[ca] Aquesta tesi tracta sobre el significat del treball mèdic en el marc del nou escenari empresarial d'organització i gestió dels sistemes i serveis de salut. Consta de dues parts: un marc teòric i un estudi empíric. A la primera, descriu i sistematitza algunes transformacions actuals de l'entorn organitzacional en què es desenvolupa la praxi mèdica i el procés pel qual els canvis en les condicions de treball i en els models de gestió del sector sanitari van associats a noves maneres de significació del treball mèdic. I, més específicament, resumeix aspectes centrals de la reflexió i el debat contemporanis sobre vells i nous paradigmes relatius a la a la pràctica de la medicina i sobre les oportunitats, desafiaments i riscos que comporten les reformes modernitzadores dels sistemes de salut per al professionalisme mèdic. En la segona, es presenta un estudi empíric, el disseny del qual combina un doble abordatge metodològic qualitatiu i quantitatiu. La seva eina principal de recollida d'informació és un ampli qüestionari, que inclou una col·lecció d'escales d'avaluació de condicions de treball i de benestar laboral i també una sèrie de preguntes obertes entre les quals destaca la que convida els professionals enquestats a definir la seva actual experiència laboral mitjançant 4 paraules clau. L'organització de les respostes a aquesta pregunta constitueix un dels eixos centrals de l'estudi, en què van participar uns tres centenars de professionals de la medicina empleats en hospitals i centres de salut de Brasil, Xile, Colòmbia, Veneçuela i Espanya. Així mateix es va recórrer a les tècniques d'anàlisi de contingut, anàlisi de correspondències i a la tècnica específica de l'anàlisi documental, especialment útil per a l'estudi de com la medicina s'ha anat pensant a si mateixa com a disciplina i com a professió. Els resultats obtinguts van posar de manifest que, en un context de transformació històrica com el que actualment travessa el sector de la salut, predomina un alt grau d'incertesa sobre el present i el futur de la praxi mèdica, que funciona com a font inesgotable de preguntes sobre el que significa en les presents circumstàncies treballar en el si de la professió mèdica. A nivell teòric, la informació recollida reforça la teoria que els canvis en les condicions de treball influeixen en els significats i sentits de l'experiència laboral i professional, aportant evidència que el nou entorn sanitari és la matriu de processos de resignificació del treball mèdic i de revisió de la manera com els professionals de la medicina signifiquen, valoren i donen sentit a la seva activitat. Alhora, posa de manifest que aquests processos solen estar impregnats de tensions, conflictes i contradiccions entre els imperatius funcionals del sistema en construcció i els valors, normes, creences, rols i patrons morals de comportament característics de l'ordre preexistent, amb el qual sol acabar fonent-se en una nova síntesi. Mentre dos terços dels participants en la investigació pensen i senten el seu treball en termes positius, una tercera part els viu i relata en termes negatius. La sobredemanda de treball i la precarització de les condicions contractuals apareixen com a factors rellevants del biaix negatiu que aquest segment del personal enquestat dóna al significat del seu treball i al sentit de la seva professió. Així mateix, nombrosos professionals enquestats es declaren atrapats en un conflicte entre dues cultures que tenen interioritzades -la de servei públic i la de negoci privat-. I que aquesta ambivalència i tensió interna a la recerca permanent de l'equilibri entre contraris emergeix, al seu torn, com un nou i potent factor d'estrès psicosocial, que en el pla teòric urgeix preveure i que en el pràctic cal prevenir.

[en] This thesis deals with the meaning of medical work under the new business scenario of organization and management of health systems and services. It consists of two parts: a theoretical and an empirical study. The first describes and systematizes some current changes in the organizational environment that develops medical practice and the process by which changes in working conditions and management models in the health sector are associated with new modes of significance of medical working. And, more specifically, summarizes key aspects of contemporary thought and discussion about old and new paradigms relating to the practice of medicine and the opportunities, challenges and risks for medical professionalism associated with the modernizing reforms of health systems. In the second, we present an empirical study, whose design combines a dual qualitative and quantitative methodological approach. Its main tool for gathering information is a comprehensive questionnaire, which includes a collection of scales assessing working conditions and labor wellbeing and also a series of open questions among which the respondents are invited to define their current work experience with 4 keywords. The organization of the answers to this question is one of the cornerstones of the study, which involved about three hundred medical professionals employed in hospitals and health centers in Brazil, Chile, Colombia, Venezuela and Spain. It also appealed to the techniques of content analysis, correspondence analysis and the specific technique of documental analysis, especially useful for the study of how medicine has been thinking to herself as a discipline and profession. The results showed that, in a context of historical change as the one currently affecting the health sector, dominated by a high degree of uncertainty about the present and the future of medical practice, which works as an inexhaustible source of questions about which means in these circumstances to work within the medical profession. Theoretically, the information collected reinforces the theory that changes in working conditions affect the significance and meanings of work experience and professional sense, providing evidence that the new healthcare environment is the matrix of resignification processes of medical work and review of the way the medical professionals mean, value and give meaning to their activity. At the time, shows that these processes are often imbued with tensions, conflicts and contradictions between the functional imperatives of the system under construction and the values, norms, beliefs, roles and moral standards of behavior characteristic of the existing order, which usually ends with merging into a new synthesis. While two thirds of research participants think and feel their jobs in positive terms, one third of them lives and describes in negative terms. The perceived work overload and precarious contractual conditions are all factors relevant to the negative bias that this segment of staff surveyed gives the meaning of their working and of their profession. Similarly, many professionals surveyed declare trapped in a conflict between two cultures that have internalized: that of public service and private business. And this ambivalence and tension in permanent search of balance between opposites emerges, in turn, as a new and potent psychosocial stressor, which in theory must be predicted and in practice must be prevented.