BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Atès que el criteri de mort cerebral és contínuament debatut i fins i tot hi ha propostes de canvi d'un criteri de mort cerebral total a un cessament de la funció del cervell en el seu conjunt, més rigoroses anàlisis antropològiques són requerits. En aquesta línia, aquest article posa en diàleg dos de les principals fonamentacions biofilosòfiques de l'actual criteri de mort cerebral. Una és la posició emergentista, sostinguda pel reconegut neuròleg James Bernat; una altra és la postura del realisme filosòfic, elaborada a partir de l'exposició de Tomàs d'Aquino sobre la funció unitiva de l'ànima racional com a forma substancial del cos. Es mostra que la visió de l'organisme com a unitat de cos i ànima és conforme amb els nous descobriments de la biologia sobre el funcionament del cervell i dona una explicació adequada que supera els supòsits materialistes del emergentisme. Per tant, una postura ontològica que combina de manera coherent l'explicació tomista de la naturalesa humana amb dades neurobiològiques contemporànies i pressuposa una visió antropològica integral de l'home dona fonaments perquè el criteri de mort cerebral continuï sent reconegut com a regla legítima des d'un punt de vista ètic. A més, aquesta aproximació proporciona un adequat marc per al desenvolupament de lleis relacionades amb aquest controvetit tema.

[es] Dado que el criterio de muerte cerebral es continuamente debatido e incluso hay propuestas de cambio de un criterio de muerte cerebral total a un cese de la función del cerebro en su conjunto, más rigurosos análisis antropológicos son requeridos. En esta línea, este artículo pone en diálogo dos de las principales fundamentaciones biofilosóficas del actual criterio de muerte cerebral. Una es la posición emergentista, sostenida por el reconocido neurólogo James Bernat; otra es la postura del realismo filosófico, elaborada a partir de la exposición de Tomás de Aquino sobre la función unitiva del alma racional como forma sustancial del cuerpo. Se muestra que la visión del organismo como unidad de cuerpo y alma es acorde con los nuevos descubrimientos de la biología acerca del funcionamiento del cerebro y da una explicación adecuada que supera los supuestos materialistas del emergentismo. Por lo tanto, una postura ontológica que combina de manera coherente la explicación tomista de la naturaleza humana con datos neurobiológicos contemporáneos y presupone una visión antropológica integral del hombre da fundamentos para que el criterio de muerte cerebral siga siendo reconocido como regla legítima desde un punto de vista ético. Además, esta aproximación proporciona un adecuado marco para el desarrollo de leyes relacionadas con este controversial tema.
[ca] Aquest text segueix una genealogia feminista, des de la (re)visió i la seva dimensió efractiva, fins a la seva encarnació en uns ulls refractius. Aquesta inflexió exposa la dimensió corporal encarnada de les propostes teòriques recents i el seu èmfasi en la fragilitat i la interdependència mútua, que es visibilitza en un corpus narratiu de diversitat funcional, en una poètica que assenyala l'autoconsciència de la pèrdua d'una verticalitat hegemònica.

[es] Este texto sigue una genealogía feminista, desde la (re)visión y su dimensión efractiva, hasta su encarnación en unos ojos refractivos. Esta inflexión da cuenta de la dimensión corporal encarnada de las propuestas teóricas recientes y su énfasis en la fragilidad y la interdependencia mutua, que se visibiliza en un corpus narrativo de diversidad funcional, en una poética que señala la autoconsciencia de la pérdida de una verticalidad hegemónica.
[ca] Aquest article pretén estudiar l'impacte del tutor d'ABP en els aprenentatges dels estudiants d'educació superior mitjançant la revisió dels estudis emprírics publicats. L'anàlisi es desenvolupa sobre tres eixos—el rendiment dels grups de treball; les seves dinàmiques i funcionament intern; i la percepció i el grau de satisfacció dels estudiants davant de la tutoria—, i es conclou amb una reflexió sobre el paper que hauria de jugar el tutor d'ABP d'acord amb la noció de "congruència cognitiva" d'H. G. Schmidt i J. H. Moust.

[es] Este artículo pretende estudiar el impacto del tutor de ABP en los aprendizajes de los estudiantes de educación superior mediante la revisión de los estudios empríricos publicados. El análisis se desarrolla sobre tres ejes—el rendimiento de los grupos de trabajo; sus dinámicas y funcionamiento interno; y la percepción y el grado de satisfacción de los estudiantes frente a la tutoría—, y se concluye con una reflexión sobre el papel que debería jugar el tutor de ABP de acuerdo con la noción de "congruencia cognitiva" de H. G. Schmidt y J. H. Moust.
[ca] Centrant-se en la figura de Felip IV, l'article analitza el paper i la importància que tenien l'honor i la reputació en la concepció de la política de la Monarquia Hispànica, dins el marc de les seves actuacions a l'Europa del segle XVII. Donant a les accions dels individus, dins les estructures de l'època, un rol innegable, sorgeix la pregunta sobre com les percepcions, les imatges mentals i les idees dels individus influïen en el desenvolupament dels esdeveniments històrics. L'exemple de Felip IV ensenya clarament, primer, com la manera de veure el món i les idees d'un individu influïen, voluntàriament o involuntàriament, en un grau gens menyspreable en la política de la Monarquia Hispànica davant altres poders europeus, i segon, que la reputació i l'honor són dos factors que no es poden oblidar quan s'analitzen i s'avaluen històricament els esdeveniments i les actuacions polítiques de l'Edat Moderna.

[es] Concentrándose en la figura de Felipe IV, el artículo analiza el papel y la importancia que el honor y la reputación tenían en la concepción de la política de la Monarquía Hispánica, en el marco de sus actuaciones en la Europa del siglo XVII. Concediendo a las actuaciones de los individuos, dentro de las estructuras de la época, un rol innegable, se cuestiona de qué manera las percepciones, imágenes mentales e ideas de los individuos que actúaninfluían en el desarrollo de los acontecimientos históricos. El ejemplo de Felipe IV muestra claramente, primero, que la manera de ver el mundo y las ideas de un individuo influían voluntaria o involuntariamente de un modo no desdeñable en la política de la Monarquía Hispánica frente a otros poderes europeos, y, segundo, que la reputación y el honor son dos factores que no se deben olvidar cuando se analizan y evalúan los acontecimientos y actuaciones políticas de la Edad Moderna.
[ca] En el deteriorament de les capacitats cognitives de la malaltia de l'Alzheimer (MA) destaquen, a més del trastorn amnèsic progressiu, les pèrdues de l'àrea del llenguatge. Tot i que en el procés d'envelliment normal el llenguatge és una de les funcions cognitives que queden afectades més tard, en la MA el trastorn lingüístic pot presentar-se com un dels primers símptomes. Aquestes dificultats transcorren des d'alteracions en tasques de denominació fins a la pèrdua total de llenguatge en els casos més avançats. L'article revisa de manera divulgativa alguns dels casos de persones lletrades que han sofert la malaltia i com aquesta situació ha afectat el seu treball. Així mateix, l'article resumeix algunes de les troballes empíriques més importants que descriuen l'afectació del llenguatge en les persones que pateixen aquesta malaltia.

[es] En el deterioro de las capacidades cognitivas de la enfermedad del Alzheimer (EA) destacan, además del trastorno amnésico progresivo, las pérdidas del área del lenguaje. Aunque en el proceso de envejecimiento normal el lenguaje es una de las funciones cognitivas que quedan afectadas más tarde, en la EA el trastorno lingüístico puede presentarse como uno de los primeros síntomas. Estas dificultades transcurren desde alteraciones en tareas de denominación hasta la pérdida total de lenguaje en los casos más avanzados. El artículo revisa de manera divulgativa algunos de los casos de personas letradas que han sufrido la enfermedad y cómo esta situación ha afectado a su trabajo. Asimismo, el artículo resume algunos de los hallazgos empíricos más importantes que describen la afectación del lenguaje en las personas que padecen esta enfermedad.
[ca] La senescència, és un procés que des de sempre ha intrigat a la societat. A la Grècia Clàssica, el filòsof Aristòtil ja escrivia sobre ella. Òbviament, la preocupació sempre ha estat encarada a l'ésser humà, però, per què ens interessa estudiar la senescència a les plantes? ...

[es] La senescencia es un proceso que desde siempre ha intrigado a la sociedad. En la Grecia Clásica, el filósofo Aristóteles ya escribía sobre ella. Obviamente, la preocupación siempre ha sido encarada al ser humano, pero, ¿por qué nos interesa estudiar la senescencia en las plantas? ...
[ca] Introducció. Des del Consell Europeu de Lisboa (2000) s'han fet grans esforços a les institucions d'educació superior per implementar l'enfocament basat en competències. S'han creat, per exemple, marcs de competències clau del professorat, tot i que varien molt no només entre països, sinó també entre institucions dins d'un mateix país. D'aquí sorgeix la necessitat d'un model més global de marc competencial per a docents per alinear tota la carrera docent, és a dir, la pre-service teacher education amb la in-service teacher education o formació permanent, i facilitar d'aquesta manera el desenvolupament professional al llarg de tota la vida (educació per a tota la vida). Mètode. En aquesta comunicació es presenta el procés seguit per dissenyar i validar el marc teòric global de les competències clau del professorat. Resultats. S'hi detallen els passos seguits per a la construcció d'aquest marc de referència, començant per una revisió sistemàtica de marcs competencials existents en diferents zones del món. Discussió. Es pretén assegurar, així, la transferibilitat d'aquest marc a altres contextos i l'harmonització global; s'hi especifiquen, per exemple, els diferents processos de validació per fomentar-ne l'ús en futures recerques i investigacions, i promoure aquesta harmonització.

[es] Introducción. A partir del Consejo Europeo de Lisboa (2000) se han realizado grandes esfuerzos en las instituciones de educación superior para implementar el enfoque basado en competencias. Por ejemplo, han sido creados marcos de competencias clave del profesorado; a pesar de que varían mucho no solo entre países, sino también entre instituciones dentro de un mismo país. De ahí la necesidad de un modelo más global de marco competencial para docentes, alineando, así, la pre-service teacher education con la in-service teacher education o formación permanente y facilitando de este modo el desarrollo profesional a lo largo de la vida (educación para toda la vida). Método. En esta contribución, se presenta el proceso seguido para diseñar y validar el marco teórico global de las competencias clave del profesorado. Resultados. Se detallan los pasos seguidos para la construcción de este marco de referencia, empezando por una revisión sistemática de marcos competenciales existentes en distintas zonas del mundo. Discusión. Se pretende asegurar así la transferibilidad de este marco a otros contextos y la armonización global; así como se especifican los diferentes procesos de validación para fomentar su uso en futuros estudios e investigaciones, promoviendo así la armonización global.
[ca] En aquest treball es reporten els resultats de la gestió d'una proposta d'aula per a l'estudi de l'estadística, en la qual s'impliquen nocions d'estadística descriptiva. Aquesta proposta va ser dissenyada i implementada per un estudiant de professorat en matemàtica en un curs de cinquè any de l'escola secundària a l'Argentina. La proposta té com a objectiu que els estudiants de l'escola secundària s'involucrin en el cicle de recerca estadística i adquireixin sabers estadístics útils per a qualsevol persona de la societat. La proposta gestionada en aquest treball va permetre realitzar les etapes del cicle de recerca estadística i transitar alguns dels gestos propis del paradigma del qüestionament del món, en les condicions actuals de l'escola secundària argentina.

[es] En este trabajo se reportan resultados de la gestión de una propuesta de aula para el estudio de la estadística, en la que se involucran nociones de estadística descriptiva. Esta propuesta fue diseñada e implementada por un estudiante de profesorado en matemática en un curso de quinto año de la escuela secundaria en Argentina. La propuesta tiene como objetivo que el estudiantado de la escuela secundaria se involucre en el ciclo de investigación estadística y adquiera saberes estadísticos útiles para cualquier persona de la sociedad. La propuesta gestionada en este trabajo permitió realizar las etapas del ciclo de investigación estadística y transitar algunos de los gestos propios del paradigma del cuestionamiento del mundo, en las condiciones actuales de la escuela secundaria argentina.
[ca] La nostra autonomia alimentària es veu fragmentada per la pressió social de la industria de la carn, i les desigualtats socials acrescudes. Les teories de la justícia distributives i contrafàcticas semblen insuficients per estendre els nostres deures ètics i polítics més enllà de les nostres fitades identitats col·lectives. No obstant això, com es tractarà de mostrar, ni fomentar només aquest tipus de justícia ni comprendre la solidaritat i la identitat com antinòmies excloents són idees que ens permeten encarar adequadament problemes globals com la malnutrició. Superar aquests ancoratges conceptuals poden portar-nos a plantejar un model alimentari més sostenible que l'actual. I se suggereix que una de les accions més encertades per pal·liar aquesta situació, és practicar una solidaritat invisible.

[es] Nuestra autonomía alimentaria se ve fragmentada por la presión social de la industria cárnica, a la par que las desigualdades sociales acrecentadas. Las teorías de la justicia distributivas y contrafácticas parecen insuficientes para extender nuestros deberes éticos y políticos más allá de nuestras acotadas identidades colectivas. Sin embargo, como se tratará de mostrar, ni fomentar sólo este tipo de justicia ni comprender la solidaridad y la identidad como antinomias excluyentes son ideas que nos permiten encarar adecuadamente problemas globales como la malnutrición. Superar estos anclajes conceptuales pueden llevarnos a plantear un modelo alimentario más sostenible que el actual. Y se sugiere que una de las acciones más acertadas para paliar esta situación, es practicar una solidaridad invisible.
[ca] Durant la Segona Guerra Mundial, el lideratge nazi utilitzarà els serveis "estrangers" dels països que van ocupar per dur a terme la seva ambició expansionista. En la mesura que se'ls van proporcionar aquests serveis voluntàriament, hi ha grans interrogants sobre el grau en què aquests participants locals, situats en un nivell de base, van compartir la mateixa visió imperialista alemanya; i com els objectius ideològics de major transcendència del règim nazi van ser adoptats, aplicats i es van reconfigurar a nivell local. Aquest article explora la contribució holandesaa la política nazi de germanització en la seva ocupació de l'Europa de l'Est. Així mateix, analitza els motius, experiències i expectatives que es van donar entre els voluntaris holandesos i els supervisors d'aquestes tasques. Encara que la majoria dels col·laboradors locals van ser favorables a la creació d'una Gran Reich germànic, també van perseguir clarament metes nacionals; és a dir, es plantejava que el seu treball ajudaria també a restaurar la grandesa holandesa mitjançant l'adquisicióde mercats i territoris addicionals. Aquest article mostra que aquests dos objectius van ser essencialment incompatibles, de manera que van complicar seriosament la col·laboració entre les autoritats alemanyes i holandeses.

[es] Durante la Segunda Guerra Mundial, el liderazgo nazi utilizará los servicios "extranjeros" de los países que ocuparon para llevar a cabo su ambición expansionista. En la medida que se les proporcionaron estos servicios voluntariamente, existen grandes interrogantes sobre el grado en que estos participantes locales,situados en un nivel de base, compartieron la misma visión imperialista alemana; y cómo los objetivos ideológicos de mayor trascendencia del régimen nazi fueron adoptados, aplicados y se reconfiguraron a nivel local. Este artículo explora la contribución holandesa a la política nazi de germanización en su ocupación de la Europa del Este. Así mismo, analiza los motivos, experiencias y expectativas que se dieron entre los voluntarios holandeses y los supervisores de estas tareas.Aunque la mayoría de los colaboradores locales fueron favorables a la creación de una Gran Reich germánico, también persiguieron claramente metas nacionales; es decir, se planteaba que su trabajo ayudaría también a restaurar la grandeza holandesa mediante la adquisición de mercados y territorios adicionales. Este artículo muestra que estos dos objetivos fueron esencialmente incompatibles, de manera que complicaron seriamente la colaboración entre las autoridades alemanas y holandesas.
[ca] El present estudi realitza una anàlisi empírica i comparativa de la inversió publicitària en els mitjans de comunicació realitzada per les universitats xilenes amb dades de l'any 2010. La publicitat en els mitjans és important en la construcció del capital simbòlic que concentra elements del que Weber anomena com prestigi. La introducció del sistema de mercat en l'educació superior xilena quantifica el prestigi institucional segons la seva ubicació en el rànquing d'universitats. Així, aquest instrument quantitatiu és utilitzat per captar estudiants i realimentar la construcció o el manteniment del capital simbòlic. Les universitats realitzen despeses en publicitat via cotractació d'avisos en els mitjans de premsa, intentant no només demostrar, sinó subvencionar la manca de prestigi. Sota aquest marc, es va realitzar una correlació entre qualitat universitària, distribució d'ingressos pressupostaris de les universitats i les despeses efectuades en campanyes publicitaries, observant diversos comportaments: des d'universitats que no utilitzen els mitjans, fins a altres que li destinen sumes quantioses. També es descriu aquesta despesa en relació al capital de prestigi de cada institució. Atrau l'atenció que institucions amb baix capital simbòlic realitzin altes despeses en publicitat. L'anàlisi de desigualtat, usant l'índex de Gini, mostra una marcada disparitat entre les xifres financeres invertides per les institucions analitzades.

[es] El presente estudio realiza un análisis empírico y comparativo de la inversión publicitaria en medios realizada por las universidades chilenas con datos del año 2010. El avisaje en medios es importante en la construcción del capital simbólico que concentra elementos de lo que Weber menciona como prestigio. La introducción del sistema de mercado en la educación superior chilena cuantifica el prestigio institucional por su ubicación en el ranking de universidades. Así, este instrumento cuantitativo es usado para captar estudiantes y retroalimentar la construcción o el mantenimiento del capital simbólico. Las universidades realizan gastos en publicidad vía avisaje, intentando no solo demostrar, sino subvencionar la falta de prestigio. Bajo este marco, se realizó una correlación entre calidad universitaria, distribución de ingresos presupuestarios de las universidades y gastos efectuados en avisaje, observándose variados comportamientos: desde universidades que no lo utilizan, hasta otras que le destinan montos apreciables. También se describe este gasto en relación con el capital de prestigio de cada institución. Llama la atención que instituciones con bajo capital simbólico realicen un alto gasto en medios. El análisis de desigualdad, usando el índice de Gini, muestra una marcada disparidad en la inversión financiera utilizada por las instituciones analizadas
[ca] En aquest article es pretén explicar que és, i també què no és i com funciona una enquesta per mostreig a partir de l'exposició de les enquestes sociolingüístiques que es fan als territoris de llengua catalana i, especialment, l'Enquesta d'usos lingüístics de la població (d'ara en endavant, EULP). L'enquesta sociolingüística no té especificitats metodològiques diferents a les d'una enquesta de qualsevol altre tema, tret de l'objecte d'estudi, que és principalment l'anàlisi sobre els coneixements, els usos i les actituds lingüístiques. L'article exposa els conceptes clau d'aquesta metodologia: l'univers i la mostra, el qüestionari, el treball de camp, l'anàlisi dels resultats. També es realitza una reflexió sobres els avantatges, limitacions i els reptes de la metodologia de l'enquesta sociolingüística.

[es] En este artículo se pretende explicar qué es y, también qué no es y cómo funciona una encuesta por muestreo a partir de la exposición de las encuestas sociolingüísticas que se elaboran en los territorios de lengua catalana y, especialmente, la Encuesta de usos lingüísticos de la población (desde ahora EULP). La encuesta sociolingüística no tiene especificidades metodológicas distintas a las de una encuesta sobre cualquier otro tema, a excepción del objeto de estudio, que es principalmente el análisis sobre los conocimientos, los usos y las actitudes lingüísticas. El artículo expone los conceptos clave de esta metodología: el universo y la muestra, el cuestionario, el trabajo de campo, el análisis de resultados. También se realiza una reflexión sobre las ventajas, limitaciones y retos de la metodología de la encuesta sociolingüística.
[ca] En els últims anys, el consentiment informat del pacient ha assumit un paper tan important en la relació metge-malalt que ha canviat el sistema de responsabilitat penal del metge en cas d'intervenció sense consentiment, fins i tot en casos amb resultats reeixits. També hi ha hagut propostes legislatives per introduir el delicte d'intervenció mèdica arbitrària, tot i que sembla molt difícil trobar una solució a aquest conflicte. En l'actualitat, el Parlament italià examina una proposta de llei sobre disposicions avançades de tractament (voluntats anticipades), centrades en el consentiment del pacient, i que tant poden no existir com revocar-se després d'haver-se manifestat, incloent-hi també tractaments com la nutrició i la hidratació artificial, eximint de tota responsabilitat civil i penal al metge. És evident que tal èmfasi en el consentiment informat, que involucra amb el pacient en el seu tractament, està prenent un camí perillós que pot buidar per complet l'aliança terapèutica metge-malalt en el camp de l'atenció mèdica.

[es] En los últimos años, el consentimiento informado del paciente ha asumido un papel tan importante en la relación médico-paciente, que ha cambiado el sistema de responsabilidad penal del médico en caso de intervención sin consentimiento, incluso en casos con resultados exitosos. También ha habido propuestas legislativas para introducir el delito de intervención médica arbitraria, pareciendo muy difícil encontrar una solución a este conflicto. En la actualidad, el Parlamento italiano examina una propuesta de ley sobre voluntades anticipadas, centradas en el consentimiento del paciente, que pueden no prestarse, o revocarse después de haberse dado, también para tratamientos como la nutrición y la hidratación artificial, eximiendo de toda responsabilidad civil y penal al médico. Es evidente que tal énfasis en el consentimiento informado, que involucra con tal fuerza al paciente en su tratamiento, está tomando un camino peligroso que puede vaciar por completo la alianza terapéutica médico-paciente que se juega en el campo de la atención médica.