BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] La profunda reforma del Codi Penal operada per la LO 1/2015 va portar amb si una nova regulació del delicte d'administració deslleial, introduït per primera vegada en el nostre Codi Penal de 1995 en el si dels delictes societaris. El nou delicte d'administració deslleial, recollit a l'art. 252 del CP, passa a incloure's entre els delictes patrimonials, per la qual cosa desapareix la seva caracterització específicament societària per a protegir ara qualsevol tipus de patrimoni, no solament el societari. Aquesta nova regulació de l'administració deslleial va motivar la realització del present treball, en el qual s'analitza àmpliament el delicte en qüestió. En una primera part s'analitza l'evolució-històric legislativa del delicte d'administració deslleial fins a la seva introducció en el Codi Penal de 1995, el delicte d'administració societària de l'art. 295 CP i tota la tramitació parlamentària que va conduir a l'art. 252 CP introduït per la LO 1/2015. En una segona part s'analitzen en profunditat els elements que componen l'art. 252 CP, així com la seva relació amb altres figures delictives.

[es] La profunda reforma del Código Penal operada por la LO 1/2015 trajo consigo una nueva y novedosa regulación del delito de administración desleal, introducido por primera vez en nuestro Código Penal de 1995 en el seno de los delitos societarios. El nuevo delito de administración desleal, recogido en el art. 252 del CP, pasa a incluirse entre los delitos patrimoniales, por lo que desaparece su caracterización específicamente societaria para proteger ahora cualquier tipo de patrimonio, no solamente el societario. Esta novedosa regulación de la administración desleal motivó la realización del presente trabajo, en el que se analiza ampliamente el delito en cuestión. En una primera parte se analiza la evolución-histórico legislativa del delito de administración desleal hasta su introducción en el Código Penal de 1995, el delito de administración societaria del art. 295 CP y toda la tramitación parlamentaria que condujo al art. 252 CP introducido por la LO 1/2015. En una segunda parte se analizan en profundidad los elementos que componen el art. 252 CP, así como su relación con otras figuras delictivas.
[ca] El rentat vesical contínu (LVC) està indicat en pacients que presenten hematúria després d'haver estat sotmesos a intervencions quirúrgiques, o per patologies genitourinàries. Actualment és una tècnica manual, que presenta complicacions i requereix una gran intensitat de cures per part d'infermeres i TCAES. En un primer estudi, s'exploren les pràctiques de cures i significats que els professionals posseeixen dels pacients portadors d'un LVC, així com la vivència que representa per al pacient i família. La metodologia qualitativa amb enfocament fenomenologíc interpretatiu a través d'entrevistes, ha permès aprofundir en les seves cures i no sols les relacionades amb el LVC. El segon estudi, amb la col·laboració d'una empresa de tecnologia i una fundació per a la recerca biomèdica, té com a objectiu, dissenyar, desenvolupar i avaluar un prototip innovador ( VESICLEAN). Els resultats han permès comprendre les cures holístiques que proporcionen i no sols al LVC, així com les seves necessitats i expectatives a tenir en compte en el disseny del dispositiu. L'avaluació del dispositiu ha permès mostrar un millor control del procediment, anticipant-nos a les complicacions que poguessin aparèixer, optimitzant el temps cap a una atenció més holística al pacient, i millorant la qualitat i seguretat de les cures infermreres al pacient.

[es] El lavado vesical continuo (LVC) está indicado en pacientes que presentan hematuria tras haber sido sometidos a intervenciones quirúrgicas, o por patologías genitourinarias. Actualmente es una técnica manual, que presenta complicaciones y requiere una gran intensidad de cuidados por parte de enfermeras y TCAES. En un primer estudio, se exploran las prácticas de cuidados y significados que los profesionales poseen de los pacientes portadores de un LVC, así como la vivencia que representa para paciente y familia. La metodología cualitativa con enfoque fenomenologíco interpretativo a través de entrevistas, ha permitido profundizar en sus cuidados y no sólo los relacionados con el LVC. El segundo estudio, con la colaboración de una empresa de tecnología y una fundación para la investigación biomédica, tiene como objetivo, diseñar, desarrollar y evaluar un prototipo innovador ( VESICLEAN). Los resultados han permitido comprender el cuidado holístico que proporcionan y no solo al LVC, así como sus necesidades y expectativas a tener en cuenta en el diseño del dispositivo.
[ca] Aquest treball de tesi proposa aportar una infraestructura de programari per donar suport a nous tipus de metodologies i recursos d'aprenentatge col·laboratiu augmentats pedagògicament i a través d'una plataforma d'aplicació innovadora anomenada Plataforma de Virtualització de Sessions Col·laboratives (VCSF de l'angles Virtualized Collaborative Sessions Framework). El VCSF ajuda a satisfer els requisits pedagògics exigents de l'aprenentatge col·laboratiu en línia d'avui en dia, com ara augmentar la participació de l'estudiant i millorar el rendiment de l'aprenentatge durant la col·laboració. Al seu torn, l'aplicació sistemàtica de la plataforma VCSF, enriquida amb tecnologies semàntiques, permet als desenvolupadors d'e-learning aprofitar experiències d'aprenentatge col·laboratiu prèvies a través de la reutilització de programari, estalviant temps de desenvolupament i esforç. La plataforma ha sigut prototipada i provada amb èxit en entorns reals, el que demostra la capacitat de reutilització del programari i els beneficis pedagògics de l'enfocament VCSF.

[es] Este trabajo de tesis propone aportar una infraestructura de software para apoyar a nuevos tipos de metodologías y recursos de aprendizaje colaborativo aumentados pedagógicamente ya través de una plataforma de aplicación innovadora llamada Plataforma de Virtualización de Sesiones Colaborativa (VCSF del inglés Virtualized Collaborative Sessions Framework). El VCSF ayuda a satisfacer los requisitos pedagógicos exigentes del aprendizaje colaborativo en línea de hoy en día, tales como aumentar la participación del estudiante y mejorar el rendimiento del aprendizaje durante la colaboración. A su vez, la aplicación sistemática de la plataforma VCSF, enriquecida con tecnologías semánticas, permite a los desarrolladores de e-learning aprovechar experiencias de aprendizaje colaborativo previas a través de la reutilización de software, ahorrando tiempo de desarrollo y esfuerzo. La plataforma ha sido prototipada y probada con éxito en entornos reales, lo que demuestra la capacidad de reutilización del software y los beneficios pedagógicos del enfoque VCSF.
[ca] L'objectiu d'aquesta recerca és quantificar el creixement urbà a les àrees urbanes espanyoles entre 1987 i 2011 i, amb més detall, a les àrees urbanes articulades per ciutats mitjanes. S'utilitzen dades de cobertures de sòl de Corine Land Cover i SIOSE, així com dades de població i habitatge, analitzats per al conjunt de les àrees urbanes i particularment per a quatre casos d'estudi. Els resultats confirmen el canvi de model de les àrees urbanes cap a una urbanització més dispersa, produït en totes les escales i territoris, encara que amb diferent intensitat. Es conclou que les àrees urbanes articulades per ciutats mitjanes han crescut per sobre de les grans, modificant la seva estructura i forma urbana. Així, aquestes àrees, especialment a partir del boom immobiliari, han passat de ser el paradigma de ciutat compacta a tendir cap a una ciutat extensa, de menor densitat i més fragmentada.

[es] El objetivo de esta investigación es cuantificar el crecimiento urbano en las áreas urbanas españolas entre 1987 y 2011 y, con más detalle, en las áreas urbanas articuladas por ciudades medias. Se utilizan datos de coberturas de suelo de Corine Land Cover y SIOSE, así como datos de población y vivienda, analizados para el conjunto de las áreas urbanas y particularmente para cuatro casos de estudio. Los resultados confirman el cambio de modelo de las áreas urbanas hacia una urbanización más dispersa, producido en todas las escalas y territorios, aunque con diferente intensidad. Se concluye que las áreas urbanas articuladas por ciudades medias han crecido por encima de las grandes, modificando su estructura y forma urbana. Así, estas áreas, especialmente a partir del boom inmobiliario, han pasado de ser el paradigma de ciudad compacta a tender hacia una ciudad extensa, de menor densidad y más fragmentada.
[ca] L'objectiu d'aquesta tesis és el de analitzar el comportament tèrmic d'una façana ventilada amb material de canvi de fase macro encapsulat en el seu canal d'aire. L'ús de materials de canvi de fase incrementa la capacitat d'emmagatzematge d'energia tèrmica en la solució constructiva proposada, i intensifica l'emmagatzematge i l'operació de la façana ventilada a un rang de temperatures desitjat. El rendiment energètic d'aquest nou tipus de façana ventilada s'estudia de forma experimental per veure el seu potencial en reduir els consums energètics tant de calefacció com de refrigeració. Posteriorment, s'estudia mitjançant l'anàlisi de cicle de vida, quin és l'impacte mediambiental que suposa la manufactura i operació d'aquest sistema. Finalment, es desenvolupa un model numèric per optimitzar el funcionament i disseny d'aquesta façana. Aquest model numèric utilitza una nova correlació empírica de nombre de Nusselt, per al càlcul dels coeficients de transferència de calor entre el material de canvi de fase i el flux d'aire circulant per la cambra.

[es] El objetivo de esta tesis es el de analizar el comportamiento térmico de una fachada ventilada con material de cambio de fase macro encapsulado en su canal de aire. El uso de materiales de cambio de fase aumenta la capacidad de almacenamiento de energía térmica en la solución constructiva propuesta, e intensifica el almacenamiento y la operación de la fachada ventilada a un rango de temperaturas deseado. El rendimiento energético de este nuevo tipo de fachada ventilada se estudia experimentalmente para ver su potencial en reducir los consumos energéticos tanto de calefacción como de refrigeración. Posteriormente, se estudia mediante el análisis de ciclo de vida, el impacto medioambiental que supone la manufactura y operación de este sistema. Finalmente, se desarrolla un modelo numérico que optimiza el funcionamiento y diseño de esta fachada. Este modelo numérico utiliza una nueva correlación empírica de número de Nusselt, para el cálculo de los coeficientes de transferencia de calor entre el material de cambio de fase y el flujo de aire circulando por la cámara.
[ca] Des d'una perspectiva discursiva, aquesta tesi analitza la representació de la protesta social en la premsa. L'estudi se centra a mostrar quina cobertura periodística va fer La Jornada -un diari d'esquerres mexicà- del cas Atenco, un conflicte social entre el moviment d'Atenco, liderat pel Front de Pobles en Defensa de la Terra (FPDT), i el govern mexicà. Partint de l'anàlisi de les principals estructures i estratègies discursives empleades per La Jornada en la cobertura del cas, es mostra que, a diferència d'altres mitjans de comunicació massiva, que es van centrar en aspectes violents del moviment d'Atenco, La Jornada es va focalitzar a evidenciar i criticar les accions negatives dutes a terme pel govern mexicà: sobretot, l'ús de la violència policial, la judicialització injusta dels detinguts i la impunitat governamental.

[es] Desde una perspectiva discursiva, en esta tesis se analiza la representación de la protesta social en la prensa. El estudio se delimita a mostrar el modo en que La Jornada, un periódico de izquierda mexicano, realizó la cobertura periodística del caso Atenco, un conflicto social entre el movimiento de Atenco, liderado por el Frente de Pueblos en Defensa de la Tierra (FPDT), y el gobierno mexicano. Con base en el análisis de las principales estructuras y estrategias discursivas empleadas por La Jornada en la cobertura del caso Atenco, se muestra que, a diferencia de otros medios de comunicación masiva que se centraron en aspectos violentos del movimiento de Atenco, La Jornada se focalizó en evidenciar y criticar las acciones negativas que el gobierno mexicano realizó en el caso Atenco, principalmente, el uso de la violencia policial, la judicialización injusta de detenidos y la impunidad gubernamental.
[ca] El present treball té per objecte l'estudi del procediment administratiu de responsabilitat patrimonial de les Administracions Públiques a partir del nou estatut que li proporciona la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, de procediment administratiu comú de les Administracions Públiques. Si bé sembla que la nova llei atribueix a aquest procediment una posició qualificada, molts són els indicadors que ens suggereixen que la regulació o la seva aplicació no és del tot satisfactòria. Per aquesta raó, la tesi parteix de l'anàlisi detallat de la seva configuració actual per acabar proposant algunes solucions d'un abast molt més profund sobre la manera de comprendre el procediment administratiu de responsabilitat patrimonial. Una de les idees entorn de la qual es mou el procediment és que la institució relativa a la responsabilitat patrimonial és netament versàtil, nota que, per extensió, acaba reflectint en el seu procediment. La diversitat de la seva composició fa tremolar els fonaments de la seva caracterització com especialitat del procediment comú. No només això, sinó que es proposa un canvi cultural quant a la tramitació dels procediments complexos, com el que és objecte d'estudi, potenciant la figura de l'òrgan instructor des de la comprensió que una millora en la tramitació farà millor a la pròpia institució de la responsabilitat patrimonial. Una millora, aquesta, que no arribarà a partir de canvis singulars, sinó que arribarà a partir de la conjunció d'un cúmul de factors.

[es] El presente trabajo tiene por objeto el estudio del procedimiento administrativo de responsabilidad patrimonial de las Administraciones Públicas a partir del nuevo estatuto que le proporciona la Ley 39/2015, de 1 de octubre, de procedimiento administrativo común de las Administraciones Públicas. Si bien parece que la nueva ley atribuye a este procedimiento una posición cualificada, muchos son los indicadores que nos señalan que la regulación o su aplicación no es del todo satisfactoria. Por esta razón, la tesis parte del análisis minucioso de su configuración actual para acabar proponiendo algunas soluciones de un alcance mucho más profundo sobre la manera de comprender el procedimiento administrativo de responsabilidad patrimonial. Una de las ideas en torno a las que se mueve el procedimiento es que la institución relativa a la responsabilidad patrimonial es netamente versátil, nota que, por extensión, acaba reflejándose en su procedimiento. Su diversa composición hace temblar los cimientos de su caracterización como especialidad del procedimiento común. No solo eso, sino que, unida a esta idea, se propone un cambio cultural en cuanto a la tramitación de los procedimientos administrativos complejos, como el que es objeto de estudio, potenciando la figura del órgano instructor desde el entendimiento de que una mejora en la tramitación hará mejor a la propia institución de la responsabilidad patrimonial. Una mejora que, sin embargo, no llegará a partir de algún cambio singular, sino que vendrá dada por la unión de un cúmulo de factores.
[ca] En aquesta tesi hem estudiat el comportament fisiològic i els patrons de l'ús de l'aigua en relació a la sequera en pins i roures submediterranis, tant en experiments de laboratori com en condicions de camp. El nostre treball es basa en l'anàlisi d'isòtops estables d'aigua en combinació amb altres eines fisiològiques, i hem desenvolupat dos aproximacions, una més metodològica i una altra més ecològica. A l'hora d'establir el marc metodològic, en primer lloc es va analitzar la interferència que els contaminants orgànics en els anàlisis isotòpics amb espectroscòpia d'infrarojos i en segon lloc, la divergència isotòpica existent entre la precipitació, l'aigua del sòl i del xilema. En aquest sentit, vam associar quest fenomen a l'evaporació directa des de la branca però no a l'existència de diverses fonts d'aigua en el sòl. Finalment, una vegada considerats els efectes del fraccionament, vam observar que els roures són capaços de mantenir la seua activitat fisiològica en condicions hídriques més limitants que els pins, degut a la seva capacitat d'accés a fonts d'aigua més estables. En canvi, els pins es veuen més limitats estomàtica i hidràulicament, el que es tradueix en conseqüències negatives per la assimilació de carbó y per tant, en la supervivència a llarg termini.

[es] En esta tesis hemos estudiado el comportamiento fisiológico y los patrones de captación de agua en relación a la sequía, en pinos y robles submediterráneos y en condiciones experimentales y en campo. Nuestro trabajo se ha basado en isótopos estables del agua en combinación con otras herramientas fisiológicas, y hemos desarrollado dos aproximaciones, una más metodológica y otra más ecológica. En cuanto al marco metodológico, en primer lugar analizamos la interferencia de contaminantes orgánicos en los análisis de isótopos por espectrometría de infrarrojos, y en segundo lugar, el desacople entre el agua de precipitación, suelo y xilema. En este sentido, asociamos este fenómeno a la evaporación desde la rama pero no directamente a la existencia de diferentes fuentes de agua en el suelo. Finalmente, una vez considerado el fraccionamiento, encontramos que los robles son capaces de mantener su actividad fisiológica en condiciones más de sequía que los pinos, debido a su capacidad de acceso a fuentes de agua más estables. En cambio, los pinos están mucho más limitados estomática e hidráulicamente, lo que se traduce en consecuencias negativas en la asimilación de carbono y por tanto la supervivencia a largo plazo.
[ca] L'essència filosòfica i pràctica sobre l'educació motriu que es reflecteix i materialitza en aquesta tesi és fruit de la reflexió sobre els coneixements que des de 1985 hem après del mestre Francisco Seirul•lo Vargas. El problema d'estudi és el disseny de proves motrius per valorar prioritàriament les capacitats coordinatives en individus de 6 a 12 anys. A partir d'un procés experimental d'avaluació, es van dissenyar un test motriu de coordinació dinàmica general i un test motriu de coordinació dinàmica especial que van ser administrats a nens/es esportistes de 6, 9 i 12 anys, i a nens/es esportistes d'elit de gimnàstica rítmica i artística de 10-12 anys, per comprovar el seu fonament científic. L'anàlisi estadística dels resultats demostra uns nivells satisfactoris de validesa, fiabilitat (objectivitat intra-jutge), objectivitat (objectivitat inter-jutge) i sensibilitat, en els tests motrius de coordinació dinàmica general i de coordinació dinàmica especial. Es conclou que els tests motrius coordinativos proposats posseeixen un fonament científic apropiat, així com unes característiques òptimes de factibilidad i viabilitat; que permeten la variació en cada test dels components motrius, espacials i temporals segons el desenvolupament motriu de cada individu i les seves motivacions i interessos; i que són aplicables de forma efectiva en els àmbits de la recerca de les capacitats motrius i, especialment, en els processos d'auto-avaluació motriu en l'educació física i la iniciació esportiva.

[es] La esencia filosófica y práctica sobre la educación motriz que se refleja y materializa en esta tesis es fruto de la reflexión sobre los conocimientos que desde 1985 hemos aprendido del maestro Francisco Seirul•lo Vargas. El problema de estudio es el diseño de pruebas motrices para valorar prioritariamente las capacidades coordinativas en individuos de 6 a 12 años. A partir de un proceso experimental de evaluación, se diseñaron un test motriz de coordinación dinámica general y un test motriz de coordinación dinámica especial que fueron administrados a niñas/os deportistas de 6, 9 y 12 años, y a niñas/os deportistas de élite de gimnasia rítmica y artística de 10-12 años, para comprobar su fundamento científico. El análisis estadístico de los resultados demuestra unos niveles satisfactorios de validez, fiabilidad (objetividad intra-juez), objetividad (objetividad inter-juez) y sensibilidad, en los tests motrices de coordinación dinámica general y de coordinación dinámica especial. Se concluye que los tests motrices coordinativos propuestos poseen un fundamento científico apropiado, así como unas características óptimas de factibilidad y viabilidad; que permiten la variación en cada test de los componentes motrices, espaciales y temporales según el desarrollo motriz de cada individuo y sus motivaciones e intereses; y que son aplicables de forma efectiva en los ámbitos de la investigación de las capacidades motrices y, especialmente, en los procesos de auto-evaluación motriz en la educación física y la iniciación deportiva.
[ca] Una especificació de requisits de programari ben definida descriu de manera única una funcionalitat o part d'una funcionalitat del producte de programari i és coherent amb les definicions i descripcions de les altres funcionalitats del producte sense redundància. Una família de productes relacionats que comparteixen característiques comunes entre ells s'anomenen línies de productes de programari. L'enginyeria d'una línia de productes de programari és un procés complex. Recollir els requisits de programari d'alta qualitat i documentar-los meticulosament és una tasca complicada. Es poden introduir diversos tipus d'errors humans que s'ha demostrat que costen molt per a l'èxit del projecte de programari. La informació recollida serà principalment en forma de grans volums d'informació textual repartida per múltiples documents, la majoria no estructurats. La tasca més crítica és donar sentit a un corpus de text tan gran. Tampoc hi ha manera de comprovar la correspondència entre els requisits finals i els documents d'origen. Aquesta tesi se centra en tècniques i eines per a la gestió de la documentació textual en l'enginyeria d'una línia de productes de programari. Té com a objectiu donar suport a l'explotació de documents en llenguatge natural en el context de línies de productes de programari, proporcionant mecanismes automatitzats per extreure models de característiques i comprovar-ne la qualitat.

[es] Una especificación de requisitos de software bien definida describe de manera única una funcionalidad o parte de una funcionalidad del producto de software y es consistente con las definiciones y descripciones de las otras funcionalidades del producto sin redundancia. La familia de productos relacionados que comparten características comunes entre ellos se denominan líneas de productos de software. Diseñar una línea de productos de software es un proceso complejo. Recopilar requisitos de software de alta calidad y documentarlos meticulosamente es una tarea engorrosa. Se pueden introducir varios tipos de errores humanos que se ha demostrado que cuestan mucho para el éxito del proyecto de software. La información recopilada estará principalmente en forma de grandes volúmenes de información textual distribuida en múltiples documentos, en su mayoría no estructurados. La tarea más crítica es dar sentido a un corpus de texto tan grande. Tampoco hay forma de verificar la correspondencia entre los requisitos finales y los documentos fuente. Esta tesis se enfoca a técnicas y herramientas para el manejo de documentación textual en la ingeniería de una línea de productos de software. Su objetivo es respaldar la explotación de documentos en lenguaje natural en el contexto de las líneas de productos de software, proporcionando mecanismos automatizados para extraer modelos de características y verificar su calidad.