BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Per als estudiants d'anglès com a segona llengua o d'anglès com a llengua estrangera resulta bàsic dominar les habilitats de comprensió oral acadèmica per completar amb éxit el nivell universitari. Això contrasta, però, amb la manca d'autenticitat dels materials docents de comprensió oral d'aquest tipus (Flowerdew y Miller, 1997). El fet que les dades extretes de corpus haja adquirit més importància i que els resultats obtinguts d'aquestes fonts estiguen cada vegada més a l'abast ha situat el professorat d'anglès com a segona llengua o d'anglès com a llengua estrangera en condicions d'investigar com s'usa en realitat la llengua en les classes de continguts i de dissenyar lliçons que reflecteixen aquests resultats. Aquest estudi se centra en l'ús de grups lèxics —definits com combinacions recurrents de mots— en el context de la classe magistral. Així, s'hi estudia un petit grup de grups lèxics que es troben habitualment en el llenguatge acadèmic oral, per tal d'analitzar detalladament la funció que acompleixen en aquest registre, de tal manera que es compara l'ús dels grups lèxics que fan els professors amb el que fan els alumnes. Els resultats d'aquesta comparació serveixen com a base per al disseny d'una sèrie d'unitats didàctiques de la comprensió oral acadèmica, i l'èmfasi es posa en aquells grups típics de les classes universitàries i en les funcions que exerceixen en aquest context.

[en] For English as a second language (ESL) or English as a foreign language (EFL) students, high academic listening skills are essential in order to succeed at the university level, and yet instructional materials in academic listening often lack authenticity (Flowerdew and Miller 1997). As corpus-based data has become more prevalent and corpus-based findings have become more and more accessible, ESL/EFL instructors are now in a position to investigate how language is actually used in the content classroom and to design lessons accordingly. The present study focuses on the use of lexical bundles, defined as recurrent word combinations, in academic lectures. A small group of lexical bundles which are frequently found in spoken academic language are examined in order to carefully analyze their function in this register, comparing the use of bundles by instructors to that of students. The findings of this comparison are used as the basis for the design of a series of academic listening lesson plans, focusing on those bundles that most often occur in academic lectures and the functions they perform in that context.
[ca] Com a forma integrada de cèl·lules i fluids corporals, el cos viu sempre es protegeix dels invasors estranys. Això requereix el reconeixement del cos estrany com a "no propi", donant lloc a la producció d'anticossos. Aquest és el principi de la reacció immune, que ocasionalment condueix a hipersensibilitat o al·lèrgia. Aquesta pel·lícula intenta donar llum sobre alguns aspectes d'aquest fenomen fisiològic.

[en] As an integrated form of cells and body fluids, the living body is always protecting itself from extraneous invaders. This requires recognition of foreign body as "not self", resulting in antibody production. This is the principle of immune reaction, which occasionally leads to hypersensitivity or allergy. This film tries to throw light on some aspects of this phsiological phenomen
[ca] El deteriorament dels espais públics oberts debilita la construcció de ciutadania en la població infantil de les nostres ciutats: coartant el gaudi del contacte social, del patrimoni i del paisatge. Principalment en àrees de perifèria on la situació de delimitació entre el pròpiament urbà i les àrees de baixa consistència socio-urbana es fa més notòria, amb graduals processos de degradació urbana i social impedint l'aprenentatge desestructurat i informal mitjançant el gaudi de la nostra ciutat. Com apropar les institucions potencials a (re)construir el concepte de ciutadania? És actualment el projecte una eina (im)possibilitant? Podem satisfer les noves demandes sent capaços de projectar des de i sobre aquella base a partir de la informació de les noves tecnologies expandides en la societat? Repensar les articulacions socials entre actors en el marc de les diverses relacions de poder constitueix el punt de partida per abordar la problemàtica donat que l'espai públic és un element determinant per a la renovació urbana i social i per a la construcció de ciutadania. Així mateix, permetrien visibilitzar les oportunitats de transformació possibles aprehenent les necessitats dels nens i nenes com a drets, pel que la seva aplicació s'ha de veure com un factor de transformació social, ja que en les mans de la infantesa hi ha la construcció d'una nova societat. Desatendre aquesta qüestió posa en risc la consolidació d'un hàbitat inclusiu, sent l'apropiació de la població infantil de l'espai públic de les nostres ciutats una premissa fonamental per a la consolidació d'un paisatge solidari i inclusiu.

[en] The deterioration of open public spaces weakens the construction of citizenship among the child population by restricting their enjoyment of social contact, heritage and landscape. Particularly in peripheral areas with more noticeable demarcation between the strictly urban and areas of low social-urban coherence, gradual processes of urban and social degradation interrupt the unstructured and informal learning that occurs through enjoyment of our city. How can we convince potential institutions to (re)build the concept of citizenship? Is the project currently an (en)abling tool? Can we meet the new demands by being able to project from and on that basis with information from the new technologies that have spread through society? Rethinking the social connections between actors in the framework of the various power relations is the starting point to address the problem, given that public space is a determining factor for urban and social renewal and for the construction of citizenship. Likewise, this rethinking would also bring to light the possible opportunities for transformation by conceiving children's needs as rights, and in consequence, their application should be seen as a factor for social transformation, since the construction of a new society is in their hands. Ignoring this issue jeopardises the consolidation of an inclusive habitat and children's appropriation of the public space in our cities.
[ca] Els canvis que afectaren les ciències de la naturalesa durant el segle XX – especialment, a partir de la seua segona meitat-, arribaren, de la mà de la Medicina, a la "ciència de l'esperit", la Psicologia, i, mitjançant ella, a la Pedagogia. L'aprofundiment en el coneixement de l'ésser humà com entitat biològica i fisiològica, l'impacte de la "higiene com a valor" en molts aspectes de la societat d'entre segles –fins en la seua acepció "social"-, els problemes organitzatius derivats de la implementació del dret d'"escolarització universal", i un intent de convertir la Pedagogia en l'instrument de regeneració moral per antonomasia, convergeixen en Europa per tal de fer nèixer l'atenció psicoeducativa als i a les alumnes de difícil ajust en el sistema educatiu. Insignes científics de diferents camps del saber aporten, front els problemes d'ajust que presenten eixos i eixes alumnes, conceptes, experiències, crítiques i enfocaments que instauren las bases d'allò què, a partir de les primeres dècades del segle XX, s'anomenarà Educació Especial o Pedagogia Correctiva o Terapèutica.

[en] The changes that affected the natural sciences during the 20th century – especially as of its second half – took place thanks to Medicine, the 'science of the spirit', Psychology and, through this latter, Pedagogy. Gaining a deeper understanding of the human being as a biological and physiological entity, the impact of 'hygiene as a value' in many aspects of society at the turn of the century – even in its 'social' sense, the organisational problems deriving from the implementation of the right to 'universal schooling', and an attempt to turn Pedagogy into the instrument of moral regeneration par excellence, converged in Europe to give rise to psycho-educational attention for pupils that had difficulty fitting into the educational system. To help deal with the problems of adaptation displayed by those pupils, prominent scientists from different fields of knowledge proposed concepts, experiences, criticism and approaches that established the foundations for what, from the early decades of the 20th century, was to be called Special Education or Corrective or Therapeutic Pedagogy.
[ca] En el present treball examinarem l'impacte social de la colonització espanyola de Guinea (1778-1968) que es va manifestar a través de la implantació de tot un sistema polític i socioeconòmic la base del qual es situava en la "línea del color" que, al seu torn, determinava el lloc dels pobladors. El procés que definim com "neocolonialisme" va ser presentat per les autoritats espanyoles com una missió civilitzadora la finalitat de la qual era el progrés intel.lectual i moral del "indígena". Tot i això, les relacions de domini i subordinació van limitar -quan no van vetar directament- les possibilitats d'ascens econòmic i social dels colonitzats i el racisme va seguir formant part de les institucions i del substrat ideològic dels colons.

[en] In the present work we examine the social impact of the Spanish colonization of Guinea (1778-1968) that manifested itself through the implantation of a whole political and socioeconomic system, whose base was situated on the "color line" which, in turn, determined the place of the settlers. The process that we define as "neocolonialism" was presented by the Spanish authorities as a civilizing mission, whose purpose was the intellectual and moral progress of the "indigenous". Despite this, the relations of domination and subordination limited -when they did not directly veto- the possibilities of economic and social advancement of the colonized and racism continued to be part of the institutions and the ideological substratum of the colonists.
[ca] Per esbrinar a quins aspectes de Bertolt Brecht donà més importància el seu principal traductor al català, Feliu Formosa, que també muntà la primera representació d'una obra de Brecht a Catalunya, aquest article tracta de les teories de Brecht tal com Formosa les va assimilar i del pes que tingueren en la pràctica i en l'evolució del teatre independent. S'hi repassaran les obres de teatre de Brecht traduïdes per Formosa, tant per a la representació com per a la publicació, i també de la seua poesia. Quasi des de l'inici, Formosa treballava amb textos dramàtics i poètics de l'autor alemany, alhora que s'impregnava de les seues teories. El Brecht que Formosa ha incorporat a la cultura catalana és un autor multifacètic que combina perfectament l'eficàcia escènica i la concisió poètica per a fer-ne una arma al servei d'uns objectius de caràcter social i polític.

[en] This article deals with the dramatic theory of Bertolt Brecht and his reception by Feliu Formosa, who is the main Catalan translator of Brecht, and staged the first performance of a work by Brecht in Catalonia. The paper also analyses the influence of Brecht's theories on the so-called "independent theatre", and reviews Brecht's plays as well as his poetry, both translated by Formosa. The analysis shows that the Brecht brought in the Catalan culture by Formosa is a multifaceted author who perfectly combines scenic efficacy and poetic conciseness to turn them into a weapon at the service of social and political objectives.
[ca] Els barris informals de Maputo, capital de Moçambic, alberguen el 80% d'una població urbana molt pobre, amb altes densitats d'ocupació i alts nivells de precarietat de l'hàbitat. Maputo, com les altres ciutats africanes s'enfronta al repte de com fer front al creixement de la població urbana previst i simultàniament millorar les condicions de vida precàries en els assentaments informals garantint el dret a la ciutat per a tots els habitants sense generar lògiques de creixement urbà poc sostenibles des del punt de vista mediambiental i social. Aquests barris no poden ser millorats únicament a través de grans operacions de planejament urbà o d'intervenció en infraestructures estructurants. La proposta d'Arquitectura Sense Fronteres–Espanya per aconseguir la millora de les condicions en aquests barris consisteix en desencadenar un procés basat en intervencions a menuda escala incorporant el factor temps com a ingredient imprescindible per a la construcció de la ciutat. A través d'un canvi en les mentalitats tant de governs com de comunitats i garantint la seguretat en la tinença de la terra, es tracta que els propis veïns inverteixen en la millora del seu barri, confiant en el potencial d'autoproducció d'allò informal per aconseguir la millora progressiva de la ciutat.

[en] The informal settlements of Maputo, the capital of Mozambique, are home to eighty percent of the very poor, high-density urban population, living in precarious habitats. Like other African cities, Maputo faces the challenge of how to manage the anticipated growth of its urban population, while simultaneously improving the living conditions in the informal settlements, ensuring all its inhabitants have the right to the city, and avoiding socially and environmentally unsustainable urban growth. These neighbourhoods cannot be improved by large-scale urban planning operations or structural infrastructure projects alone. The proposal from Architecture Sans Frontières-Spain to enhance conditions in these neighbourhoods aims to trigger a process based on small-scale interventions where time is an essential ingredient for constructing the city. By changing the way communities and municipal governments think and guaranteeing land tenure, the population itself must invest in improving the neighbourhood, trusting in the potential of informality for self-production to gradually improve the city.
[ca] Aquest article ofereix un primer apropament exploratori a l'ús de la traducció automàtica (TA) en l'àmbit mèdic a partir de la revisió d'estudis relacionats i de la realització d'entrevistes semiestructurades a traductors mèdics professionals amb l'objectiu de conèixer, entre altres, com fan servir la TA, quins avantatges i inconvenients consideren que té o amb quines dificultats es troben.

[en] This article offers an initial exploratory approach to the use of machine translation (MT) in the medical field by reviewing related studies and conducting semi-structured interviews with professional medical translators aimed at finding out how they use MT, what advantages and disadvantages it has in their view, or what difficulties they encounter, among others.
[ca] Els relats nacionals, construïts amb discursos i símbols, difereixen segons la posició política que ocupen les nacions, com és el cas que s'analitza en aquest capítol, la qüestió nacional catalana, una nació sense estat, que té uns marcs estructurals i polítics que són els d'uns Estats nació, sobretot els d'Espanya. Els relats nacionals, també, difereixen segons els gèneres, ja que, en haver estat elaborats des de les polítiques d'identitat patriarcals, la feminitat, en aquests contexts, ha estat per tant construïda en relació als homes i la nació. Les dones no han estat reconegudes en els discursos sobre la nació ni en la seva dinàmica, d'aquí la sinèrgia entre reivindicacions nacionals i feministes. Les dones reprodueixen simbòlicament les nacions, i aquest és el cas català. La figura de la Ben plantada noucentista simbolitza la dona mare dins la casa que acaba sent la dona/pàtria dins la nació. Un relat identitari que estableix unes relacions de gènere concretes, de subordinació i colonització de les dones. Ara bé, al mateix temps, el relat de l'estat nació Espanya feminitza la nació sense estat catalana, també establint unes relacions de subordinació i colonització. Així, doncs, la Ben plantada nació catalana és, alhora, doblement colonitzada, com a dona i com nació.

[en] National stories, which are built using rhetoric and symbols, differ depending on the political position occupied by nations, as in the case analysed in this article – the Catalan national question, a nation without a state, which has structural and political frameworks that are those of nation states, and especially those of Spain. National stories also differ according to gender. Because they have been produced based on patriarchal policies of identity, the state has therefore been built in terms of men and the nation in these contexts. Women have not been acknowledged in the rhetoric of the nation or in its dynamic, and this has led to the synergy between national and feminist struggles. Women symbolically reproduce nations, and this is true of Catalonia. The early twentieth-century figure of the Ben Plantada, the perfect woman, symbolises the mother within the home who becomes the woman/motherland of the nation. It is a tale of identity which establishes specific gender relations, with women subordinated and colonised. However, at the same time, the story of Spain as a nation state feminises the Catalan nation without a state, as well as creating relationships of subordination and colonisation. The Ben Plantada Catalan nation is therefore doubly colonised, as a woman and as a nation.
[ca] La relació entre la institució cultural i la societat ha sigut inesta - ble: la institució clàssica ha defès i alimentat unes polítiques espectaculars basades en la construcció de grans contenidors culturals primer i en la inno - vació cultural i una sospitosa tecnofília després, lligats a processos de gentri- ficació urbana. Des dels anys vuitanta, no obstant això, reconeixem diferents experiències produïdes des de la crítica institucional. Així, hem passat de la institució clàssica al museu com a laboratori i el museu distribuït, que han anat implementant els principis de la cultura lliure i la utilitat pública. Aquest article planteja —a través de la contribució a un contramodel historiogràfic— aquesta com l'única via possible per a la construcció d'un model de política cultural ciutadana i la consolidació de la nova institucionalitat.

[en] The relationship between cultural institution and society has been an unstable one: the classic institution has defended and nourished cul- tural policies based on, first, constructing large cultural containers, and then cultural innovation and a suspicious technophilia, both linked to urban gen- trification processes. However, since the eighties different experiences com- ing out of the institutional critique can be recognised. Thus, we have gone from the classical institution to the museum as a laboratory or a distributed museum, which have steadily implemented the principles of free culture and commons. This article suggests — through a contribution to a historiographic countermodel — that this is the only possible way to construct a model for citizen-based cultural policies and to reinforce the new institutionalism.
[ca] El poeta, dramaturg i novel·lista nord-català Jordi Pere Cerdà (pseudònim d'Antoni Cayrol; Sallagosa, 1920 - Perpinyà, 2011) mostra al llarg de la seua obra literària un interès significatiu per retratar la geografia física i humana de la seua Alta Cerdanya natal. L'atenció profunda per aquest territori demostra la inquietud d'un literat-explorador per recrear aquelles vivències més íntimes de l'autor. A la novel·la curta "Callastres", dins la seua obra Col·locació de personatges en un jardí tancat (1993), Cerdà configura una heterotopia literària d'aquest llogaret de la Cerdanya a partir de les coordenades imaginàries, emocionals i identitàries del mateix autor.

[en] The North-Catalan poet, playwright and novelist Jordi Pere Cerdà (the pseudonym of Antoni Cayrol, Saillagouse, 1920 - Perpignan, 2011) shows throughout his literary work a significant interest in depicting the physical and human geography of the French Cerdagne where he was born. The close attention paid to this territory is evidence of the author's interest, as a literary explorer, in recreating his own most intimate experiences. In his novella Callastres, published in his volume entitled Col·locació de personatges en un jardí tancat (1993), Cerdà draws a literary heterotopia in this village in the French Cerdagne, formed from the author's own identity and his imaginary and emotional coordinates.
[ca] En aquest article es presenten els resultats parcials d'una tesi doctoral, en la qual es pretenia analitzar els facilitadors i obstacles que els estudiants amb discapacitat es trobaven durant la seua trajectòria en les institucions d'ensenyament superior. A partir del mètode biograficonarratiu es pretenia donar a conèixer el punt de vista dels estudiants amb discapacitat, identificar i explicar les barreres i ajudes que aquests joves vivenciaven en la seua formació universitària. Per a la recollida d'informació s'ha fet ús de diversos instruments com són entrevistes o fotografies. En concret, els resultats d'aquest treball se centren a identificar les barreres arquitectòniques i d'infraestructura urbanística que un participant d'aquesta investigació identificava en el seu accés i recorregut cap a la Universitat. Entre les principals conclusions obtingudes podem destacar com la presència d'un vehicle propi per al desplaçament és imprescindible, l'absència d'accessibilitat d'algunes voreres, així com la mala combinació i adaptació dels transports públics.

[en] This article presents part of the results of a PhD thesis that analyses the facilitators and barriers facing students with disabilities during the time they spend at higher education institutions. The biographical-narrative method is used to bring to light the perspective of students with disabilities, by identifying and explaining the barriers they come up against and the help available to them during their university education. A range of tools was used to gather information for the study, including interviews and photographs. The results of this study specifically identify the architectural and urban infrastructure barriers that one participant in the research identified when entering and moving around the university. Some of the main conclusions drawn from the study were that owning one's own vehicle is essential for moving around, some pavements have no access, and that public transport connections and accessibility are poor.
[ca] Es descriu una espècie nova del gènere Islamia Radoman, 1973 per a Espanya, concretament a la Comunitat Valenciana. Es tracta de la primera espècie del gènere coneguda al territori, la qual es pot diferenciar de les altres espècies conegudes per la morfologia de la conquilla. La font de la troballa presenta un altre mol·lusc endèmic conegut; es tracta per tant d'un espai de gran interès per la malacofauna estigobiont.

[en] A new species of the genus Islamia Radoman, 1973 is described for the Valencian Community in Spain. This is the first species of this genus discovered in this territory, and it can be distinguished from other known species by the morphology of the shell. The spring where it was found has another known endemic mollusc, thus being a place of high interest for the stygobiont malacofauna.