BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] L'objectiu d'aquest treball va ser desenvolupar un projecte de planta d'hidrogenació de CO2 per a la producció de metanol a partir d'olis usats de motors de vaixells de 263 m3 de calat. El procés d'obtenció de metanol mitjançant hidròlisi implica la reacció del metà i l'aigua en presència d'un catalitzador, com òxids de coure i zinc, a altes temperatures i pressions. Aquesta reacció produeix metanol i diòxid de carboni com a subproductes. Posteriorment, es realitza una separació i purificació dels productes per obtenir metanol d'alta puresa. Per aconseguir aquests objectius s'ha experimentat amb l'hidròlisi amb una metodologia per diferència de pes ja que no es disposava de cromatògraf de gasos. Aquesta metodologia ens ha permès obtenir dades que ens mostren que el procés malgrat tenir generador, al procés cal aportar-li energia. A causa que l'energia que cal aportar al sistema és molt alta a causa de l'hidròlisi, és inviable muntar un sistema de plaques solars ja que aquestes estan a prop de 2,3 milions de plaques que cal muntar. A més d'això, el cost econòmic de la producció del metanol és alt ja que el preu dels MWh és elevat; uns 150 € MW/h, el que ens fa encarir el producte final a 72,76 € quan el seu PVP és de 2,6 €. Per tant, s'ha arribat a la conclusió que malgrat certes millores d'eficiència no és possible competir avui dia pel que fa al preu de venda i que el problema rau en què la producció d'H2 per electròlisi consumeix massa recursos com per plantejar una solució realista.

[es] El objetivo de este trabajo fue desarrollar un proyecto de planta de hidrogenación de CO2 para la producción de metanol a partir de aceites usados de motores de barcos con un calado de 263 m3. El proceso de obtención de metanol mediante hidrólisis implica la reacción del metano y el agua en presencia de un catalizador, como óxidos de cobre y zinc, a altas temperaturas y presiones. Esta reacción produce metanol y dióxido de carbono como subproductos. Posteriormente, se realiza una separación y purificación de los productos para obtener metanol de alta pureza. Para lograr estos objetivos, se experimentó con la hidrólisis utilizando una metodología de diferencia de peso ya que no se disponía de un cromatógrafo de gases. Esta metodología nos ha permitido obtener datos que muestran que, a pesar de tener un generador, el proceso requiere energía. Debido a la alta cantidad de energía necesaria para la hidrólisis, no es viable instalar un sistema de paneles solares, ya que requeriría cerca de 2.3 millones de paneles. Además, el costo económico de la producción de metanol es alto, ya que el precio del MWh es elevado, alrededor de 150 € por MW/h, lo que aumenta el costo final del producto a 72,76 € cuando su precio de venta al público es de 2,6 €. Por lo tanto, se ha llegado a la conclusión de que, a pesar de ciertas mejoras de eficiencia, actualmente no es posible competir en cuanto al precio de venta y el problema radica en que la producción de H2 mediante electrólisis consume demasiados recursos como para plantear una solución realista.
[ca] El treball representa un replec de conceptes ordenats que prenen sentit únicament quan es cusen. Construir una reflexió teòrica enfront de les plantes baixes, flagrant motor d'activitat per la ciutat, estableix el comerç com a fil conductor de l'exercici. Els objectius proposen dibuixar una idea sobre els requisits, limitacions i possibilitats d'aconseguir usos híbrids a planta baixa, al llarg de la vida útil dels edificis, per fer front a la crisi urbana i comercial actual. No és cap sorpresa que la temàtica escollida és oberta i sempre es troba en debat, la condició de temporalitat és irremissible de la identitat humana.

[es] El trabajo representa un repliegue de conceptos ordenados que toman sentido únicamente cuando se cosen. Construir una reflexión teórica frente a las plantas bajas, flagrante motor de actividad por la ciudad, establece el comercio como hilo conductor del ejercicio. Los objetivos proponen dibujar una idea sobre los requisitos, limitaciones y posibilidades de conseguir usos híbridos en planta baja, a lo largo de la vida útil de los edificios, para hacer frente a la actual crisis urbana y comercial. No es ninguna sorpresa que la temática escogida está abierta y siempre se encuentra en debate, la condición de temporalidad es irremisible de la identidad humana.
[ca] Aquest projecte proposa una rehabilitació d'una infraestructura existent per adaptar-lo envers les necessitats d'una entitat que en farà ús. L'objectiu principal és que aquests espais estiguin adaptats a totes les persones i que se'n pugui fer un ús independent. Les bases d'aquest projecte estan marcades per l'entitat que farà ús diari del local, és a dir, el cau, i l'Ajuntament de Salt, el propietari de l'edifici. Així doncs, cal generar una proposta tenint en compte les normatives d'accessibilitat a complir, i distribuir els espais per als grups de nens i nenes, per al material, i un espai per a pernoctar-hi. Per tal de desenvolupar la proposta s'ha utilitzat la metodologia Design Thinking. S'ha empatitzat amb els usuaris que intervenen en l'espai: l'entitat, l'ajuntament i les persones amb diversitat funcional. A continuació s'ha organitzat tota la informació captada en la primera fase, i a partir d'aquesta s'han fet propostes, obtenint un prototip definitiu. Finalment, s'ha valorat la proposta final amb els tres usuaris estudiats inicialment. El disseny final ha donat una proposta de distribució dels espais per l'entitat i una adaptació de la planta baixa accessiblement parlant, el qual ha estat aprovat i es durà a terme durant els següents mesos, i hi ha previst un període d'obres de quatre mesos. També s'ha donat resposta a una de les principals necessitats de l'entitat, poder pernoctar a la infraestructura, creant un producte econòmic, còmode i resistent per acollir-hi diverses persones.

[es] Este proyecto propone una rehabilitación de una infraestructura existente para adaptarla a las necesidades de una entidad que la va a usar. El objetivo principal es que estos espacios estén adaptados a todas las personas, y que estas puedan hacer un uso independiente. Las bases de este proyecto están marcadas por la entidad, es decir, un cau y el Ayuntamiento del pueblo, que es el propietario del edificio. Así, es necesario generar una propuesta teniendo en cuenta las normativas de accesibilidad a cumplir y distribuir los espacios para los grupos de niños y niñas, por el material y para pernoctar. La metodología empleada ha sido el Design Thinking. En primer lugar, se ha empatizado con los usuarios que han intervenido en el espacio: la entidad, el Ayuntamiento y personas con diversidad funcional. A continuación, se ha organizado la información captada en la primera fase, y a partir de esta se han hecho propuestas, lo que resultó en un prototipo final. Finalmente, se ha valorado la propuesta final con los tres usuarios. El diseño final ha dado una propuesta de distribución de los espacios para la entidad, y una adaptación de la planta inferior a nivel accesible. Este proyecto ha sido aprobado, y en los siguientes meses comenzará la obra. El proyecto también ha dado respuesta a una de las principales necesidades de la entidad, que es poder pernoctar en la infraestructura, creando un producto económico, cómodo y resistente para acoger a varias personas.
[ca] El concepte Energy Harvesting és molt interessant per aconseguir sistemes que siguin capaços d'obtenir energia del ambient. Algunes aplicacions actuals i comunes són per exemple els nodes d'una Red Wireless autoalimentats i que no necessiten d'una font externa per fer el seu correcte funcionament. Alternativament, es pot plantejar que a partir d'aquesta font d'energia subsistemes dintre d'altres sistemes més gran puguin auto alimentar-se, com pot ser una balisa RF en una missió aeroespacial. Per aquest motiu s'ha realitzat l'estudi, disseny i implementació d'un sistema Harvesting, amb principi termoelèctric que es situarà darrera de les plaques solars d'un satèl•lit dissenyat per l'UPC, el CubeCat-1. Aquest sistema consisteix en una etapa de termogeneració, una etapa de Power Management, una etapa sensat i processat de la informació i per últim l'etapa de transmissió. Tot seguit es mostraran les proves realitzades en simulacions d'ambient així com el DOWNLINK que farem servir per rebre aquestes dades a l'estació terrena, aquest també inclou el processat de senyal capaç d'identificar la nostra trama entre tot el soroll de l'ambient i obtenir la mesura transmesa. Aquest subsistema, integrat al CubeCat-1, pot funcionar independentment de la resta del satèl•lit al integrar totes les parts d'un sistema electrònic de monitorització vist a la carrera, des de l'autoalimentació passant per l'adquisició de mesures i la recuperació del senyal.

[es] El concepto Energy Harvesting es muy interesante ya que consiste en la obtención de energía a partir del ambiente que ya está presente. Algunas aplicaciones actuales y comunes son por ejemplo los nodos de una red Wireless autoalimentados, su facilidad de colocación la hacen interesantes para completar una red capaz de llegar a puntos estratégicos. Alternativamente, se puede plantear que a partir de esta fuente de energía, subsistema dentro de otros sistemas más grandes, se puedan auto alimentar, como podría ser una baliza RF en una misión aeroespacial. Por este motivo se ha realizado el estudio, diseño y implementación de un sistema Harvesting, con un principio termoeléctrico que se situará detrás de las placas solares de un satélite diseñado por la UPC, el CubeCat-1. Este sistema consiste en una etapa de termogeneración, una etapa de Power Management, una etapa de sensado y procesado de la información, y por último una etapa de transmisión. Todo seguido se mostrará pruebas realizadas en simulaciones ambiente así como el DOWNLINK que se utiliza para la recepción de datos en la estación terrena. Esta ultima parte también incluye un procesado de señal capaz de identificar nuestra trama entre todo el ruido ambiente y obtener la medida transmitida. Este sub-sistema, integrado en el CubeCat-1, podría funcionar independientemente del resto del satélite al integrar todas las partes de un sistema electrónico de monitorización vistos en la carrera, desde la auto-alimentación pasando por adquisición de medidas y la recuperación de la señal.
[ca] El present treball pretén dissenyar la metodologia d'implementació de l'entorn de programació Processing com a recurs de suport per tal de treballar continguts curriculars d'altres matèries que no tenen connexió directa amb la programació informàtica. Es defineixen i comparen dues modalitats d'implementació de la metodologia que difereixen en el grau d'intensitat i concentració en el temps, cadascuna de les quals presenta una sèrie d'avantatges i desavantatges. Per cada modalitat es proposen un seguit d'activitats per treballar els continguts curriculars més adients de cada curs acadèmic i se suggereix la seva seqüenciació al llarg de tot el període d'implementació de la metodologia. Finalment, es detalla una proposta d'avaluació de la metodologia dissenyada per tal de determinar el grau d'eficàcia que presenta a l'hora de complir els objectius i per identificar quins aspectes modificar, adaptar i millorar.

[es] El presente trabajo pretende diseñar la metodología de implementación del entorno de programación Processing como recurso de apoyo para trabajar contenidos curriculares de otras materias que no tienen conexión directa con la programación informática. Se definen y comparan dos modalidades de implementación de la metodología que difieren en el grado de intensidad y concentración en el tiempo, cada una de las cuales presenta una serie de ventajas y desventajas. Para cada modalidad se proponen una serie de actividades para trabajar los contenidos curriculares más adecuados de cada curso académico y se sugiere su secuenciación a lo largo de todo el periodo de implementación de la metodología. Finalmente, se detalla una propuesta de evaluación de la metodología diseñada para determinar el grado de eficacia que presenta a la hora de cumplir los objetivos y para identificar qué aspectos modificar, adaptar y mejorar. Proposta
[ca] Projecte constructiu de millora de tram de la carretera BV-4316 que uneix els nuclis urbans de Vic i La Guixa (des del PK 0+780 al PK 2+550), a la comarca d'Osona. Al present projecte estudiarà i analitzarà el tram de carretera en qüestió per tal de millorar-ne la seguretat viària d'una manera coherent. La solució adoptada tindrà incidència en la reordenació d'accessos, la millora de l'ample de calçada, l'adaptació per a tots els usuaris potencials i una millora del traçat. En cas d'existir més d'una alternativa plausible es realitzarà un anàlisis multicriteri detallat per tal d'obtenir, de manera objectiva, una solució que satisfaci els aspectes funcionals, econòmics i mediambientals. Sota aquest projecte queden recollits i justificats tots els plànols necessaris així com la descripció de les obres amb les diferents fases i el pressupost per a coneixement de l'administració.

[es] Proyecto constructivo de mejora de tramo de la carretera BV-4316 que une los núcleos urbanos de Vic i La Guixa (del PK 0+780 al PK 2+550), en la comarca de Osona. El presente proyecto estudiará i analizará el tramo de la carretera en cuestión con tal de mejorar la seguridad vial de una forma coherente. La solución adoptada incidirá en la reordenación de accesos, la mejora del ancho de calzada, la adaptación para todos los usuarios potenciales y una mejora de trazado. En caso de existir más de una alternativa plausible se realizará un análisis multicriterio detallado con el fin de obtener, objetivamente, una solución que satisfaga los aspectos funcionales, económicos y medioambientales. Bajo este proyecto están recogidos y justificados todos los planos necesarios, así como la descripción de las obras con sus diferentes fases y el presupuesto para conocimiento de la administración.
[ca] Català: Anàlisi de l'mpacte del tràfic autosimilar en la utilizació d'una cua d'un dispositiu que pertany a una xarxa de telecomunicacions mitjançant el software Opnet modeler.

[es] Castellano: Análisis del impacto del tráfico autosimilar en la utilización de una cola de un dispositivo de una red de telecomunicaciones mediante el simulador Opnet modeler.
[ca] El projecte de final de grau que compon el present document consisteix en el estudi del procés de diseny mecànic i fabricació per mecanitzat d'una sèrie de peces de la suspensió d'un cotxe de Formula Student. Aquest cotxe es el ETR-06, dissenyat en les temporades 2019-20 i 2020-21 a l'equip e-Tech Racing del campus EEBE. El treball es presenta en forma de guia, o documentació tècnica, de cara a assegurar la transferència de coneixements adquirida al llarg d'aquestes temporades envers les noves generacions d'enginyers i enginyeres a l'equip. Es presenta el treball realitzat de disseny mes una ampliació externa de fabricació per mecanitzat. Tot el full de ruta seguit, s'erigeix sobre una filosofia que compren com indispensable la correcta construcció d'un automòbil i, a més, s'incideix en l'idea del respecte cap als processos enginyerils i científics. El conjunt, proposa un seguit de coneixements sobre disseny estructural de peces en alumini, comprensió de la mecànica de la suspensió d'un cotxe, i del funcionament de la tecnologia de mecanitzat per arrencada de ferritja, culminant en un apropament cap al disseny orientat a fabricació.

[es] El proyecto de final de grado que compone el presente documento consiste en el estudio del proceso de diseño mecánico y fabricación por mecanizado de una serie de piezas de la suspensión de un coche de Formula Student. Dicho coche es el ETR-06, diseñado en las temporadas 2019-20 y 2020-21 en el equipo e-Tech Racing del campus EEBE. El trabajo se presenta en forma de guía, o documentación técnica, de cara a asegurar la transferencia de conocimientos adquirida a lo largo de dichas temporadas hacia las nuevas generaciones de ingenieros e ingenieras en el equipo. Se presenta el trabajo realizado de diseño mas una ampliación externa de fabricación por mecanizado. Toda la hoja de ruta seguida, se erige sobre una filosofía que comprende como indispensable la correcta construcción de un automóvil y, además, se incide en la idea del respeto ante los procesos ingenieriles y científicos. El conjunto, propone un seguido de conocimientos sobre diseño estructural de piezas en aluminio, comprensión de la mecánica de la suspensión de un coche, y del funcionamiento de la tecnología de mecanizado por arranque de viruta, culminando en un acercamiento hacia el diseño orientado a fabricación.
[ca] Els grafs són una eina matemàtica que ens permet modelar les relacions entre dades obtingudes en estructures complexes, com per exemple el cervell, l'expressió dels genomes, xarxes de sensors, entre d'altres. En aquest projecte s'investiguen tècniques de processament de senyal en grafs per inferir la topologia d'aquests a partir de dades observades. En particular es testegen diferents tècniques d'inferència de la topologia dels grafs usant dades reals. Un dels principals objectius va consistir en trobar una base de dades idònia per a realitzar l'experiment. Aquesta cerca ens va portar fins a una base de dades d'EEG's (Electroencefalogrames) d'un cervell humà. Com a tasca addicional també s'ha estudiat la utilitat de la topologia dels grafs resultants per a classificar les dades.

[es] Los grafos son una herramienta matemática que nos permite modelar las relaciones entre datos obtenidos en estructuras complejas, como por ejemplo el cerebro, la expresión de los genomas, redes de sensores, entre otros. En este proyecto se investigan técnicas de procesamiento de señal en grafos para inferir la topología de éstos a partir de datos observados. En particular se testean diferentes técnicas de inferencia de la topología de los grafos usando datos reales. Uno de los principales objetivos consistió en encontrar una base de datos idónea para realizar el experimento. Esta búsqueda nos llevó hasta una base de datos de EEG's (Electroencefalogramas) de un cerebro humano. Como tarea adicional también se ha estudiado la utilidad de la topología de los grafos resultantes para clasificar los datos.
[ca] En el present document es descriu el procés dut a terme per tal d'obtenir una caracterització de la textura superficial obtinguda en el procés de mecanitzat amb vibracions ultrasòniques. En els processos convencionals de mecanitzat, la rugositat de l'acabat, és a dir, la texturització de la superfície en les passades d'acabat, depenen completament de les condicions de tall, juntament amb la geometria de l'eina de tall. En el procés que es detalla al llarg de la memòria es presenta com aquesta rugositat final pot ser influenciada i caracteritzada, utilitzant vibracions ultrasòniques en la direcció radial del sistema de tall. Un cop les provetes han estat mecanitzades també es realitzarà un primer estudi preliminar de fatiga a flexió rotativa, per comprovar si les provetes que han estat mecanitzades mitjançant les vibracions ultrasòniques compten amb propietats diferents que aquelles que han estat mecanitzades mitjançant un mecanitzat convencional. L'objectiu principal del present treball de fi de grau, és, com s'ha esmentat anteriorment, una caracterització de les condicions de tall. És a dir, ser capaç de, escollint unes condicions de tall indicades, proporcionin un acabat superficial específic i poder escollir el millor grup de descriptors que parametritzin aquell tipus de textura.

[es] En el presente documento se describe el proceso llevado a cabo para obtener una caracterización de la textura superficial obtenida en el proceso de mecanizado con vibraciones ultrasónicas. En los procesos convencionales de mecanizado, la rugosidad del acabado, es decir, la texturización de la superficie en las pasadas de acabado, dependen por completo de las condiciones de corte, junto con la geometría de la herramienta de corte. En el proceso que se detalla a lo largo de la memoria se presenta cómo esta rugosidad final puede ser influenciada y caracterizada, utilizando vibraciones ultrasónicas en la dirección radial del sistema de corte. Una vez que las probetas han sido mecanizadas también se realizará un primer estudio preliminar de fatiga a flexión rotativa, para comprobar si las probetas que han sido mecanizadas mediante las vibraciones ultrasónicas cuentan con propiedades diferentes que aquellas que han sido mecanizadas mediante un mecanizado convencional. El objetivo principal del presente trabajo de fin de grado es, como se ha mencionado anteriormente, una caracterización de las condiciones de corte. Es decir, ser capaz de, escogiendo unas condiciones de corte indicadas, proporcionen un acabado superficial específico y poder escoger el mejor grupo de descriptores que parametricen ese tipo de textura.
[ca] L'aprenentatge per reforç és la branca de l'aprenentatge automàtic que es caracteritza per aprendre de la interacció amb el seu entorn. Amb el pas dels anys, els avenços tecnològics han anat evolucionant exponencialment i, per tant, les solucions de gestió de recursos que necessiten modelar problemes que estan en constant fluctuació poden resultar preocupants. Això es reflecteix en la creixent importància dels algoritmes d'aprenentatge per reforç per resoldre aquests problemes i, més específicament, resoldre problemes de gestió de recursos. En conseqüència, sorgeix la interrogant de quins mètodes d'aprenentatge per reforç són els més adequats per a resoldre diferents treballs de gestió de recursos. Partint d'una sèrie d'hipòtesis, vam intentar abordar aquesta qüestió desenvolupant un entorn virtual i fent un conjunt de proves un grup d'algoritmes, realitzant un seguiment dels resultats per analitzar-los i trobar els avantatges i desavantatges de cada un d'ells. Seguint aquest procediment vam poder trobar que els mètodes d'aprenentatge per reforç són bastant versàtils, molt diferents entre ells i que hi ha una sèrie de factors que poden afectar el rendiment general independentment de l'algoritme triat.

[es] El aprendizaje por refuerzo es la rama del aprendizaje automático que se caracteriza por aprender de la interacción con su entorno. Con el paso de los años, los avances tecnológicos han ido evolucionando exponencialmente y, por tanto, las soluciones de gestión de recursos que necesitan modelar problemas que están en constante fluctuación pueden resultar preocupantes. Esto se refleja en la creciente importancia de los algoritmos de aprendizaje por refuerzo para resolver estos problemas y, más específicamente, resolver problemas de gestión de recursos. En consecuencia, surge la interrogante de qué métodos de aprendizaje por refuerzo son los más adecuados para resolver diferentes trabajos de gestión de recursos. Partiendo de una serie de hipótesis, intentamos abordar esta cuestión desarrollando un entorno virtual y sometiendo un grupo de algoritmos a un conjunto de pruebas, haciendo un seguimiento de los resultados para analizarlos y encontrar las ventajas y desventajas de cada uno de ellos. Siguiendo este procedimiento pudimos encontrar que los métodos de aprendizaje por refuerzo son bastante versátiles, muy diferentes entre ellos y que existen una serie de factores que pueden afectar el rendimiento general independientemente del algoritmo elegido.