BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] A Hongria s'ensenya durant l'educació obligatòria contingut de tipus sociolingüístic sobre el valor de la diversitat lingüística, especialment de les varietats regionals. No obstant això, perviuen creences estereotipades sobre parlants de varietats dialectals que poden ser la base de debats sobre prejudicis en la comunicació diària o de la discriminació lingüística. Aquest estudi busca l'explicació del problema investigant les actituds i pràctiques lingüístiques dels docents vers les varietats lingüístiques dels seus alumnes. La hipòtesi és que, si bé el Currículum Nacional promou una actitud de tolerància, la pràctica prescriptiva suggereix que les lliçons sobre varietats dialectals generen prejudicis en molts parlants de la comunitat hongaresa – fins i tot entre els joves. Tot i que s'ensenya als estudiants a estar orgullosos dels dialectes de les seves regions d'origen, la manca d'informació sobre la varietat dialectal els porta a tenir problemes d'acceptació, malgrat que l'estudi d'aquests antecedents regionals podria ser un avantatge per desenvolupar una consciència metalingüística. Emfasitzem que aquesta ambivalència té el seu origen en la manca de formació docent en l'Educació Superior - en relació amb la varietat lingüística i amb la manca de recursos metodològics. Per això aquest estudi també recomana alguns materials educatius recents sobre el tema.

[es] En Hungría se enseña durante la educación obligatoria contenido sociolingüístico sobre el valor de la diversidad lingüística, especialmente de las variedades regionales. Sin embargo, perviven las creencias estereotipadas sobre los hablantes de variedades dialectales que, junto con la cultura basada en estándares, pueden crear prejuicios en la comunicación diaria o de la discriminación lingüística. Este estudio investiga las actitudes y prácticas lingüísticas de los docentes en relación con las variedades lingüísticas de sus alumnos. La hipótesis es que, si bien el Currículo Nacional promueve una actitud de tolerancia, la práctica prescriptiva sugiere que las lecciones sobre la variedad dialectal generan prejuicios en muchos hablantes de la comunidad húngara. Aunque se enseña a los estudiantes a estar orgullosos de los dialectos de sus regiones de origen, la insuficiente información sobre la variedad dialectal lleva a problemas de aceptación, a pesar de que el estudio de esos antecedentes regionales podría ser una ventaja para desarrollar una conciencia metalingüística. Enfatizamos que esta ambivalencia está enraizada en la falta de formación docente en la Educación Superior - en relación con la variación lingüística y con la falta de recursos metodológicos, por lo que este estudio también recomienda algunos materiales educativos recientes sobre el tema.
[ca] El turisme cultural està en auge al món i Mèxic. Es tracta d'un fenònmen multicausal. Avui semblen clares algunes motivacions i satisfacciones que aquesta activitat produeix. Aquest treball se centra precisament en les tendències, motivacions i gustos del turisme cultural, segons els turistes i els habitants d'un poble de l'estat de Morelos anomenat Tlayacapan, ubicat al centre del país. Mitjançant les entrevistes a visitnats i habitants s'han elaborat les tendències del turisme cultural per aquest estudi de cas concret, que pot ser compartiti amb altres localitats de característiques similars. Entre els resultats queda clara la cerca de l'autenticitat i la tranquil·litat, la naturalesa, la cultura i les emocions.

[es] El turismo cultural está en auge en el mundo y en México. Se trata de un fenómeno multicausal. Hoy parecen claras algunas motivaciones y satisfacciones que esta actividad produce. Este trabajo se centra precisamente en las tendencias, motivaciones y gustos del turismo cultural según los turistas y los habitantes de un pueblo del estado de Morelos llamado Tlayacapan, ubicado en el centro del país. A través de entrevistas a visitantes y habitantes se han elaborado las tendencias del turismo cultural para este estudio de caso concreto, que puede ser compartido con otras localidades de similares características. Entre los resultados queda clara la búsqueda de la autenticidad y la tranquilidad, la naturaleza, la cultura y las emociones
[ca] S'hi analitza la particularitat dels moviments socials del 15-M (Espanya), d'Occupy Wall Street (EUA), d'ocupació del parc Gezi (Turquia) i de carrer de diferents ciutats brasileres com a representació d'un ethos modern pel qual l'esfera moral s'estén a les esferes sistèmiques (sobretot de l'Estat) de la societat contemporània. En aquest sentit, a través de la teoria del do de Marcel Mauss, l'autor analitza els esmentats moviments i hi detecta la qualitat de vida en comú com l'horitzó utòpic que apareix en la formació d'aquestes mobilitzacions col·lectives difuses.

[es] La particularidad de los movimientos sociales del 15-M (España), de Occupy Wall Street (EEUU), de ocupación del parque Gezi (Turquía) y de calle de distintas ciudades brasileñas (en junio de 2013) es analizada como representación de un ethos moderno por el que se extiende la esfera moral a las esferas sistémicas (especialmente al Estado) de la sociedad contemporánea. En este sentido, a través de la teoría maussiana de la dádiva, el autor los analiza y detecta la calidad de vida común como el horizonte utópico que está en la formación de estas movilizaciones colectivas difusas.
[ca] INTRODUCCIÓ. La docència d'història en els nivells superiors d'educació ha experimentat en els últims anys un canvi important, en el qual ha tingut un paper destacat la irrupció dels videojocs històrics com a element d'oci, ja que s'han transformat en un mitjà d'expressió cultural que afecta sobretot l'alumnat. La difusió de continguts històrics s'ha convertit en una oportunitat per al treball docent, perquè suposa un repte per a l'activitat del professorat i l'alumnat, i també per a la comprensió d'un discurs històric acreditat. MÈTODE. S'analitza l'impacte del videojoc històric sobre el coneixement del passat, la seva idiosincràsia i les possibilitats i els límits en la docència universitària en l'àmbit de les humanitats. RESULTATS. Després de repassar què ha passat des dels darrers anys fins a l'actualitat respecte a l'ús dels videojocs històrics com a recurs educatiu, es debat la pertinència del seu ús en la docència universitària. DISCUSSIÓ. El professorat universitari d'història ha d'atendre, com a docent i com a investigador, la necessitat d'informació dels estudiants sobre el que veuen i sobre els jocs a què juguen.

[es] INTRODUCCIÓN. La docencia de las asignaturas de Historia en los niveles superiores de educación ha sufrido en los últimos años un cambio importante, donde la irrupción del videojuego histórico como elemento de ocio se ha transformado en un medio de expresión cultural que ha afectado sobre todo al alumnado. La difusión de contenidos históricos se ha convertido en una oportunidad para el trabajo docente, pues supone un reto de cara a la actividad del profesorado y del alumnado, así como para la comprensión de un acreditado discurso histórico. MÉTODO. Se analizan el impacto del videojuego histórico sobre el conocimiento del pasado, su idiosincrasia, y sus posibilidades y sus limitaciones en la docencia universitaria en el ámbito de las Humanidades. RESULTADOS. Tras mencionar lo sucedido desde los últimos años hasta la actualidad con respecto al uso de los videojuegos históricos como recurso educativo, se debate la pertinencia de su uso en la docencia universitaria. DISCUSIÓN. El profesorado universitario de Historia debe atender, como docentes e investigadores, a la necesidad de información de los estudiantes sobre lo que ven y juegan.
[ca] A Les Ciutats invisibles Calvino abandona un desplegament narratiu fix i progressiu, afirmant la pràctica de la narració com a copresència ordenada però potencialment inesgotable de fragments del discurs. Però l'obra que més que cap altra expressa una aproximació cognitiva i representacional discontinua és també aquelal en la que l'autor cultiva un ideal de "contigüitat universal" (expressió que molts anys després s'associarà a Les metamorfosis d'Ovidi). El sentit de la continuïtat i de la transformació travessa Les ciutats invisibles contribuint a definir la consistència lingüística i a aclarir el repte moral d'una investigació literària que, amb precisió geometritzant, es resisteix a qualsevol fixesa determinista.

[es] En Las ciudades invisibles, Calvino abandona un despliegue narrativo fijo y progresivo, afirmando la práctica de la narración como una copresencia ordenada pero potencialmente inagotable de fragmentos de discurso. Pero la obra que, más que ninguna otra, expresa una aproximación cognitiva y representacional discontinua es también aquella en la que el autor cultiva un ideal de "contigüidad universal" (una expresión que muchos años después se asociará con las Metamorfosis de Ovidio). El sentido de la continuidad y la transformación atraviesa Las ciudades invisibles contribuyendo a definir la consistencia lingüística y a esclarecer el reto moral de una investigación literaria que, con su precisión geometrizante, resiste a cualquier fijeza determinista.
[ca] Aquest és un article sobre art públic, ciutat i governança urbana. S'articula com un relat històric iniciat a Rotterdam en el momento de la seva reconstrucció. És alhora un relat escrit i un relat visual. Per lliuraments, amb una estructura hipertextual. Recomano una lectura en pantalla i amb un bon cercador per relacionar la lecura i les imatges amb l'ampliació d'informació.No és una Història, és el resum d'històries. Conceptuals, cognitives i personals. Saltem de ciutat en ciutat. La majoria de les imatges que ens acompanyen han estat preses per l'autor. L'art públic i el disseny urbà genera una cartografia i una temporalitat que poso en contrast amb amb la literatura sobre el tema, escollida de forma personal i amb una vocació interdiscplinar.El lector pot seguir el text o aturar-se en els quadres. Combinar el text amb els quadres. Usar les possibilitats de realitat augmentada. El treball conclou amb un estudi de cas dedicat a Josep M Subirachs.

[es] II.- Este es un articulo sobre arte público, ciudad y gobernanza urbana. Se articula como un relato histórico iniciado en Rotterdam cuando se iniciaba la reconstrucción de la ciudad. Es a la vez un relato escrito y un relato visual. Por entregas, con una estructura hipertextual.Recomiendo una lectura en pantalla y con un buen buscador para relacionar la lecura y las imágenes con la ampliación de información.No es una Historia, es el resumen de historias. Conceptuales, cognitivas y personales. Saltamos de ciudad en ciudad. La mayoría de las imágenes que nos acompañan han estado tomadas por el autor. El arte público y el diseño urbano genera una cartografía y una temporalidad que pongo en contraste con con la literatura sobre el tema, escogida de forma personal y con una vocación interdiscplinar.El lector puede seguir el texto o detenerse en los cuadros. Combinar el texto con los cuadros. Usar las posibilidades de realidad aumentada. El trabajo concluye con un estudio de caso dedicado a Josep M. Subrirachs.
[ca] El present text té com a objectiu central exposar els possibles vincles entre el moviment maputxe –en particular, l'autonomista–, l'esclat social i el moviment sorgit d'aquest últim. Ho intenta fer a través de dues grans dimensions. Primer, des de l'angle del poder, fonamentalment, allò que remet als dispositius utilitzats per a la preservació del model neoliberal: els valors, relats, discurs, tècniques i instruments repressius. I segon, des del prisma del contrapoder, abordant la plausible vinculació entre el moviment social xilè i el moviment maputxe, analitzant les interrelacions, símils, diferències, repertoris d'accions, simbologies, discursos, continuïtats i ruptures, mites, llegendes i memòries individuals i col·lectives, entre altres elements dels moviments. Així doncs, s'hi aborda la relació entre l'Estat-nació xilè i els moviments socials.

[es] El presente texto tiene como objetivo central exponer los posibles vínculos entre el Movimiento Mapuche –particularmente el autonomista–, el Estallido Social y el movimiento que devino del mismo. Lo intenta hacer mediante dos grandes dimensiones. Primero, desde el ángulo del poder, fundamentalmente, aquello que remite a los dispositivos utilizados para la preservación del modelo neoliberal: los valores, relatos, discurso, técnicas e instrumentos represivos. Y segundo, desde el prisma del contra-poder, buscando abordar la plausible vinculación entre el movimiento social chileno y el Movimiento Mapuche, aproximándose analizando las interrelaciones, símiles, diferencias, repertorios de acciones, simbologías, discursos, continuidades y rupturas, mitos, leyendas y memorias individuales y colectivas, entre otros elementos movimentales. Así, se aborda la relación entre el Estado-Nación chileno y los movimientos sociales.
[ca] El present article proposa examinar la reescriptura que realitza B. García Faet de C. Vallejo, comprenent-la com un diàleg en el sentit bajtinià; és a dir, atenent a la incorporació i disputa del llenguatge social que duen a terme totes dues obres. Sota aquesta perspectiva, podrem avaluar com es reprenen les estratègies lingüístiques avantguardistes per a elaborar un projecte literari feminista i proposar una transformació no en la representació, sinó en el mateix si del llenguatge.

[es] El presente artículo propone examinar la reescritura que realiza Berta García Faet de César Vallejo, comprendiéndola como un diálogo en el sentido bajtiniano; esto es, atendiendo a la incorporación y disputa del lenguaje social que llevan a cabo ambas obras. Bajo esta perspectiva, podremos evaluar cómo se retoman las estrategias lingüísticas vanguardistas para elaborar un proyecto literario feminista y proponer una transformación no ya en la representación sino en el mismo seno del lenguaje.
[ca] El uso de Inteligencia Artificial, en adelante IA s'ha estès a la comunitat acadèmica i estudiantil. ChatGPT és una eina de model de llenguatge generatiu que presenta oportunitats i desafiaments més allá de la regulació del dret objectiu. Els principis ètics i un dret prospectiu s'han de combinar amb una educació adequada de la comunitat educativa a fi d'utilitzar l'IA com a eina en la generació de coneixement i no de simple informació descontextualitzada que pot dur a terme un fracàs en els objectius de l'educació superior, així com els objectius del desenvolupament social més gran de la societat moderna, que és una educació inclusiva i solidària.

[es] El uso de Inteligencia Artificial, en adelante IA se ha extendido en la comunidad académica y estudiantil. ChatGPT es una herramienta de modelo de lenguaje generativo que presenta oportunidades y desafíos más allá de la regulación de derecho objetivo. Los principios éticos y un derecho prospectivo deben combinarse con una adecuada educación de la comunidad educativa a fin de utilizar la IA como herramienta en la generación de conocimiento y no de simple información descontextualizada que puede llevar al fracaso en los objetivos de la educación superior, así como los objetivos del desarrollo social más grande de la sociedad moderna, que es una educación inclusiva y solidaria.
[ca] Des dels estudis de gènere, així com des de la historiografia literària contemporània, s'ha començat a promoure recentment el (re)descobriment d'escriptores, artistes i intel·lectuals en general de la nostra Edat de Plata, amb el propòsit d'evidenciar les seves aportacions culturals a la contemporaneïtat, sovint silenciades i oblidades. La recuperació d'escriptores i artistes d'aquest període significa no sols una sortida del "anonimat" per aquestes dones, en un procés que és, sens cap dubte, d'absoluta justícia; sinó que tanmateix comporta una revisió del cànon de l'Edat de Plata, qüestionant les assumpcions i interpretacions consolidades en la nostra tradició crítica, a més de recuperar una gran quantitat de producció literària i identificar el caràcter patriarcal de les nostres elits culturals i artístiques a les portes de la modernitat. Un dels casos que més destaquen d'aquest grup de dones "silenciades" és el de María Lejárraga, figura fonamental i molt activa al Modernisme hispànic, que, per un cúmul de circumstàncies —començant per les seves pròpies decisions, al adoptar des de bon principi el nom del seu marit com a pseudònim—, va acabar convertint-se en un autèntic fantasma, malgrat la seva gran rellevància per les lletres hispàniques de la primera meitat del segle XX.

[es] Desde los estudios de género, así como desde la historiografía literaria contemporánea, se ha empezado a promover recientemente el (re)descubrimiento de escritoras, artistas e intelectuales en general de nuestra Edad de Plata, con el propósito de evidenciar sus aportaciones culturales a la contemporaneidad, a menudo silenciadas y olvidadas. La recuperación de escritoras y artistas de esta época constituye no solo una salida del "anonimato" para estas mujeres, en un proceso que es, sin duda alguna, de absoluta justicia, sino que comporta, asimismo, una revisión del canon de la Edad de Plata, cuestionando las asunciones e interpretaciones consolidadas en nuestra tradición crítica, además de recuperar una gran cantidad de producción literaria e identificar el carácter patriarcal de nuestras élites culturales y artísticas a las puertas de la modernidad. Uno de los casos más llamativos de este grupo de mujeres "silenciadas" lo constituye María Lejárraga, figura fundamental y muy activa del modernismo hispánico, que, por un cúmulo de circunstancias —empezando por sus propias decisiones, al asumir desde un principio como pseudónimo el nombre de su marido—, acabó por convertirse en un verdadero fantasma, a pesar de su gran relevancia para las letras hispánicas de la primera mitad del siglo XX.
[ca] Aquest article és el resultat d'una lectura atenta del text de María Zambrano sobre el neorealisme italià del 1952. La intenció és sintonitzar la seva reflexió amb la d'altres veus que han intervingut de manera rellevant en el debat sobre el realisme cinematogràfic. Es fa esment especial a dos autors, Roberto Rossellini i André Bazin, que van formular les bases ontològiques i epistemològiques del neorealisme, vigents encara avui. Abans que una conclusió tancada, es tractaria de deixar obertes noves vies d'accés a l'estudi de la creació cinematogràfica des del pensament de María Zambrano.

[es] Este artículo es el resultado de una lectura atenta del texto de María Zambrano sobre el neorrealismo italiano de 1952. La intención es sintonizar su reflexión con la de otras voces que han intervenido&nbsp;de forma relevante en el debate sobre el realismo cinematográfico. Hay una mención especial a dos autores, Roberto Rossellini y André Bazin, que formularon las bases ontológicas y epistemológicas del neorrealismo, vigentes todavía hoy. Antes que una conclusión cerrada, se trataría de dejar abiertas nuevas vías de acceso al estudio de la creación cinematográfica desde el pensamiento de María Zambrano.
[ca] En les darreres dècades, els estudis sobre emprenedoria i gènere, així com sobre història empresarial, han fet importants avenços en la comprensió de les dones en l'empresa. D'una banda, estudis pioners sobre emprenedoria i gènere han demostrat la infrarepresentació històrica de les dones emprenedores i també, recentment, la seva incorporació creixent sota narratives suposadament empoderadores. D'altra banda, en l'àmbit de la història empresarial, els estudis de gènere han aportat una visió significativa de la incorporació de les dones als consells d'administració i corporacions. Tanmateix, encara no hi ha estudis que investiguin com han estat representades les dones emprenedores a Amèrica Llatina. En diàleg amb ambdós àmbits d'estudi i amb la intenció de superar aquesta bretxa, aquest article analitza la representació de les dones emprenedores a la premsa empresarial a Argentina entre 1986 i 2010. A partir del marc teòric de la sociologia cultural i seguint una estratègia metodològica qualitativa, aquest estudi se centra en Apertura, una revista empresarial de gran difusió al país. L'article mostra que, tot i que la representació dels emprenedors segueix sent predominantment masculina, des de mitjans dels anys noranta hi ha hagut un canvi important en les narratives a través de les quals s'ha representat la dona (d'atípica a professional). Aquest article conclou que aquest canvi narratiu ha permès una major visibilitat de les dones emprenedores i, per tant, ha legitimat l'emprenedoria femenina.

[es] En las últimas décadas, los estudios sobre emprendimiento y género, así como sobre historia empresarial, han logrado avances importantes en la comprensión de las mujeres en los negocios. Por un lado, los estudios pioneros sobre emprendimiento y género han demostrado la subrepresentación histórica de las mujeres empresarias y también, recientemente, su creciente incorporación bajo narrativas supuestamente empoderadoras. Por otro lado, en el campo de la historia empresarial, los estudios de género han proporcionado perspectivas significativas sobre la incorporación de las mujeres en la gestión y los directorios corporativos. Sin embargo, aún no existen estudios que investiguen cómo han sido representadas las mujeres empresarias en América Latina. En diálogo con ambos campos de estudio y con la intención de superar esta brecha, este artículo analiza la representación de las mujeres empresarias en la prensa empresarial en Argentina entre 1986 y 2010. Basado en el marco teórico de la sociología cultural y siguiendo una estrategia metodológica cualitativa, este estudio se centra en Apertura, una revista de negocios de amplia circulación en este país. El artículo muestra que, si bien la representación de las empresarias sigue siendo predominantemente masculina, desde mediados de los años 1990 se ha producido un cambio significativo en las narrativas a través de las cuales se ha representado a las mujeres (de atípicas a profesionales). El artículo concluye que este cambio de narrativa ha permitido una mayor visibilidad de las mujeres empresarias y, por lo tanto, ha legitimado el emprendimiento femenino.
[ca] L'article planteja que el model d'immersió lingüística que ha produït excel·lents resultats sobre la competència lingüística dels alumnes autòctons, presenta problemes a l'hora d'aplicar-lo a l'alumnat d'origen estranger, independentment de quina sigui la seva llengua inicial. Això és així perquè, d'una banda, aquests estudiants presenten un escenari d'escolarització molt diversificat, i de l'altra, perquè les seves actituds lingüístiques són diferents de les que s'havien conegut fins ara. Tot plegat comporta que, pel que fa a les habilitats lingüístiques, assoleixin uns resultats més baixos que els autòctons.

[es] El artículo plantea que el vigente modelo de inmersión lingüística, que ha producido excelentes resultados sobre la competencia lingüística de los alumnos autóctonos, presenta problemas a la hora de aplicarlo al alumnado de origen extranjero, independientemente de cuál sea su lengua inicial. Esto es así porque, por un lado, estos estudiantes presentan un nivel de escolarización muy diversificado, y por otro, porque sus actitudes lingüísticas son diferentes de las conocidas hasta ahora. Todo ello comporta que, en cuanto a las habilidades lingüísticas, alcancen unos resultados más bajos que los autóctonos.