[ca] Les repercussions negatives del canvi climàtic i l'escalfament global són cada cop més evidents. Cal cercar estratègies per reduir el nostre impacte ambiental i alhora adaptar-nos a aquestes noves condicions. La façana ventilada és un sistema constructiu que pot ser útil per evitar el sobreescalfament dels edificis i millorar el confort dels usuaris. Els sistemes de càlcul energètic que estableixen les normatives i que s'utilitzen habitualment no tenen en compte molts dels paràmetres de la façana ventilada, cosa que pot condicionar la ventilació de la cambra i el comportament energètic del tancament. Per aquesta raó, pot ser que amb aquests sistemes no n'hi hagi prou per argumentar la presa de decisions en relació amb els aspectes implicats en el funcionament energètic del conjunt de la façana. En aquesta tesi es planteja la hipòtesi que els sistemes de càlcul simplificat no tenen en compte paràmetres de la façana ventilada que poden tenir molta influència en el funcionament energètic del conjunt. Per demostrar-ho, es desenvolupa un algoritme que relaciona els paràmetres definitoris de la façana ventilada i les variables que hi estan relacionades. Es tracta d'un algoritme que té en compte les característiques de la façana, del conjunt de l'edifici i de l'entorn proper, juntament amb les condicions meteorològiques. A partir d'aquesta informació, relaciona els fluxos d'energia basant-se en les equacions de transferència corresponents. La conducció transitòria es considera seguint el mètode explícit, amb elements finits superficials. El flux d'aire a través de les obertures i dins la cambra depèn de la pressió del vent i de l'efecte xemeneia, i les pèrdues dinàmiques i friccionals estan condicionades per la geometria i les característiques del canal. Aquest model s'incorpora en una eina de càlcul programada amb Python i es valida comparant-ne els resultats amb la mesura de les temperatures en cinc edificis. S'han escollit casos que donin resposta a situacions diferents, sobretot en els àmbits en què hi ha més dubtes, com ara la circulació de l'aire i la manera com està condicionada per la geometria de la cambra i les interrupcions i discontinuïtats. L'eina es valida en dos nivells: gràfic i numèric. El primer permet obtenir una imatge del seu funcionament i analitzar en quines situacions s'aproxima millor a la realitat; el segon permet obtenir uns valors estadístics objectius. L'eina es valida amb un coeficient de determinació (R2) mínim de 0,87 per a cada un dels períodes, xifra que comporta una molt bona correlació. Un cop validada, l'eina s'utilitza per analitzar la influència de diversos paràmetres sobre el funcionament energètic de l'envolupant: el color de la superfície exterior, les dimensions del canal de ventilació i el material del full exterior, els quals suposen una variació de la temperatura mitjana superficial exterior del full interior d'entre 0,64 °C i 7,97 °C, xifres que demostren la hipòtesi. En un futur es planteja estudiar en profunditat la influència de diversos paràmetres en diferents climes i situacions, de manera que aquesta informació es pugui extrapolar i utilitzar com a guia de disseny. D'aquesta manera, els arquitectes podran estimar raonadament com influeixen les seves propostes tècniques i projectuals en el funcionament energètic del tancament. Adequant la façana a les condicions d'entorn, climàtiques, d'edifici o de sistema es pot aconseguir una menor demanda energètica de climatització. A més, aquest coneixement es pot utilitzar per implementar propostes innovadores a la façana que en puguin millorar l'eficàcia i l'eficiència. Finalment, també es pot incidir en la normativa i els sistemes de càlcul simplificat, amb l'objectiu que reflecteixin amb més rigor el funcionament energètic real de la façana ventilada.

[en] The negative repercussions of climate change and global warming are becoming more and more evident. We need to find strategies to reduce our environmental impact and at the same time adapt to these new conditions. The ventilated facade is a constructive system that can be useful to avoid overheating of buildings and improve the comfort of users. The commonly used energy calculation systems, incorporated in the regulations, do not take into account many of the characteristics of ventilated facades. Some of their parameters, or their combination, can affect the ventilation of the cavity and the energy performance of the enclosure. Therefore, these systems may not be sufficient to argue for decision-making about aspects involved in the energy performance of the facade as a whole. This thesis hypothesizes that the simplified calculation systems do not consider parameters of the ventilated facade that can greatly influence the energy performance of the envelope. To demonstrate this, an algorithm is developed. It takes into account the defining parameters of the ventilated façade and related variables. It is an algorithm that takes into account the characteristics of the facade, the building as a whole, and the environment, along with the weather conditions. With this information, it relates the energy flows based on their transfer equations. Transient conduction is considered following the explicit method, with surface finite elements. The airflow through the openings and inside the ventilated cavity depends on the wind pressure and the buoyancy, while the dynamic and frictional losses are conditioned by the geometry and characteristics of the channel. This model is incorporated into a calculation tool programmed in Python and is validated by comparing its results with temperatures measured in five buildings. These cases were chosen to represent different situations, and especially uncertain aspects such as airflow and how it is conditioned by the geometry of the cavity and its interruptions and discontinuities. The validation of the tool is carried out at two levels: graphical and numerical. The first allows us to obtain an image of the model operation and to be able to analyse in which situations it best approximates reality, while the second allows us to obtain objective statistical values. The tool is validated with a minimum coefficient of determination (R2) of 0.87 for each of the periods, which indicates a very good correlation. Once validated, the tool is used to analyse how some parameters influence the energy performance of the envelope. The chosen parameters are the colour of the outer surface, the dimensions of the ventilation channel and the material of the outer sheet. It is verified that these parameters imply a variation of the average outer surface temperature of the inner sheet of between 0.64 °C and 7.97 °C, which proves the hypothesis. In the future, it is proposed that the influence of various parameters in different climates and situations be studied in depth so that this information can be extrapolated and used as a design guide. In this way, architects could reasonably estimate how their technical and design proposals influence the energy performance of the enclosure. By being able to adapt the facade to the environmental, climatic, building or system conditions, a lower energy demand for climate control could be achieved. In addition, this knowledge can be used to implement innovative proposals that can improve the effectiveness and efficiency of the ventilated façade. Finally, it can also be applied to try to influence the regulations and their simplified calculation systems, with the aim that they reflect the actual energy performance of the ventilated facade more accurately.