[ca] L'estudi de la mortalitat és fonamental per conèixer l'estat de salut d'una població, raó per la qual cal reconèixer les principals causes, distribució espacial, edat en què tenen lloc les defuncions, així com altres variables relacionades amb la seva intensitat, per facilitar la presa de decisions d'acord amb les necessitats de cada regió ja sigui en aspectes sanitaris o d'una altra índole. L'aportació concret d'aquesta tesi se centra en la mortalitat per causes externes que part de l'anàlisi de la mortalitat per grans causes entre 1998-2014, com a punt de partida d'aquesta investigació. Aquest primer acostament va permetre evidenciar que els principals canvis en els nivells i tendències de la mortalitat es trobaven entre les causes externes, de manera que, inicialment es presenta l'anàlisi per grans causes per al període 1998-2014 i posteriorment, la mortalitat per sinistres vials , homicidis i suïcidis per una sèrie de 20 anys (1998-2017), des d'una perspectiva demogràfica i geogràfica, de manera que es tindrà a la disposició un panorama sobre l'evolució recent d'aquestes causes específiques de mort, com input per a la seva prevenció. Aquesta tesi pretén evidenciar els canvis recents en la mortalitat a Colòmbia i identificar l'existència d'autocorrelació espacial, per després aprofundir sobre les causes externes. Comprèn l'anàlisi comparativa de les taxes estandarditzades de mortalitat per edat i sexe durant el període 1998-2017 per: sinistres vials, homicidis i suïcidi a escala nacional, departamental i municipal. Es van ajustar les defuncions aplicant les taxes de mortalitat de les taules de vida publicades pel DANE. Un cop ajustat el subregistre, es van calcular les taxes de mortalitat per a cadascuna de les grans causes de mortalitat, segons la llista 667 de l'Organització Panamericana de la Salut, des de l'any 1998 fins a l'any 2014. Pel que fa a l'anàlisi específica de la mortalitat per causes externes (sinistres vials, homicidi i suïcidi), no es va realitzar l'ajust per subregistre perquè es considera que els registres són de bona qualitat. Es va realitzar estandardització de les taxes de mortalitat específiques a través de mètode directe utilitzant com a població tipus la població de Colòmbia d'acord amb la informació de l'Cens de 2005. Per analitzar les taxes estandarditzades de mortalitat de set grans grups en els dos sexes, es van utilitzar el global Moran i Local Moran (LISA). El Global Morán va disminuir amb el temps per a totes les categories de causes de mort, excepte les malalties de sistema circulatori masculí i la mortalitat perinatal, va ser més gran en les causes externes, especialment entre els homes, amb punts crítics que es mouen des de l'àrea andina central fins Orinoquia i la regió amazònica. Entre la majoria de les causes, l'ètnia, la pobresa, la despesa en educació, el nivell d'envelliment demogràfic i la mida dels municipis van ser les variables contextuals més freqüents que poden explicar les diferències territorials. La mortalitat per causes externes penalitza fortament als homes i amb més intensitat en la mortalitat per homicidis. Els patrons per edat permeten identificar que la població de major risc es troba entre els 15-39 anys i que cadascuna d'aquestes causes de mort guarda patrons geogràfics particulars: urbana en els sinistres vials, rural a homicidis i la convergència del que rural / urbà en els suïcidis. A escala departamental i municipal s'aprecia l'heterogeneïtat en l'avanç en la transició epidemiològica a través dels canvis observats en l'anàlisi de grans causes, el qual develó que la major dependència espacial es trobava en la mortalitat per causa externa.

[en] The study of mortality is essential to know the health status of a population, which is necessary to recognize the main causes, spatial distribution, age at which deaths occur, as well as other variables related to their intensity, to facilitate decision making in accordance with the needs of each region, whether in health or other aspects. The concrete contribution of this thesis focuses on mortality from external causes that starts from the analysis of mortality from large causes between 1998-2014, as a starting point for this research. This first approach allowed us to show that the main changes in the levels and trends of mortality were among the external causes, so that, initially, the analysis by large causes for the period 1998-2014 is presented and subsequently, the mortality due to road accidents , homicides and suicides for a series of 20 years (1998-2017), from a demographic and geographical perspective, so that an overview of the recent evolution of these specific causes of death will be available, as an input for prevention. This thesis aims to highlight recent changes in mortality in Colombia and identify the existence of spatial autocorrelation, and then deepen the external causes. It includes the comparative analysis of standardized mortality rates by age and sex during the period 1998-2017 for: road accidents, homicides and suicide at national, departmental and municipal levels. Deaths were adjusted by applying the mortality rates of the life tables published by the DANE. Once the under-registration was adjusted, the mortality rates for each of the major causes of mortality were calculated, according to the 667 list of the Pan American Health Organization, from 1998 to 2014. Regarding the specific analysis of mortality due to external causes (road accidents, homicide and suicide), the sub-registration adjustment was not performed because the records are considered to be of good quality. Standardization of the specific mortality rates was carried out through the direct method using the population of Colombia as type population according to the information of the 2005 Census. To analyze the standardized mortality rates of seven large groups in both sexes, the Global Moran and Local Moran (LISA). Global Morán decreased over time for all categories of causes of death, except for diseases of the male circulatory system and perinatal mortality, was higher in external causes, especially among men, with critical points moving from the Andean area Central to Orinoquia and the Amazon region. Among most of the causes, ethnicity, poverty, spending on education, the level of demographic aging and the size of the municipalities were the most frequent contextual variables that can explain territorial differences. Mortality from external causes strongly penalizes men and with greater intensity in homicide mortality. Age patterns allow identifying that the population at greatest risk is between 15-39 years old and that each of these causes of death has particular geographical patterns: urban road accidents, rural homicides and the convergence of rural / Urban in suicides. At the departmental and municipal level, heterogeneity in the progress in the epidemiological transition can be seen through the changes observed in the analysis of large causes, which revealed that the greatest spatial dependence was found in mortality due to external causes.