BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Aquest article examina els elements prosòdics involucrats en l'estructuració interna dels discursos monològics (i.e., macroestructura) en dos aspectes principals: la configuració dels paratons i els senyals fonètics que indiquen la concatenació dels enunciats. Amb aquest propòsit, s'analitzarà el discurs parlamentari espanyol. Ens centrarem en les intervencions de les sessions plenàries 246 i 247 del Congrés dels Diputats de la XIV Legislatura, celebrades els dies 21 i 22 de març de 2023, que contenen la moció de censura que el grup parlamentari VOX va interposar al president del govern, amb el debat subsegüent. S'analitzaran els elements comuns i els idiosincràtics en la configuració de la macroestructura textual.

[es] Este artículo examina los elementos prosódicos que intervienen en la estructuración interna de los discursos monologales (i.e., macroestructura) en dos aspectos principales: la configuración de los paratonos y las señales fonéticas que indican la concatenación de los enunciados. Para alcanzar tal objetivo se analizará el discurso parlamentario español. Nos centraremos en las intervenciones de las sesiones plenarias 246 y 247 del Congreso de los Diputados de la XIV Legislatura, correspondientes al 21 y 22 de marzo de 2023, que contienen la moción de censura que el grupo parlamentario VOX interpuso al presidente del gobierno, con el debate subsiguiente. Se analizarán los elementos comunes y los idiosincráticos en la configuración de la macroestructura textual.
[ca] Els moviments de base - els activismes associats amb l'ecologització de les ciutats, la recuperació de terres ermes, l'establiment de jardins comunitaris, la millora de la qualitat de vida en llocs industrialitzats a través d'intervencions menors basades en la naturalesa, així com la protecció i salvaguarda de les restes de la natura dins de les ciutats- el que en aquest article dic guerrilla verda.Vull demostrar com creixen aquests moviments de base a petita escala; com les seves accions condueixen a solucions oficials; com s'institucionalitzen i, de vegades, es comercialitzen.No obstant això, sobretot, al vincular-les amb les tendències estètiques mediambientals i participatives, vull indicar els aspectes estètics i el fet que amb freqüència porten els senyals del art.

[es] Los movimientos de base: - los activismos asociados con la ecologización de las ciudades, la recuperación de tierras baldías, el establecimiento de jardines comunitarios, la mejora de la calidad de vida en lugares industrializados a través de intervenciones menores basadas en la naturaleza, así como la protección y salvaguardia de los restos de la naturaleza dentro de las ciudades- lo que en este artículo llamo guerrilla verde.Quiero demostrar cómo crecen estos movimientos de base a pequeña escala; cómo sus acciones conducen a soluciones oficiales; cómo se institucionalizan y, a veces, se comercializan.Sin embargo, sobre todo, al vincularlas con las tendencias estéticas medioambientales y participativas, quiero indicar sus aspectos estéticos y el hecho de que con frecuencia llevan las señas del arte.
[ca] Les relacions entre la Generalitat valenciana i el clergat regular experimentaren fortes tensions al segle XVII amb motiu de l'exempció fiscal dels eclesiàstics, especialment els mendicants. L'anàlisi d'aquests conflictes ens permet apropar-nos a la realitat efectiva d'un privilegi fiscal poc conegut en la seua incidència i derivacions.

[es] Las relaciones entre la Generalidad valenciana y el clero regular experimentaron fuertes tensiones en el siglo XVII. Surgieron a causa de la exención fiscal de los eclesiásticos, en especial, las órdenes mendicantes. Desde el análisis de estos conflictos nos aproximamos a la realidad efectiva de un privilegio fiscal poco conocido en su incidencia y derivaciones.
[ca] Aquest estudi té com a finalitat promoure la matèria de l'Educació Fiscal i el Compliment Tributari Voluntari, millorats per la intel·ligència artificial, com a parts integrants d'una futura convenció marc sobre cooperació internacional en qüestions de tributació, per ser aprovada al si de les Nacions Unides amb la participació de la resta de parts implicades o stakeholders, susceptible de ser desenvolupada via protocol de desenvolupament, com a millor opció, o bé duna declaració programàtica.

[es] El presente estudio tiene como finalidad promover la materia de la "Educación Fiscal y el Cumplimiento Tributario Voluntario", mejorados por la inteligencia artificial, como partes integrantes de una futura convención marco sobre cooperación internacional en cuestiones de tributación, para ser aprobada en el seno de las Naciones Unidas con la participación del resto de partes implicadas o stakeholders, susceptible de ser desarrollada vía protocolo de desarrollo, como mejor opción, o bien de una declaración programática.
[ca] Aquest estudi busca identificar la influència de la cultura visual, i en concret dels estereotips de gènere en l'imaginari infantil. Per això s'analitza qualitativament una mostra de 224 dibuixos realit-zats per 72 participants d'entre 5 i 12 anys en tres centres d'Educació Primària d'Euskadi. Els resultats gràfics mostren uns trets clarament sexistes que no concorden amb el discurs verbal dels seus autors sobre la igualtat entre gèneres. Els estereotips identificats en els dibuixos s'ajusten totalment a les imatges idealitzades dels models d'home i de dona hegemònics en la nostra cultura visual. Per tant, es pot concloure que el dibuix és una eina útil per a detectar els estereotips arrelats en l'imaginari infantil, i que l'escola ha de nodrir l'alumnat de referents visuals que ajudin a ampliar la seva perspectiva respecte models no normatius que afavoreixin la diversitat dins les aules.

[es] Este estudio busca identificar la influencia de la cultura visual, y en concreto de los estereotipos de género en el imaginario infantil. Para ello se analizan cualitativamente una muestra de 224 dibujos realizados por 72 participantes de entre 5 y 12 años en tres centros de Educación Primaria de Euskadi. Los resultados gráficos muestran unos claros rasgos sexistas que no concuerdan con el discurso verbal de sus autores sobre la igualdad entre géneros. Los estereotipos identificados en los dibujos se ajustan totalmente a las imágenes idealizadas de los modelos de hombre y mujer hegemónicos en nuestra cultura visual. Por tanto, se puede concluir que el dibujo es una herramienta útil para detectar los estereotipos arraigados en el imaginario infantil, y que la escuela debe nutrir al alumnado de referentes visuales que ayuden a ampliar su perspectiva respecto a modelos no normativos que favorezcan la diversidad dentro de las aulas.
[ca] Les empreses del capitalisme de la vigilància, com Google o Facebook (i moltíssimes altres, menys gegantesques i conegudes) recopilen immenses quantitats d'informació sobre nosaltres. Els seus algorismes ens classifiquen i estableixen correlacions estadístiques a partir de les nostres dades que els permeten predir i manipular la nostra conducta. Juntament amb les empreses, els poders públics han construït un autèntic "complex estatal-industrial" de la vigilància. L'ús dels algorismes planteja crucials problemes ètic-polítics, quan afecten els drets fonamentals, especialment aquells que són capaços d'aprendre per si mateixos i reprogramar-se autònomament. La irrupció dels algorismes del capitalisme de la vigilància en una esfera de la vida transforma la seva estructura i la seva lògica de funcionament. Com a conseqüència se'ns està despullant de la nostra identitat i allunyant-nos de les pràctiques democràtiques. Tenim pocs recursos jurídics per a defensar-nos d'aquesta colonització. Però això no significa que hàgim de resignar-nos i acceptar la present situació. Multitud de persones i organitzacions estan desenvolupant formes de resistència al despotisme del capitalisme de la vigilància. Lluiten per la creació d'una ciutadania digital encara per arribar.

[es] Las empresas del capitalismo de la vigilancia, como Google o Facebook (y muchísimas otras, menos gigantescas y conocidas) recopilan inmensas cantidades de información sobre nosotros. Sus algoritmos nos clasifican y establecen correlaciones estadísticas a partir de nuestros datos que les permiten predecir y manipular nuestra conducta. Junto con las empresas, los poderes públicos han construido un auténtico "complejo estatal-industrial" de la vigilancia. El uso de los algoritmos plantea cruciales problemas ético-políticos, cuando afectan a los derechos fundamentales, especialmente aquéllos que son capaces de aprender por sí mismos y reprogramarse autónomamente. La irrupción de los algoritmos del capitalismo de la vigilancia en una esfera de la vida transforma su estructura y su lógica de funcionamiento. Como consecuencia se nos está despojando de nuestra identidad y alejándonos de las prácticas democráticas. Tenemos pocos recursos jurídicos para defendernos de esa colonización. Pero eso no significa que debamos resignarnos y aceptar la presente situación. Multitud de personas y organizaciones están desarrollando formas de resistencia al despotismo del capitalismo de la vigilancia. Luchan por la creación de una ciudadanía digital todavía por venir.
[ca] L'article actual argumenta que és necessària la investigació sobre els programes de residències mèdiques per millorar l'entorn laboral i acadèmic que viuen els metges en la seva formació com a especialistes. Per això, es proposen algunes consideracions per garantir una investigació ètica. L'article segueix l'estructura de dues premisses i una conclusió, on cada premissa es fonamenta analíticament. La primera premissa és que els factors estructurals dels programes de residències mèdiques porten a una condició de vulnerabilitat. Aquesta primera premissa es fonamenta explorant els factors estructurals que contribueixen a la seva vulnerabilitat des de l'anàlisi del context mexicà i el marc teòric de la interseccionalitat. Així, es presenten algunes de les característiques que es creuen i determinen la forma en què els residents experimenten en els seus espais socials i entorns de desenvolupament. La segona premissa és que la investigació d'un grup vulnerable condueix al desenvolupament d'estratègies per al canvi. L'article reconeix la necessitat d'investigar i desenvolupar intervencions per als grups socials vulnerables amb l'objectiu de millorar la seva situació i proporcionar un entorn més segur.

[es] El presente artículo argumenta que es necesaria la investigación sobre los programas de residencias médicas para mejorar el entorno laboral y académico que viven los médicos y médicas en su formación como especialistas. Por lo que se proponen algunas consideraciones para garantizar una investigación ética. Para ello, el artículo sigue la estructura de dos premisas y una conclusión, donde cada premisa se fundamenta analíticamente. La primera premisa es que los factores estructurales de los programas de residencias médicas conducen a una condición de vulnerabilidad, se sustenta la primera premisa al explorar los factores estructurales que contribuyen a su vulnerabilidad desde el análisis del contexto mexicano y el marco teórico de la interseccionalidad. Así, se presentan algunas de las características que se entrecruzan y determinan la forma en la que los y las residentes experimentan en sus espacios sociales y ambientes de desarrollo. La segunda premisa es que la investigación de un grupo vulnerable conduce al desarrollo de estrategias para el cambio. El artículo reconoce la necesidad de investigar y desarrollar intervenciones para los grupos sociales vulnerables con el fin de mejorar su situación y proporcionar un entorno más seguro.
[ca] Es descriu el procés de reflexió sobre una experiència d'ensenyament realitzada en la fase de pràctiques d'un màster de formació inicial de professorat de secundària en l'especialitat de matemàtiques. La reflexió es realitza aplicant la noció d'idoneïtat didàctica a les facetes epistèmica, ecològica, cognitiva, afectiva, interaccional i mediacional del procés d'estudi implementat sobre equacions de segon grau en el tercer curs d'educació secundària. La valoració de la idoneïtat didàctica, i la identificació de propostes fonamentades de canvi per al redisseny de l'experiència requereix recopilar i sintetitzar els coneixements didàctico-matemátics produïts en la investigació i innovació sobre l'ensenyament i aprenentatge de les equacions quadràtiques. Es conclou que l'aplicació dels criteris d'idoneïtat didàctica ajuda a sistematitzar els coneixements didàctics i la seva aplicació a la reflexió i millora progressiva de la pràctica de l'ensenyament.

[es] Se describe el proceso de reflexión sobre una experiencia de enseñanza realizada en la fase de prácticas de un máster de formación inicial de profesorado de secundaria en la especialidad de matemáticas. La reflexión se realiza aplicando la noción de idoneidad didáctica a las facetas epistémica, ecológica, cognitiva, afectiva, interaccional y mediacional del proceso de estudio implementado sobre ecuaciones de segundo grado en tercer curso de educación secundaria. La valoración de la idoneidad didáctica, y la consiguiente identificación de propuestas fundamentadas de cambio para el rediseño de la experiencia, requiere recopilar y sintetizar los conocimientos didáctico-matemáticos producidos en la investigación e innovación sobre la enseñanza y aprendizaje de las ecuaciones cuadráticas. Se concluye que la aplicación de los criterios de idoneidad didáctica ayuda a sistematizar los conocimientos didácticos y su aplicación a la reflexión y mejora progresiva de la práctica de la enseñanza.
[ca] En la història de la renda senyorial, els drets sobre la pesca tenen un paper importantíssim en les senyories que comptaven amb activitat pesquera. Aquí ens centrarem en els drets que es documenten al llarg de quatre segles (xiii-xvi) a la baronia de Montpalau (Maresme), integrada al vescomtat de Cabrera. L'objectiu de l'estudi present és copsar com van evolucionar, entendre la vinculació que mantingueren amb la senyoria jurisdiccional i documentar drets poc estudiats: el castellatge del peix, per exemple.

[es] En la historia de la renda señorial, los derechos sobre la pesca tienen un papel importantísimo en los señoríos que contaban con actividad pesquera. Aquí nos centraremos en los derechos que se documentan a lo largo de cuatro siglos (xiii-xvi) en la baronía de Montpalau (Maresme), integrada en el vizcondado de Cabrera. El objetivo del presente estudio es entender como evolucionaron, entender la vinculación que mantuvieron con el señorío jurisdiccional y documentar los derechos poco estudiados: el castellatge del pescado, por ejemplo.
[ca] Entrevista a l'actor Oriol Genís, a càrrec de la professora Gemma Reguant Fosas. L'entrevista es pot visualitzar en aquest enllaç: https://youtu.be/_Xodn6tpDJ0

[es] Entrevista al actor Oriol Genís, a cargo de la profesora Gemma Reguant. La entrevista se puede visualizar en este enlace (en catalán): https://youtu.be/_Xodn6tpDJ0
[ca] La recerca de la llengua parlada ha avançat a passos de gegant en les últimes dècades. Com ocorre amb qualsevol exploració que s'escometi dins de la nostra disciplina, el seu progrés ha derivat de la nostra capacitat per a identificar, en els discursos orals, trets que ens permetin atribuir-li unes certes característiques específiques, conformades per un conjunt de correlacions entre aspectes formals i funcionals, a aquest nou objecte d'estudi, que, gràcies a l'extraordinari acolliment que ha tingut el marc teòric esbossat per Koch i Oesterreicher (1985, 2007 [1990]), avui sabem que és possible concebre, almenys, des de dos punts de vista diferents: des d'un punt de vista medial i des d'un punt de vista *concepcional.

[es] La investigación de la lengua hablada ha avanzado a pasos de gigante en las últimas décadas. Como ocurre con cualquier exploración que se acometa dentro de nuestra disciplina, su progreso ha derivado de nuestra capacidad para identificar, en los discursos orales, rasgos que nos permitan atribuirle ciertas características específicas, conformadas por un conjunto de correlaciones entre aspectos formales y funcionales, a este nuevo objeto de estudio, que, gracias a la extraordinaria acogida que ha tenido el marco teórico esbozado por Koch y Oesterreicher (1985, 2007 [1990]), hoy sabemos que es posible concebir, al menos, desde dos puntos de vista distintos: desde un punto de vista medial y desde un punto de vista concepcional.
[ca] Aquest treball presenta una visió general del projecte "Escola Inclusiva: Aprenentatge Servei", una iniciativa institucional de la Universitat Politècnica de Viana do Castelo. Basat en els principis de la metodologia d'aprenentatge servei, el projecte té com a objectiu fomentar una educació experiencial i col·laborativa mitjançant la integració del servei comunitari amb l'aprenentatge acadèmic. Cada any, les institucions locals i les organitzacions socials presenten els seus desafiaments i necessitats, que són abordats de manera col·laborativa per estudiants i professors a través de projectes desenvolupats dins del marc de diversos cursos a la universitat. El projecte segueix una metodologia estructurada, que implica planificació, execució i avaluació, i ha aconseguit involucrar amb èxit nombrosos estudiants, docents i socis comunitaris. Aquesta iniciativa fomenta tant el creixement personal com professional mentre respon a les necessitats reals de la comunitat. Genera un impacte social positiu no només millorant les habilitats tècniques, sinó també cultivant les habilitats transversals essencials per a la ciutadania activa. Els resultats demostren compromís estudiantil significatiu, bon treball en equip, més consciència ètica i beneficis tangibles per a la comunitat. L'article presenta una visió general completa del projecte, detallant-ne el procés d'implementació, resultats i mostrant diversos projectes exemplars.

[es] Este trabajo presenta una visión general del proyecto "Escuela Inclusiva: Aprendizaje-Servicio", una iniciativa institucional de la Universidad Politécnica de Viana do Castelo. Basado en los principios de la metodología de aprendizaje-servicio, el proyecto tiene como objetivo fomentar una educación experiencial y colaborativa mediante la integración del servicio comunitario con el aprendizaje académico. Cada año, las instituciones locales y las organizaciones sociales presentan sus desafíos y necesidades, que son abordados de manera colaborativa por estudiantes y profesores a través de proyectos desarrollados dentro del marco de diversos cursos en la universidad. El proyecto sigue una metodología estructurada, que implica planificación, ejecución y evaluación, y ha logrado involucrar con éxito a numerosos estudiantes, docentes y socios comunitarios. Esta iniciativa fomenta tanto el crecimiento personal como profesional mientras responde a las necesidades reales de la comunidad. Genera un impacto social positivo no solo mejorando las habilidades técnicas, sino también cultivando las habilidades transversales esenciales para la ciudadanía activa. Los resultados demuestran un significativo compromiso estudiantil, buen trabajo en equipo, mayor conciencia ética y beneficios tangibles para la comunidad. El artículo presenta una visión general completa del proyecto, detallando su proceso de implementación, resultados y varios proyectos ejemplares.
[ca] Aquest article vol fer una contextualització i una aproximació teòrica de conceptes per pensar en clau d'inclusió socioeducativa, més específicament, quan ens trobem amb adolescents migrants procedents de països llatinoamericans. Principalment, es relaten quines són les estratègies que s'articulen des dels ens locals de Catalunya, i més concretament en ciutats com l'Hospitalet de Llobregat. En aquest estudi teòric hi ha una breu introducció sobre què és emigrar en l'etapa de l'adolescència. Seguidament, s'exposen discursos sobre la inclusió social d'adolescents migrants i la inclusió en els centres educatius de secundària obligatòria, i també sobre la importància de l'educació intercultural. Finalment, s'exposen les estratègies per a l'aprenentatge de la llengua catalana, principal problemàtica dels nois i noies als instituts, i els programes d'inclusió que es duen a terme a l'Hospitalet de Llobregat per fomentar la relació amb la ciutat i la societat.

[es] El presente artículo pretende contextualizar y hacer una aproximación teórica de conceptos para pensar en clave de inclusión socioeducativa, más específicamente, cuando nos encontramos con adolescentes migrantes procedentes de países latinoamericanos. Principalmente, se relata cuáles son las estrategias que se articulan desde los entes locales en Cataluña y más concretamente en ciudades como L'Hospitalet de Llobregat. En este estudio teórico, hay una breve introducción sobre qué es emigrar en la etapa de la adolescencia y, posteriormente, se exponen discursos centrados en la inclusión social de adolescentes migrantes y sobre la inclusión en los centros educativos de secundaria obligatoria, además de la importancia de la educación intercultural. Finalmente, se exponen las estrategias para el aprendizaje de la lengua catalana, principal problemática de los chicos y chicas en los institutos, y los programas de inclusión que se llevan a cabo en L'Hospitalet de Llobregat para fomentar la relación con la ciudad y la sociedad.
[ca] L'article presenta un estudi que articula la cooperació entre estudiants i la Didàctica de les Ciències Socials (DCS) en la formació de mestres. El tema central és la comparació entre l'aprenentatge cooperatiu (AC), provinent del cooperative learning anglosaxó i adoptat a Espanya, i les pedagogies cooperatives (pédagogies coopératives) (PC), francòfones, pràcticament desconegudes al nostre context. S'estableix un marc teòric que inclou els dos mons sota el paraigua "cooperació entre estudiants" i, en base a les cinc fases ADDIE, es dissenyen dos estudis de cas (n=67) a l'assignatura de DCS de 4t del Grau d'Educació Primària. L'estudi de cas 1 (curs 2019-2020) aplica l'AC; i l'estudi de cas 2 (curs 2020-2021) les PC, de manera virtual degut a la covid-19. S'analitzen la configuració dels grups, la funció socialitzadora, i l'aprofitament del professor, i es realitza una valoració final, en tota una sessió. Els resultats apunten que els equips heterogenis de l'AC obtenen resultats superiors als homogenis, els quals necessiten d'un major ajut i guiatge del docent; i que les PC funcionen d'una manera més organitzada, teixida i pautada que l'AC. Les PC poden reinterpretar l'AC i desmitificar la idealització que radica en el treball en equips cooperatius de l'AC.

[es] El artículo presenta un estudio que articula la cooperación entre estudiantes y la Didáctica de las Ciencias Sociales (DCS) en la formación de maestros. El tema central es la comparación entre el aprendizaje cooperativo (AC), proveniente del cooperative learning anglosajón y adoptado en España, y las pedagogías cooperativas (pédagogies coopératives) (PC), francófonas, prácticamente desconocidas en nuestro contexto. Se establece un marco teórico que incluye los dos mundos bajo el paraguas "cooperación entre estudiantes" y, en base a las cinco fases ADDIE, se diseñan dos estudios de caso (n=67) en la asignatura de DCS de 4° del Grado de Educación Primaria. El estudio de caso 1 (curso 2019-2020) aplica el AC; y el estudio de caso 2 (curso 2020-2021) las PC, de forma virtual debido a la covid-19. Se analizan la configuración de los grupos, la función socializadora y el aprovechamiento del profesor, y se realiza una valoración final, en toda una sesión. Los resultados apuntan que los equipos heterogéneos del AC obtienen resultados superiores a los homogéneos, los cuales necesitan de una mayor ayuda y guía del docente; y que las PC funcionan de una forma más organizada, hilada y pautada que el AC. Las PC pueden reinterpretar el AC y desmitificar la idealización que radica en el trabajo en equipos cooperativos del AC.