BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] La Relation du voyage d'Espagne (1691) de Madame d'Aulnoy tingué una importància literària enorme i es pot considerar un mirall de la cultura espanyola i els seus costums a la fi del segle XVII. Les observacions de Madame d'Aulnoy no volen jutjar la cultura d'Espanya ni tampoc pretenen proclamar la superioritat de la cultura francesa per sobre de l'espanyola. Malgrat tot, l'observació de la cultura i els costums de l'Altre espanyol li permeten definir la seva pròpia identitat en tant que dona francesa. Aquest article estudia com Madame d'Aulnoy –dona, escriptora i francesa– retrata les dones espanyoles, i fins a quin punt els prejudicis i els procediments de la literatura de viatges clàssica són presents en les seves descripcions.

[es] La Relation du voyage d'Espagne de Madame d'Aulnoy's (1691) ha tenido una inmensa importancia literaria y puede considerarse como un espejo de la cultura de España y sus costumbres de finales del siglo XVII. Las descripciones de Madame d'Aulnoy no tienen como objetivo juzgar la cultura española ni son un intento de favorecer la cultura francesa en relación con la española. No obstante, la observación de la Otra cultura y costumbres le permiten definir su propia identidad como mujer francesa. Este artículo analiza la forma en que la escritora francesa, Madame d'Aulnoy, retrata a las mujeres españolas y hasta qué punto los prejuicios y prácticas de la literatura de viajes clásica están presentes en sus descripciones.
[ca] Per avançar en la institucionalització de l'aprenentatge servei (ApS) a les universitats catòliques, el 2020 es va dur a terme el llançament del programa UNISERVITATE. Aquest article té com a objectiu descriure com s'aborda un procés participatiu de diagnòstic de la institucionalització de l'ApS a partir de la rúbrica de Furco a la St. Mary's University, la Universidade Catòlica de Portugal i la Università Cattolica del Sacro Cuore. Aquest procés ha estat liderat pel hub de la regió, la Universitat de Deusto. Per això s'ha dut a terme una avaluació del grau d'institucionalització de l'ApS a través d'una eina que identifica en quin punt del procés d'institucionalització es troben les universitats. Com a resultat es presenta l'eina, les fortaleses i les debilitats identificades a les institucions, i els plans d'acció que se'n deriven. Finalment, es posa en relleu la necessitat d'abordar investigacions sobre el que suposa la institucionalització de l'ApS a les institucions d'educació superior catòliques, així com la importància de potenciar aquest procés per promoure el desenvolupament humà integral de l'alumnat en educació superior.

[es] Para avanzar en la institucionalización del aprendizaje-servicio (ApS) en las universidades católicas, en 2020 se llevó a cabo el lanzamiento del programa UNISERVITATE. Este artículo tiene como objetivo describir cómo se aborda un proceso participativo de diagnóstico de la institucionalización del ApS a partir de la rúbrica de Furco en St. Mary's university, Universidade Católica de Portugal y Università Cattolica del Sacro Cuore. Dicho proceso ha sido liderado por el hub de la región, la Universidad de Deusto. Para ello se ha llevado a cabo una evaluación del grado de institucionalización del ApS a través de una herramienta que identifica en qué punto del proceso de institucionalización se encuentran las universidades. Como resultado se presenta la herramienta, las fortalezas y debilidades identificadas en las instituciones, y los planes de acción derivados de estas. Finalmente, se pone de relieve la necesidad de abordar investigaciones sobre lo que supone la institucionalización del ApS en las instituciones de educación superior católicas, así como la importancia de potenciar dicho proceso para promover el desarrollo humano integral del alumnado en educación superior.
[ca] "Un ocell, en efecte, sap volar" (García-Delgado, 2022, p. 27). Una actriu, en efecte, "sap actuar". Aquest article examina la influència de l'entrenament "cos-ment" i de la imaginació d'una actriu en la pràctica i la relació amb el saber fer sobre l'escenari, tant en el rol de creadora (artista) com en el rol d'executora (actuant). La qüestió central és destriar fins a quin punt un actor o actriu posseeix una consciència del seu saber actuar; i de quina manera activar aquesta consciència afavoreix la seva bona feina i benestar professional. Explora la profunditat a què es pot accedir i indagar en aquest coneixement pràctic i la metodologia adequada per fer-ho. Discuteix les conseqüències i la rellevància en educació d'aquesta consciència del saber fer: la influència que té en la identitat, la creativitat i la relació amb el teatre i l'actuació.

[es] "Un pájaro, en efecto, sabe volar" (García-Delgado, 2022, p. 27). Una actriz, en efecto, "sabe actuar". Este artículo examina la influencia del entrenamiento "cuerpomente" y de la imaginación de una actriz en su práctica y relación con su saber hacer sobre el escenario, tanto en su rol de creadora (artista) como en su rol de ejecutora (actante). La cuestión central es discernir hasta qué punto un actor o actriz posee una conciencia de su saber actuar; y de qué manera activar esa conciencia favorece su buen hacer y bienestar profesional. Explora la profundidad a la que se puede acceder e indagar en este conocimiento práctico y la metodología adecuada para ello. Discute las consecuencias y relevancia en educación de esta conciencia del saber hacer: la influencia que tiene en la identidad, creatividad y relación con el teatro y la actuación.
[ca] &nbsp;Aquest article examina els esforços realitzats per Florentino Pé­rez-Embid, director general de Belles arts, per a millorar les relacions de Pablo Picasso i de Joan Miró amb la dictadura de Franco. En aquest text em detinc en dos objectius del polític i intel·lectual andalús. En primer lloc, estudio les negociacions empreses pel govern per a portar el Guernica dels Estats Units a Espanya. En segon lloc, analitzo com Pérez-Embid va arribar a un acord amb Miró. La principal aportació de l'article procedeix de la consulta de documents inèdits del protagonista, conservats en l'Arxiu General de la Universitat de Navarra.

[es] Este artículo examina los esfuerzos realizados por Florentino Pérez-Embid, director general de Bellas Artes, para mejorar las relaciones de Pablo Picasso y Joan Miró con la dictadura de Franco. En este texto me detengo en dos objetivos del político e intelectual andaluz. En primer lu­gar, estudio las negociaciones emprendidas por el gobierno para traer el Guernica de Estados Unidos a España. En segundo lugar, analizo cómo Pérez-Embid llegó a un acuerdo con Miró. La principal aportación del artículo procede de la consulta de documentos inéditos del protagonista, conservados en el Archivo General de la Universidad de Navarra.
[ca] Els refugis antiaeris constitueixen una part rellevant del patrimoni de la Guerra Civil a Catalunya. Tanmateix, el nombre de refugis visitables és escàs, i els que presenten opcions de museïtzació encara són menys. El refugi de Torre Balldovina, a Santa Coloma de Gramenet, inaugurat el 2023, és un dels pocs que presenta una museïtzació de darrera generació. Es tracta d'un refugi de galeria de dimensions reduïdes en el qual es fa difícil inserir museografia, i fins i tot presenta una circulació complexa per raó de l'estretor dels passadissos. Aquests problemes són extensibles a la major part dels refugis de galeria del país. La importància del model de museografia aplicat a Torre Balldovina rau, precisament, en el fet que proposa una museografia atractiva i que s'insereix en la denominada "museografia social" caracteritzada per una inequívoca voluntat didàctica i per utilitzar elements i tecnologies sostenibles, de cost raonables i vinculades al territori. En el cas de Torre Balldovina la intel·ligent utilització dels elements audiovisuals i escenogràfics defineixen un nou tipus de model amb possibilitats de reaplicació en el patrimoni vinculat a la guerra aèria.

[es] Los refugios antiaéreos constituyen una parte relevante del patrimonio de la Guerra Civil en Cataluña. Sin embargo, el número de refugios visitables es escaso, y los que presentan opciones de musealización todavía son menos. El refugio de Torre Balldovina, en Santa Coloma de Gramenet, inaugurado en 2023, es uno de los pocos que presenta una musealización de última generación. Se trata de un refugio de galería de dimensiones reducidas en el que resulta difícil insertar museografía, e incluso presenta una circulación compleja debido a la estrechez de los pasillos. Estos problemas son extensibles a la mayor parte de los refugios de galería del país. La importancia del modelo de museografía aplicado a Torre Balldovina radica, precisamente, en que propone una museografía atractiva y que se inserta en la denominada "museografía social" caracterizada por una inequívoca voluntad didáctica y por utilizar elementos y tecnologías sostenibles, de coste razonables y vinculadas al territorio. En el caso de Torre Balldovina, la inteligente utilización de los elementos audiovisuales y escenográficos definen un nuevo tipo de modelo con posibilidades de reaplicación en el patrimonio vinculado a la guerra aérea.
[ca] En aquest article assenyalem les afinitats principals entre les obres d'Italo Calvino i Joan Perucho de forma panoràmica. També repassem els comentaris que l'escriptor català va dedicar a les obres de l'italià, en les quals va trobar una gran avinença literària. Finalment, per tal de mostrar com els paral·lelismes entre tots dos autors es reflecteixen en les seves obres, establim una comparació entre Il visconte dimezzato i Llibre de cavalleries, a partir de l'anàlisi del motiu del doble, un tòpic recurrent de la literatura fantàstica. Tot i que no hi hem trobat cap relació hipertextual, es posen de manifest evidents punts de contacte en l'ús del motiu literari, cosa que permet constatar que el recurs a la fantasia és una eina per abordar la complexitat de l'existència humana i defensar uns posicionaments intel·lectuals i ètics determinats.

[es] En este artículo señalamos las principales afinidades entre las obras de Italo Calvino y Joan Perucho de forma panorámica. También repasamos los comentarios que el escritor catalán dedicó a las obras del italiano, en las que encontró una gran afinidad literaria. Por último, para mostrar cómo los paralelismos entre ambos autores se reflejan en sus obras, establecemos una comparación entre Il visconte dimezzato y Llibre de cavalleries, a partir del análisis del motivo del doble, un tópico recurrente de la literatura fantástica. Aunque no hemos encontrado ninguna relación hipertextual, se ponen de manifiesto evidentes puntos de contacto en el uso del motivo literario, lo que permite constatar que el recurso a la fantasía es una herramienta para abordar la complejidad de la existencia humana y defender determinados posicionamientos intelectuales y éticos.
[ca] Des dels seus inicis, l'enfocament comunicatiu ha intentat integrar en els seus principis l'ensenyament de la gramàtica, però el model tradicional ha predominat a la pràctica. Algunes propostes, com l'ensenyament per tasques, han ofert alternatives a aquest model i les orientacions curriculars han aplegat la necessitat d'enfocar la gramàtica des de l'aprenentatge reflexiu i funcional. En aquest context, interessa conèixer com són els procediments i les creences actuals del professorat en relació amb el tema. Amb aquest objectiu, es va desenvolupar un estudi de modalitat qualitativa i etnogràfica en dos centres educatius d'Educació Primària de la província d'Osca (Espanya). L'estudi mostra la tensió entre el pensament i l'acció docent. En el discurs dels mestres s'observa una aposta per un ensenyament significatiu i comunicatiu de la gramàtica. No obstant això, les pràctiques guiades pels llibres de text responen a un tractament tradicional, la gramàtica s'entén llavors com un conjunt de normes desvinculades de l'ús dels parlants i alienes als alumnes. Les diferències observades entre les classes d'idiomes i les de llengua castellana, a més de la falta de confiança en la capacitat reflexiva de l'alumnat resulten clau en els resultats

[es] Desde sus inicios, el enfoque comunicativo ha tratado de integrar en sus presupuestos la enseñanza de la gramática, pero el modelo tradicional ha predominado en la práctica. Algunas propuestas, como la enseñanza por tareas, han ofrecido alternativas a ese modelo y las orientaciones curriculares han recogido la necesidad de enfocar la gramática desde el aprendizaje reflexivo y funcional. En este contexto, interesa conocer cómo son los procedimientos y las creencias actuales del profesorado en relación con el tema. Con este objetivo, se desarrolló un estudio de modalidad cualitativa y etnográfica en dos centros educativos de Educación Primaria de la provincia de Huesca (España). El estudio muestra la tensión entre el pensamiento y la acción docente. En el discurso de los maestros se observa una apuesta por una enseñanza significativa y comunicativa de la gramática. Sin embargo, las prácticas guiadas por los libros de texto responden a un tratamiento tradicional, la gramática se entiende entonces como un conjunto de normas desvinculadas del uso de los hablantes y ajenas a los alumnos. Las diferencias observadas entre las clases de idiomas y las de lengua castellana, además de la falta de confianza en la capacidad reflexiva del alumnado resultan claves en los resultados.
[ca] La justícia organitzativa sembla ser un component clau que condueix a assolir els objectius organitzatius i, com a resultat, augmenta el rendiment de l'organització. Els empleats que senten la justícia en el lloc de treball altament competitiu actual estan més propensos a contribuir més a la seva organització. Els empleats que consideren que la seva organització té un rendiment just tenen més probabilitats de mostrar un comportament de ciutadania. L'estudi actual pretén determinar el nivell de percepció de la justícia dels professors i el comportament extra-funcional a les institucions d'educació superior. Per investigar l'impacte de la justícia organitzativa en el comportament de la ciutadania organitzativa entre els professors d'institucions d'educació superior es desenvolupen diverses preguntes d'investigació: en primer lloc, quina influència té la justícia organitzativa (OJ) dels membres del professorat en el seu comportament de ciutadania organitzativa (OCB) cap a la institució? En segon lloc, hi ha alguna connexió important entre els constructes OJ i OCB? En l'estudi s'ha utilitzat el paquet estadístic per a les ciències socials (SPSS). En el treball s'apliquen l'alfa de Cronbach, l'anàlisi descriptiva i l'anàlisi de regressió múltiple. Segons les conclusions, el DO té una influència significativa en les dimensions de l'OCB. Representa que els empleats han de mostrar abnegació i pensar sempre pel benestar dels altres, actuar de manera positiva, no queixar-se mai i participar en el procés polític de l'organització.

[es] La justicia organizacional parece ser un componente clave que conduce al logro de las metas organizacionales y, como resultado, aumenta el desempeño organizacional. Los empleados que se sienten justos en el lugar de trabajo altamente competitivo de hoy están más inclinados a contribuir más a su organización. Los empleados que sienten que su organización se desempeña de manera justa tienen más probabilidades de mostrar un comportamiento ciudadano. El presente estudio intenta determinar el nivel de percepción de justicia y el comportamiento más allá de sus funciones de los profesores en instituciones de educación superior. Para investigar el impacto de la justicia organizacional en el comportamiento de ciudadanía organizacional entre los profesores de instituciones de educación superior, se desarrollan varias preguntas de investigación: primero, ¿Cuánta influencia tiene la Justicia Organizacional (OJ) de los profesores en su Comportamiento de Ciudadanía Organizacional (OCB) hacia la institución? En segundo lugar, ¿Existen conexiones importantes entre las construcciones OJ y OCB? En el estudio se ha utilizado el Paquete Estadístico para las Ciencias Sociales (SPSS). En el estudio se ha aplicado el alfa de Cronbach, el análisis descriptivo y el análisis de regresión múltiple. De acuerdo con los resultados, OJ tiene una influencia significativa en las dimensiones de OCB. Representa que los empleados deben mostrar desinterés y siempre pensar en el bienestar de los demás, actuar de manera positiva, no quejarse nunca y participar en el proceso político de la organización.
[ca] En aquest article, examino la traducció de les cançons orals de formigues des del l'Akimel O'odham (pima) a l'anglès, posant èmfasis en la manera en què els obstacles que sorgeixen al traduir-les transfiguren la seva interpretació com a obres literàries. L'anàlisi de les seves representacions, el llenguatge, els codis culturals i l'oralitat il·luminen un territori molt ambigu. L'estudi d'aquestes i altres traduccions de l'oratura, incloent-hi les dificultats que comporten, poden enriquir la nostra comprensió sobre la literatura i la traducció.

[es] En el presente estudio, se examina una traducción de las Canciones de las Hormigas (Ant Songs), de transmisión oral, del 'akimel 'o'odham (pima) al inglés y se hace hincapié en cómo los problemas de traducción transfiguran su recepción en tanto que obras literarias. Un análisis de su canto, su lenguaje, sus códigos culturales y su oralidad arroja algo de luz sobre un territorio extraordinariamente ambiguo. El estudio de esta y otras traducciones de oratura, incluidas las dificultades que estas ponen de manifiesto, puede enriquecer nuestra concepción tanto de la literatura como de la traducción.
[ca] L'objectiu d'aquest treball és analitzar tres pel·lícules de cinema medieval que són molt correctes pel que fa a la sexualitat que compten, amb un objectiu didàctic (El Decameró de Pasolini, La Marrana de Cuerda i L'últim duel de Scott). Totes parteixen de fonts de l'època i, tot i que mostren diferents àmbits geogràfics, comparteixen les mateixes realitats al voltant de diferents temes sexuals. Se n'obté ràpida i de manera amena uns bons coneixements sobre un tema tan desconegut com la sexualitat a l'edat mitjana.

[es] El objetivo de este trabajo es analizar tres películas de cine medieval que son muy correctas con respecto a la sexualidad que cuentan, con un objetivo didáctico (El Decamerón de Pasolini, La Marrana de Cuerda y El último duelo de Scott). Todas parten de fuentes de la época y aunque muestran diferentes ámbitos geográficos, comparten las mismas realidades en torno a diferentes temas sexuales. De ellas se obtiene rápida y de manera amena unos buenos conocimientos sobre un tema tan desconocido como la sexualidad en el Medievo.
[ca] INTRODUCCIÓ. Els futurs docents de Secundària haurien de ser capaços d'identificar desinformació i disposar d'eines i estratègies per ajudar el seu alumnat a detectar-la. Aquesta investigació es proposa identificar si els estudiants del màster en Formació del Professorat de Secundària Obligatòria i Batxillerat, Formació Professional i Ensenyament d'Idiomes (MFPS) comprenen i atorguen credibilitat a fonts amb desinformació i sense, si expliciten activitats i preguntes que afavoreixin la detecció de desinformació per part del seu futur alumnat, i si emergeixen relacions significatives entre les variables estudiades. MÈTODE. 51 estudiants (35 de gènere femení) van participar resolent diferents tasques (valorar l'acord, credibilitat i comprensió de dos textos, un contenia desinformació; explicar activitats, i proposar preguntes per al seu alumnat) en format digital. Es van dur a terme anàlisis de contingut i anàlisis estadístiques no paramètriques. RESULTATS. L'alumnat de l'MFPS comprèn adientment les notícies i considera més creïble la que conté arguments més vàlids. En referència a les activitats que proposarien, si bé aconsegueixen explicitar-ne algunes d'adients, plantegen poques preguntes que permetin fer una anàlisi crítica de la informació. DISCUSSIÓ. Cal que la formació a l'MFPS afavoreixi un treball més específic de les activitats i elabori propostes per detectar la desinformació.

[es] INTRODUCCIÓN. Los futuros docentes de Secundaria deberían ser capaces de identificar desinformación y disponer de herramientas para ayudar a su alumnado a detectarla. Esta investigación se propone identificar en qué medida estudiantes del máster de Formación del Profesorado de Secundaria Obligatoria y Bachillerato, Formación Profesional y Ensañanza de Idiomas (MFPS) comprenden y otorgan credibilidad a fuentes con desinformación y sin ella, en qué medida explicitan actividades y preguntas que favorezcan la detección de desinformación, y si emergen relaciones significativas entre las variables estudiadas. MÉTODO. 51 estudiantes (35 del género femenino) participaron resolviendo diferentes tareas (valorar el acuerdo, credibilidad y comprensión de dos textos; explicar actividades y plantear preguntas que propondrían al alumnado), en formato digital. Se llevaron a cabo análisis de contenido y análisis estadísticos no paramétricos. RESULTADOS. El alumnado del MFPS comprende adecuadamente las noticias, y valora como más creíble la que contiene argumentos más válidos. Por lo que respecta a las actividades que propondrían, si bien consiguen explicitarlas, presentan poca capacidad para plantear preguntas que permitan hacer un análisis crítico de la información. DISCUSIÓN. Es necesario que la formación proporcionada en el MFPS favorezca un trabajo más específico de las actividades y elabore propuestas para detectar la desinformación.
[ca] Les fortificacions de la Guerra Civil espanyola són susceptibles de poder ser estudiades mitjançant una metodologia arqueològica que no impliqui necessàriament l'excavació de les obres. L'anàlisi de les restes arquitectòniques ha conduït a identificar els diferents tipus de nius de metralladora que van ser construïts el 1937 al sector de Pola de Gordón (Lleó). Aquests van jugar un paper destacat en la defensa dels ports de Piedrafita i Pajares, passos naturals cap al Principat d'Astúries. L'obtenció de la informació ha estat possible a partir de la revisió de publicacions científiques, així com de l'estudi de la documentació original i l'elaboració de planimetries.

[es] Las fortificaciones de la Guerra Civil española son susceptibles de poder ser estudiadas mediante una metodología arqueológica que no implique necesariamente la excavación de las obras. El análisis de los restos arquitectónicos ha conducido a identificar los diferentes tipos de nidos de ametralladora que fueron construidos en 1937 en el sector de Pola de Gordón (León). Éstos jugaron un papel destacado en la defensa de los puertos de Piedrafita y Pajares, pasos naturales hacia el Principado de Asturias. La obtención de la información ha sido posible a partir de la revisión de publicaciones científicas, así como del estudio de la documentación original y la elaboración de planimetrías.
[ca] Aquest Treball del Taller de Projectes en el Màster de Disseny Urbà: art, ciutat, societat de la Universitat de Barcelona, dedicat al disseny d'espai públic per tal d'incentivar la cohesió urbana dels barris de Baró de Viver i Bon Pastor.Analitzant i entenent el territori serem capaços d'aconseguir una proposta d'intervenció per tal de millorar l'estat actual dels barris, generant un projecte que beneficiarà al ciutadà local i al seu torn ens brindarà l'oportunitat d'aplicar coneixements obtinguts durant el període d'estudi.

[es] Este Trabajo del Taller de Proyectos en el Máster de Diseño Urbano: arte, ciudad, sociedad de la Universidad de Barcelona, dedicado al diseño de espacio público con el fin de incentivar la cohesión urbana de los barrios de Baro de Viver y Bon Pastor.Analizando y entendiendo el territorio seremos capaces de lograr una propuesta de intervención con el fin de mejorar el estado actual de los barrios, generando un proyecto que beneficiará al ciudadano local y a su vez nos brindará la oportunidad de aplicar conocimientos obtenidos durante el periodo de estudio.