BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] L'ús de tecnologies en contextos educatius ha anat augmentant a causa de la pandèmia pel COVID 19. Tot i això, l'ús de models que puguin estudiar com els estudiants accepten utilitzar certes tecnologies no ha estat estudiat adequadament, i molt menys s'ha pogut identificar la validesa dels models en diferents contextos. Per això, aquest estudi busca adaptar el model d'acceptació de tecnologies a l'espanyol per ser utilitzat amb estudiants universitaris. Per això, es va aplicar el qüestionari a 297 estudiants pertanyents a una universitat privada. Els resultats indiquen que l'estructura factorial original del model es manté en adaptar-se a l'espanyol. Així mateix, es va poder identificar que no hi havia diferències en el model segons el gènere del participant, cosa que corrobora una invariança factorial del model. D'altra banda, es corroboren relacions causals dins del model amb la intenció d'utilitzar tecnologies. Es conclou que el model d'acceptació de tecnologia es manté en un context diferent i es pot utilitzar amb estudiants universitaris per avaluar possibles intervencions educatives en virtualitat.

[en] The use of technologies in educational contexts has been increasing due to the COVID-19 pandemic. However, the use of models that can explain a student's intention to use certain technologies has not been adequately researched, much less has it been possible to identify the validity of a model that maintained his factorial structure in different contexts. Therefore, this study seeks to adapt the technology acceptance model to Spanish, to be used with university students. Thus, a questionnaire was applied to 297 students belonging to a private university. The results indicate that the original factorial structure of the model is maintained when it is adapted to Spanish. Likewise, it was identified that there were no differences in the model according to the gender of the participant, which corroborates a factorial invariance of the model. Also, causal relationships within the model with the intention of using technologies are corroborated. We concluded that the technology acceptance model is maintained in a different context and can be used with university students to evaluate possible educational interventions in virtuality.
[ca] Aquest article es centra en qüestions relacionades amb els drets reproductius i el part per cesària de les dones a Moçambic. L'objectiu era analitzar les accions/estratègies tant governamentals com no governamentals que busquen l'efectivitat dels drets reproductius de les dones sotmeses a cesària a Moçambic, discutint les debilitats que constitueixen la violació d'aquests drets. Per fer-ho, es va realitzar una revisió integradora de la literatura a les bases de dades Elsevier, GALE, PubMed, Web of Science i DOAJ a partir de la combinació dels descriptors cesarean section OR reproductive rights AND Mozambique. Després d'aplicar les estratègies d'inclusió i exclusió, es van obtenir 13 articles elegibles per a l'elaboració del present estudi. Els resultats assenyalen la manca d'aplicabilitat de les accions governamentals que, malgrat existir, encara són ineficaços per garantir i atendre els drets reproductius de les dones a Moçambic.

[en] This article addresses issues related to reproductive rights and cesarean delivery for women in Mozambique. The objective was to analyze governmental and non-governmental actions / strategies aimed at the realization of the reproductive rights of women submitted to cesarean delivery in Mozambique, discussing the weaknesses that constitute the violation of these rights. To this end, an integrative literature review was carried out in the Elsevier, GALE, PubMed, Web of Science and DOAJ databases based on the combination of the descriptors cesarean section OR reproductive rights AND Mozambique. After applying the inclusion and exclusion strategies, 14 articles were eligible for the preparation of this study. The results point to the lack of applicability of government actions that, although they exist, are still ineffective for women in Mozambique to have their reproductive rights fully guaranteed and assisted.
[ca] La forta presència en àrees rurals d'una activitat tèxtil orientada a mercats extraregionals era un tret característic de l'economia catalana del segle XVIII. L'article se centra en la fabricació de roba de llana, que en algunes comarques va esdevenir component bàsic de l'economia rural. S'examinen les raons de la implantació de la indústria llanera només en determinades comarques, i al final es postula la necessitat de l'anàlisi a molt petita escala per a explicar la desigual presència d'activitats tèxtils en l'àmbit rural.

[en] The pervasive presence in rural areas of textile activities oriented to extraregional markets was a distinctive feature of the Catalan economy in the 18th century. The article focuses on the woollen industry, that in several areas became a crucial component of the rural economy. The reasons behind the establishment of scattered cottage industries only in given areas are discussed. The conclusion advocates for a micro-analytical approach as the only way leading to a better understanding of the unequal diffusion of rural industries across the region.
[ca] Aquest número monogràfic s'inscriu en l'àmbit d'una investigació que estem portant a terme des del grup GLiCiArt. Grup de Recerca sobre Literatura, Cinema i Altres Llenguatges Artístics de la Universitat de Barcelona sobre els usos de la teoria literària a la creació artística contemporània i la circulació dels seus paradigmes crítics (http://www.ub.edu/gliciart/).El nostre punt de partida ha estat —com s'indicava a la Convocatòria del número— la inclusió per part de Pier Paolo Pasolini d'una "bibliografia fonamental" als títols de crèdits inicials de la seva pel·lícula Salò (1975), on no apareix Las 120 jornadas de Sodoma o la escuela de libertinaje (1785) del Marqués de Sade, sinó els estudis de Pierre Klossowski (1947), Maurice Blanchot (1949), Simone de Beauvoir (1955), Philippe Sollers (1968) i Roland Barthes (1971) sobre l'obra del marquès i que el cineasta ha incorporat —de manera fragmentària i interessada— al seu projecte cinematogràfic, sobretot al pla formal i estètic.

[en] This monographic issue is framed by the research being carried out by the group GLiCiArt. Grup de Recerca sobre Literatura, Cinema i Altres Llenguatges Artístics at the Universitat de Barcelona, on the uses of literary theory in contemporary artistic creation and the circulation of its critical paradigms (http://www.ub.edu/gliciart/).Our starting point, as indicted in the Call for Papers for this issue, was Pier Paolo Pasolini's inclusion of an "essential bibliography" in the opening credits of his film Salò (1975), which does not include the The 120 Days of Sodom, or the School of Licentiousness (1785) by the Marquis de Sade, but rather Pierre Klossowski's (1847), Maurice Blanchot's (1949), Simone de Beauvoir's (1955), Philippe Sollers' (1968) and Roland Barthes' (1971) studies on the work of the Marquis which the filmmaker incorporated, in a fragmented and self-interested way, in his cinematographic project, primarily in the formal and aesthetic planes.
[ca] Introducció: La pandèmia per COVID-19 va provocar un augment en els pacients canalitzats a les Unitats de Cures Intensives (UCI). L'aplicació d'algoritmes de triatge va provocar dilemes ètics quan calia decidir sobre el maneig clínic i/o el tractament dels pacients. Objectius: Analitzar els principals aspectes bioètics involucrats en els algorismes usats en la presa de decisions de triatge a l'UCI durant la pandèmia per COVID-19 a partir d'una revisió de la literatura publicada en el període comprès des del juliol de l'any 2020 fins al febrer del any 2021. Mètodes: Es va realitzar una cerca a Pubmed, SciELO, Ovid i Cochrane amb els termes de cerca en anglès i espanyol: "triage" (triatge), "Covid", "SARS Cov-2", "unitat de cures intensiva", " ètica". S'exclogueren els articles que no esmentaren algoritmes d'intervenció a l'UCI, que no analitzen la presa de decisions, que no impliquen l'entorn clínic, que no estiguessin indexats o articles repetits. Resultats: Es van obtenir 45 articles: els resums van ser revisats de forma independent per dos autors per eliminar biaixos, seleccionant 12 articles que complien els criteris de selecció. Es va trobar que els principals aspectes ètics que es van tenir en compte van ser: priorització inevitable, justícia i suport al rol del judici clínic tenint en compte els drets personals. Conclusions: Cal fer ajustaments bioètics per estandarditzar la universalització de la presa de decisions en moments on la capacitat dels serveis de salut es veu excedida.

[en] Introduction: The COVID-19 pandemic caused an increase in patients referred to Intensive Care Units (ICU). The application of triage algorithms caused ethical dilemmas when it was necessary to decide on the clinical management and/or treatment of patients. Objectives: To analyze the main bioethical aspects involved in the algorithms used in triage decision-making in the ICU during the COVID-19 pandemic based on a review of the literature published in the period comprehended from July 2020 to February 2021. Methods: A search was conducted in Pubmed, Scielo, Ovid and Cochrane with the search terms in English and Spanish: "triage," "Covid," "SARS Cov-2", "intensive care unit", "ethics". Articles that did not mention intervention algorithms in the ICU, which do not analyze decision-making, which do not involve the clinical setting, which were not indexed, or repeated articles were excluded. Results: 45 articles were obtained: Two authors independently reviewed the abstracts to eliminate bias, selecting 12 articles that met the selection criteria. It was found that the main ethical aspects that were considered were: unavoidable prioritization, justice, and support for the role of clinical judgment, taking personal rights into account. Conclusions: It is necessary to make bioethical adjustments to standardize the universalization of decision-making at times when the capacity of health services is exceeded.
[ca] En investigació educativa és freqüent que es reculli informació sobre moltes variables en una mostra d'individus i es pretengui estudiar-les conjuntament. En aquests casos s'ha d'utilitzar una tècnica analítica multivariant. Hi ha dues grans tipologies d'anàlisi multivariant; els mètodes de la dependència (quan l'objectiu és explicar una o diverses variables –VD– en funció d'altres –VI–) i els mètodes de la interdependència (quan l'objectiu és analitzar les relacions que s'estableixen entre totes les variables al mateix nivell). L'anàlisi factorial exploratòria és un tipus d'anàlisi multivariant de la interdependència. Té com a objectiu descobrir un nombre més petit de dimensions latents (factors) no observables, que, perdent el mínim d'informació, expliquin les relacions que s'estableixen entre les variables observades, suficientment i de la manera més senzilla possible. En aquest article es descriu com dur a terme una anàlisi factorial amb SPSS i com interpretar els resultats que ens ofereix aquesta eina.

[en] In educational research, it's common to use multivariate analysis to study the information collected on a large number of variables in a single sample of individuals. There are two main types of multivariate analysis: that which uses methods of dependency, dividing the analysed variables into two groups and determining whether the set of independent variables affects all dependent variables and how; and analysis using methods of interdependency, whose objective is to analyse the relationships between all the variables at the same level. Exploratory factor analysis is an example of this second type and one of its objectives is to provide simple but adequate analyses of the relationships between a large number of variables by explaining these in terms of a smaller number of unobserved latent variables or "factors", losing as little as possible of the predictive power of the data. This article describes how to perform a factor analysis with SPSS Statistics and interpret its results.
[ca] Objectiu. Explorar l'experiència de maternitat en dones amb càrrecs executius a Lima Metropolitana. Metodologia. L'estudi segueix el mètode fenomenològic, fet que va permetre aprofundir en com dones amb alts càrrecs empresarials intenten conciliar la seva vida laboral i familiar. Van ser 7 participants i les dades es van obtenir a través d'entrevistes semiestructurades gravades, previ consentiment de les mares. Resultats. L'anàlisi de dades es va determinar sota el disseny fenomenològic, el qual va determinar que l'experiència de maternitat d'aquestes dones està caracteritzada per la presència de sentiments de culpa al mateix temps que d'amor incondicional cap a la seva família i fills. Així mateix, les mares d'aquest estudi compten amb agents auxiliars que els permeten harmonitzar el treball i la família. D'una banda, les seves parelles, que mantenen un rol actiu en la criança dels nens i labors domèstiques; i, per l'altra, el suport extern de mainaderes, que solen ser contractades per a fer tasques tradicionalment assignades a la dona. Al seu torn, es va determinar que existeixen característiques contextuals que faciliten la convergència entre responsabilitats laborals i familiars, com, per exemple, que els centres de treball disposin de polítiques flexibles, permetent una certa llibertat sobre l'execució i distribució del seu temps. Conclusions. Per a un desenvolupament professional més equitatiu de la dona es requereix que hi hagi una repartició més equitativa de responsabilitats. Així mateix, cal que els centres de treball adoptin cada vegada més mesures per conciliar la maternitat amb el treball.

[en] Objective. To explore the maternity experience of executive women in Lima Metropolitana. Methodology. The study has a phenomenological qualitative approach which allows to deepen how women with high business positions try to achieve balance between work and family life. There were 7 participants, and the data was obtained through recorded semi-structured interviews, with the prior consent of the mothers. Results. The data analysis was analyzed under the phenomenological design, which determined that the motherhood experience of these women is characterized by the presence of feelings of guilt along with unconditional love towards their family and children. Likewise, the mothers in this study have auxiliary agents that allow them to harmonize work and family. On the one hand, their partners, who maintain an active role in the upbringing of children and domestic work; on the other hand, the external support of nannies, who are usually hired to carry out tasks traditionally assigned to women. In turn, it was determined that there are contextual characteristics that facilitate the balance between family life and work, such as, for example, that their work centers have flexible policies, allowing them a certain freedom over the execution and distribution of their time. Conclusions. For a more equitable professional development of women, a more equitable distribution of responsibilities is required. Just as work centers increasingly have more measures to reconcile motherhood with work.
[ca] Darrera de cada cosa, de cada "naturalesa", una altra naturalesa que li era anterior desplega el seu enigma i ens obliga a mirar més i més lluny. No hi ha una naturalesa originària si no és en el mite d'un "bon començament" la realitat del qual és l'objecte d'un desig d'origen que no té solució en el temps. Aquest mite el formula Plató en l'escenari del Timeo amb una Naturalesa materna l'ésser de la qual no supera l'estranya condició d'ésser-per-ales coses que hi trobem el pas a l'existència.

[en] Behind every thing, every "nature", a previous nature exhibits its enigma compelling us to look back farther and farther. There is no original nature except in the myth of a "good beginning" the reality of which is nothing but the object of an origin desire without any end in time. This is a myth that Plato formulates in Timaios scene with a maternal nature which strange being is nothing more than a being-for-things that finds a passage to existence in it. As a root cause for arts and a kind of aesthetic thinking, all this explains some plans of historians about a development or a gradual growth of forms in art.
[ca] Després del començament de la guerra a Ucraïna, desencadenada pel líder rus Vladímir Putin, cal revisar la naturalesa del poder a Rússia tal com l'ha retratat el cinema de ficció occidental. En aquest article volem aproximar-nos a la figura del líder soviètic Iosif Stalin, tal com es retrata a dues pel·lícules separades per més de vint anys. Recolzant-nos inicialment al telefilm nord-americà Stalin (Passer, 1992), que repassa els principals episodis de la vida del dictador, passarem a comentar també la britànica La mort de Stalin (Iannucci, 2017), una comèdia d'humor negre sobre la seva mort que despulla les relacions i interioritats dels personatges del Kremlin. Es pretén així oferir una reflexió sobre els mecanismes del poder, l'autoritarisme i la influència que Stalin ha tingut a Rússia.

[en] After the start of the war in Ukraine, unleashed by the Russian leader Vladimir Putin, it is necessary to review the nature of power in Russia as it has been portrayed by Western fiction cinema. In this article we want to approach the figure of the Soviet leader Iosif Stalin, as he is portrayed in two films separated by more than twenty years. Relying initially on the American telefilm Stalin (Passer, 1992), which reviews the main episodes of the dictator's life, we will also comment on the british The Death of Stalin (Iannucci, 2017), a black comedy about his death that undresses the relationships and interiority of the characters in the Kremlin. It is thus intended to offer a reflection on the mechanisms of power, authoritarianism and the influence that Stalin has had in Russia.
[ca] Aquest article es pregunta des de quina tradició crítica llegeix Michael Winterbottom el Tristram Shandy de Sterne en la seva reescriptura cinematogràfica de la novel·la (2005). El director anglès reprèn una llarga genealogia de lectures que s'han centrat en els mecanismes formals i els dispositius paròdics de la novel·la, que es remunten als formalistes russos. Aquesta genealogia sobreseu els ancoratges contextuals de la novel·la i arrossega, generalment, una deshistorització de la mateixa. Aquesta deshistorització serveix com a base per a l'apropiació estètica que es porta a terme a la pel·lícula i la refuncionalització de bona part d'aquests mecanismes formals.

[en] This article enquires the critical tradition behind Michael Winterbottom's reading of Sterne's Tristram Shandy for his film adaptation of the novel (2005). The English filmmaker takes up a long genealogy of readings that have focused on the formal mechanisms and parody devices of the novel, which goes back to the Russian formalists. This genealogy overrides the contextual anchors of the novel and generally leads to its dehistoricization. This dehistoricization serves as a basis for the aesthetic appropriation that takes place in the film and the re-functionalization of a large part of these formal mechanisms.
[ca] El desenvolupament intensiu de l'activitat turística en espais urbans ha induït transformacions notables del teixit urbà que han generat fenòmens com la sobreespecialització de les activitats econòmiques. Amb ella, s'ha pogut registrar una reconfiguració de les relacions socials de la població resident amb el seu entorn, així com una modificació de la manera com accedeix als béns i serveis bàsics. Partint d'una organització desigual de les activitats en planta baixa en cinc eixos de diferents barris de la ciutat de Barcelona, en aquest article s'explora l'impacte que hi ha tingut la pandèmia de la COVID-19. L"objectiu principal de l'article és analitzar la resiliència d"aquests eixos en dos aspectes principals: (i) la capacitat de les activitats de perdurar en el temps i, (ii) la permanència o no dels serveis bàsics de les activitats cap al barri. Els resultats revelen que aquells territoris l'activitat socioeconòmica dels quals prèviament a la COVID-19 era més diversa i comptaven amb comerços i serveis quotidians per a la població resident, van mostrar una major capacitat d'adaptació i, per tant, van resistir millor als impactes socioeconòmics derivats de la pròpia pandèmia. En la interpretació dels resultats se subratlla el diferent grau de turistificació com a factor rellevant per explicar les diverses trajectòries observades.

[en] The intensive development of tourist activity in urban spaces has induced notable transformations of the urban fabric, leading to phenomena such as the overspecialization of economic activities. Therefore, it has been possible to register a reconfiguration of the social relations of the resident population with its environment as well as a modification of the way in which it accesses basic goods and services. This article explores the impact that the COVID-19 pandemic has had on them from the unequal organization of the ground floor activities. Five axes of different neighborhoods in the city of Barcelona are studied. The main objective of the article is to analyze the resilience of these axes in two main aspects: (i) the capacity of the activities to last over time and, (ii) the permanence or not of the basic services and activities in the neighborhood. Results reveal that those territories whose socioeconomic activity prior to COVID-19 was more diverse and had shops and daily services for the resident population, showed a greater capacity to adapt. Thus, they better resisted the socioeconomic impacts derived from the pandemic itself. The different degree of touristification as a relevant factor is highlighted to explain the various trajectories observed.
[ca] Aquest article presenta una sèrie de noves i detallades interpretacions de l'obra de Dalí, basades en el text sobre la fenomenologia de la repugnància escrit per el filòsof hungarès Aurel Kolnai, un text que va influir profundament en el pensament de l'artista català des del moment de la seva publicació a la Revista de Occidente a finals del 1929.

[en] The article presents a series of new and detailed interpretations of Dalí's work based on the text on the phenomenology of disgust, written by the Hungarian philosopher Aurel Kolnai. This work had a great influence on the artist's thinking when it was published in the Revista de Occidente in 1929.
[ca] La crítica al model Barcelona que aflora a partir del 2004 utilitza arguments exposats ja d'abans de 1992 pels moviments socials de la ciutat, recuperant i posant al dia el discurs crític del moviment veïnal que als anys 70 va servir, paradoxalment, per bastir els fonaments d'aquest referent urbanístic. El cicle de mobilitzacions socials viscut a Barcelona entre 1996 i 2008 -especialment intens entre 1999 i 2004- va tenir incidència política i va trencar el consens ciutadà sobre el model de ciutat democràtica fixat als anys 70. Els Jocs Olímpics de 1992 i el Fòrum Universal de les Cultures del 2004, percebuts o projectats com un miratge i una impostura, són moments d'inflexió en els quals un revitalitzat moviment ciutadà ha jugat un paper cabdal, en interrelació amb intel·lectuals, plataformes i altres col·lectius, en la crítica al model Barcelona.

[en] The criticism on the Barcelona model that outcrops from 2004 uses exposed arguments already of before of 1992 for the social movements of the city, retrieving and putting on the day the critical speech of the local movement that at the seventies it served, paradoxically, to build the foundations of this urbanistic referent. The cycle of social mobilizations lived in Barcelona among 1996 and 2008 -specially intense among 1999 and 2004- it had political incidence and the civic consensus broke on the model of democratic city fixed at the seventies. The Olympic Games of 1992 and the Universal Forum of the Cultures of 2004, perceived or projected like a mirage and an imposture, are moments of inflection in which a revitalized civic movement has played a principal role, in interrelation with intellectuals, platforms and other collectives, in the criticism on the Barcelona model.