[ca] L'estudi de nous materials al món de la construcció és un símptoma d'avenç i millora de les tècniques de disseny i construcció actuals. Un procés natural que amb el pas del temps va experimentant amb models numèrics o campanyes experimentals, amb la finalitat d'obtenir uns resultats prou bons, com per arribar en un futur a recollir aquesta innovació en una normativa mundialment reconeguda amb uns estàndards de càlcul i disseny . Una de les problemàtiques més grans de les estructures de formigó armat i pretesat és la corrosió de les seves armadures. En estructures pretesades, la corrosió sota el efectes de la tensió és especialment preocupant ja que pot provocar el col·lapse de les estructures. Des de començaments d'aquest segle, s'han començat a introduir els polímers reforçats amb fibres (FRP) al camp de la construcció com a alternativa a l'acer d'armar. Durant el desenvolupament d'aquest treball s'ha fet una investigació bibliogràfica, recollint dades des de 1992 sobre campanyes experimentals i altres estudis d'elements de FRP en forma de cable o barra utilitzats com a armadura activa i/o passiva, estudiant quins van ser els seus inicis i quines han estat les estructures projectades amb aquest tipus de sistema. Aquest treball està emmarcat en un projecte de recerca anomenat Straduravius, on s'estan estudiant les diferents propietats i/o característiques de les armadures de polímers reforçats amb fibres sota diferents tipus de sol·licitacions. Longitud d'ancoratge, adherència o comportament estructural son alguns dels conceptes que s'han anat avaluant. La metodologia de treball seguida s'ha basat en el programa de càlcul d'elements finits Abaqus, gràcies al qual s'ha aconseguit fer una modelació de les diferents situacions de càrrega que es donaran. Pretesat dels cables CFRP de les bigues a les instal·lacions d'Alvipré, transport d'aquestes fins al laboratori de la UPC, formigonat de la llosa superior i aplicació de la càrrega, en aquest cas puntual, i sota la qual s'ha de donar el col·lapse de l'estructura de la passarel·la composta. Amb el model realitzat obtindrem una predicció, que serà molt semblant a la realitat, ja que es definiran les condicions de contorn de la millor manera possible per tenir un comportament paral·lel al cas real. Aquesta predicció ens proporcionarà les reaccions en els suports, la deformada en tots els punts de la passarel·la, les tensions, tant de compressió com de tracció, al formigó i als cables, i ens permetrà avaluar la càrrega de fallada i el motiu per el qual es produeix el col·lapse de l'estructura. Amb aquestes dades també podrem fer una comparació amb els valors teòrics utilitzats per fer el dimensionament del tesat dels cables de polímers reforçats amb fibres de carboni i des de les diferents fases de construcció de la passarel·la en qüestió. El punt i final, i la valoració dels resultats obtinguts en aquesta tesi, es donarà a finals de juliol de 2023 amb l'assaig d'una passarel·la escala 1/3 a les instal·lacions de la Universitat Politècnica de Catalunya sota la supervisió dels coordinadors a càrrec del projecte i de els tècnics de laboratori.

[es] El estudio de nuevos materiales en el mundo de la construcción es un síntoma de avance y mejora de las técnicas de proyección y construcción actuales. Un proceso natural que con el paso del tiempo va experimentando con modelos numéricos o campañas experimentales, con la finalidad de obtener unos resultados suficientemente buenos, como para en un futuro llegar a recoger esta innovación en una normativa mundialmente reconocida con unos estándares de cálculo y diseño. Una de las mayores problemáticas de las estructuras de hormigón armado y pretensado es la corrosión de sus armaduras. En estructuras pretensadas, la corrosión bajo tensión es especialmente preocupante pues puede provocar el colapso de las estructuras. Desde inicios de este siglo, se han empezado a introducir los polímeros reforzados con fibras (FRP) en el campo de la construcción como alternativa al acero de armar. Durante el desarrollo de este trabajo se ha hecho una investigación bibliográfica, recogiendo datos desde 1992 sobre campañas experimentales y otros estudios de elementos de FRP en forma de cable o de barra utilizados como armadura activa y/o pasiva, estudiando cuales fueron los inicios de este proceso y cuáles han sido las estructuras proyectadas con este tipo de sistema. Este trabajo está enmarcado en un proyecto de investigación llamado Straduravius, en el cual se están estudiando las diferentes propiedades y/o características de las armaduras de polímeros reforzadas con fibras bajo diferentes tipos de solicitaciones. Longitud de anclaje, adherencia o comportamiento estructural son algunos de los conceptos que se han ido evaluando. La metodología de trabajo seguida se ha basado en el programa de cálculo de elementos finitos Abaqus, gracias al cual se ha conseguido hacer una modelación de las diferentes situaciones de carga que se darán. Pretensado de los cables CFRP de las vigas en las instalaciones de Alvipré, transporte de estas hasta el laboratorio de la UPC, hormigonado de la losa superior y aplicación de la carga, en este caso puntual, y bajo la cual se debe dar el colapso de la estructura de la pasarela compuesta. Con el modelado realizado vamos a obtener una predicción, que va a ser muy parecida a la realidad, pues se definirán las condiciones de contorno de la mejor manera para tener un comportamiento paralelo al caso real. Esta predicción nos proporcionará las reacciones en los apoyos, la deformada en todos los puntos de la pasarela, las tensiones, tanto de compresión como de tracción, en el hormigón y en los cables, y nos permitirá evaluar la carga de fallo y el motivo por el cual se produce el colapso de la estructura. Con estos datos también podremos hacer una comparación con los valores teóricos utilizados para realizar el dimensionamiento del tesado de los cables de polímeros reforzados con fibras de carbono y desde las diferentes fases de construcción de la pasarela en cuestión. La culminación y valoración de los resultados obtenidos en esta tesis se dará a finales de Julio de 2023 con el ensayo de una pasarela escala 1/3 en las instalaciones de la Universitat Politècnica de Catalunya bajo la supervisión de los coordinadores a cargo del proyecto y de los técnicos de laboratorio.