BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] El trastorn del desenvolupament del llenguatge o TDL és un trastorn caracteritzat per una dificultat severa i persistent en l'expressió i la comprensió del llenguatge que afecta aproximadament un 7% de la població infantil. Tot i ser un trastorn molt prevalent, encara no en sabem la causa. Al llarg dels anys i amb les investigacions fetes per intentar-ne conèixer les possibles causes, s'han posat sobre la taula diferents teories explicatives sobre el trastorn passant des d'algunes de caire innatista fins d'altres de relacionades amb el cognitivisme. L'objectiu d'aquest article és exposar els avenços que s'han dut a terme a partir d'estudis amb infants amb TDL durant els darrers vint anys amb relació als possibles dèficits relacionats amb la memòria implícita en aquesta població. Aquests estudis es van començar a dur a terme després del sorgiment de l'anomenada hipòtesi del dèficit procedimental o PDH (Ullman i Pierpont 2005) en la qual se suggereix que els infants amb TDL presenten dificultats per portar a terme tasques que requereixen la memòria implícita. És a dir, en el procés d'extreure coneixements abstractes de patrons estadístics, càlculs probabilístics o procedimentals de manera inconscient que es relacionarien amb els dèficits lingüístics característics del trastorn.

[en] Developmental language disorder, or DLD, is a disorder characterized by severe and persistent difficulty in the expression and comprehension of language, which affects approximately 7% of the child population. Although it is a very prevalent disorder, we still do not know its cause. During many years of research attempting to identify the possible causes of DLD, various explanatory theories about the disorder have been raised, ranging from innate to cognitive explanations. The aim of the present paper is to present the advances that have been made in studies of children with DLD over the last twenty years regarding potential deficits related to implicit memory in this population. These studies began after the publication of the so-called procedural deficit hypothesis, or PDH, by Ullman and Pierpont (2005), in which the authors suggested that children with DLD have difficulties performing tasks that require implicit memory. This is the process of extracting abstract knowledge from statistical patterns or subconscious probabilistic or procedural computations, which could be related to the language deficits that characterize this disorder.
[ca] Una de les principals dificultats amb què es troben els infants en el procés d'aprenentatge del coneixement científic és la comprensió del termes que es fan servir a l'aula, que llegeixen en els llibres o a Internet, que apareixen en els enunciats dels exàmens o en els exercicis i activitats. Per comprendre els textos sobre temes de ciència —en un sentit molt general del terme ciència, que inclou les matemàtiques, les ciències naturals, però també la llengua, la història o la música i el dibuix— els infants han d'entendre primer les paraules que serveixen per vehicular el coneixement científic. El lèxic especialitzat és l'embrió de les bases del coneixement cientificotècnic que progressivament l'infant adquireix i enriqueix fins que es converteix en especialista. En aquest procés el diccionari de ciència escolar esdevé un recurs fonamental. L'article presenta els fonaments de la metodologia utilitzada per elaborar diccionaris de ciència per a infants. Es tracta d'una metodologia lexicogràfica innovadora basada en el coneixement i en el desconeixement compartit entre iguals que respon a les necessitats dels infants a qui va dirigit el diccionari.

[en] One of the main difficulties that children encounter in the process of learning scientific knowledge is understanding the terms that are used in the classroom, that they read in books or on the Internet or that appear in exam statements or in exercises and activities. To understand texts on scientific topics —in a very general sense of the term science that includes mathematics and natural sciences, but also language, history or music and drawing— children must first understand the words that serve to convey scientific knowledge. This specialised lexicon is the embryo of the foundation of scientific and technical knowledge that the child progressively acquires and enriches until becoming a specialist. During this process, the school scientific dictionary is a fundamental resource. The article presents the fundamentals of the methodology used to create scientific dictionaries for children. It is an innovative lexicographic methodology based on knowledge and lack of knowledge shared among equals that responds to the needs of the children for whom the dictionary is intended.
[ca] Aquest article busca comprendre les tensions produïdes per les mesures formals de protecció que es van aplicar en territoris amb característiques biològiques i ètniques a la zona fronterera entre Xile i Bolívia, del 2001 al 2020 (regions: Arica i Parinacota, Tarapacá i departaments: Oruro i Potosí). Es genera una anàlisi cartogràfica i històrica, sostinguda en entrevistes i revisió documental, sobre els canvis que van patir les àrees protegides i els territoris indígenes. Les troballes s'exposen per a les dues bandes de la frontera en tres eixos d'anàlisi: 1) les tensions entre corredors comercials, biològics i explotació minera; 2) els intents fallits de protecció de la biodiversitat i 3) la centralitat de les oportunitats de desenvolupament davant de l'autodeterminació de territoris indígenes. Així, s'aporta a discutir l'articulació entre la protecció ambiental i ètnica a la multiplicitat de territoris transfronterers i fronterers en aquesta regió andina.

[en] This article seeks to understand the tensions produced by the formal protection measures applied in territories with biological and ethnic characteristics in the border area between Chile and Bolivia, from 2001 to 2020 (regions: Arica and Parinacota, Tarapacá, and departments: Oruro and Potosí). A cartographic and historical analysis is generated, supported by interviews and documentary review, on the changes suffered by protected areas and indigenous territories. The findings are presented for both sides of the border in three axes of analysis: 1) the tensions between commercial and biological corridors and mining exploitation; 2) the failed attempts to protect biodiversity; and 3) the centrality of development opportunities versus the self-determination of indigenous territories. Thus, it contributes to discuss the articulation between environmental and ethnic protection in the multiplicity of transboundary and border territories in this Andean region.
[ca] Algunes intervencions del principi de la meva trajectòria artística consistien a dibuixar a gran escala formes geomètriques que evocaven estructures urbanes, integrades en l'espai natural fent servir materials propis del lloc (com ara la construcció a gran escala d'un terra semblant a un tauler d'escacs elaborat amb herba i terra) i que convidaven a reflexionar sobre el "poder" de l'acció humana en la naturalesa. Una segona sèrie d'intervencions integren materials procedents de la natura, com poden ser sorra, terra o herba, a l'interior d'espais urbans, la qual cosa provoca una percepció, un sentiment, una pulsió que ens crida a connectar-nos amb la nostra pròpia essència, com a part del món natural que som. A partir d'aquí sorgeixen una sèrie d'obres que fan al·lusió a la fragilitat de les relacions interpersonals, que supleixen les absències i els buits amb objectes que evoquen refugis, ventres materns, gronxadors... A través d'aquests objectes, es va gestant un projecte personal cada vegada més enfocat a les relacions de parella i als espais de dependència i desigualtat que en ocasions es generen al seu voltant. Amb la inclusió d'elements d'ús domèstic (teixits, mel, gelatina...) o fins i tot procedents del cos humà (cabells, sang, pell...) com a material escultòric, el meu treball actual indaga en el caràcter efímer i processual de les obres en relació amb la pròpia vida i la mort, i ens vol fer reflexionar sobre el procés de deteriorament i la nostra obsessió actual per l'automillora buscant la participació activa de l'espectador.

[en] Several interventions made at the beginning of my artistic career, consisted of drawing large-scale geometric shapes that evoked urban structures, integrated into the natural space using local materials (such as the construction of a ground like a chessboard made of grass and earth) and that made us reflect on the "power" of human action in nature. Now, a second series of interventions integrate materials from nature, such as sand, earth or grass, inside urban spaces, provoking a perception, a feeling and an impulse that invites us to connect with our own essence, as part of the natural. Thus arise a series of works that allude to the fragility of interpersonal relationships, making up for absences and voids with objects that evoke shelters, maternal wombs, swings... Through them, a personal project increasingly focused on couple relationships and the spaces of dependence and inequality that are sometimes generated around them. Including elements of domestic use (fabrics, honey, gelatine ...) or even from the human body (hair, blood, skin ...) as sculptural material, my current work explores the ephemeral and processual nature of the works in relation to life itself and death, inviting us to reflect on the process of deterioration and our current obsession with self-improvement, while seeking the active participation of the viewer.
[ca] El Currículum actual aposta per una educació integral de l'alumnat i una correcta convivència escolar, menys conflictiva, més respectuosa i més democràtica. No obstant això, l'alumnat es troba envoltant d'elements influents, des de la família als valors culturals de la societat en què viu. Actualment, derivat de diversos factors, l'alumnat du a terme cada vegada amb més freqüència conductes disruptives en els centres educatius, dificultant així el procés d'ensenyament-aprenentatge i consegüentment afectant la qualitat educativa. És així com es converteix en una problemàtica en auge que la comunitat educativa necessita erradicar. Les pràctiques restauratives semblen ser una eina eficaç per a solucionar aquest problema ja que potencien els vincles afectius entre la comunitat, evitant conductes disruptives o reparant el mal causat per aquestes. El document que es presenta pretén ser una base teòrica sobre aquesta metodologia i, al mateix temps, una presentació per a la implementació de les pràctiques restauratives en les sessions d'Educació Física, amb la intenció de millorar el procés d'ensenyament-aprenentatge.

[en] The current Curriculum advocates for an integral education of the students and an appropriate school coexistence, less conflictive, more respectful and more democratic. However, students are surrounded by influential elements, from their family to the cultural values of the society in which they live. Currently, derived from different factors, students are increasingly taking disruptive behavior in schools, thus hindering the teaching-learning process and consequently affecting the quality of education. This is how this behavior becomes a problem on the rise that the educational community needs to eradicate. Restorative practices seem to be an effective tool to solve this problem as they strengthen the affective bonds between the community, thus avoiding disruptive behaviors or repairing the damage caused by any of these. This paper aims to be a theoretical basis on this methodology and, at the same time, a presentation for the implementation of restorative practices in Physical Education sessions, thus intending to improve the teaching-learning process.
[ca] En aquest article suggerim interpretar la migració com a factor geopolític, un factor que no aquesta sempre subjecte a les decisions estatals. Realitzem una revisió de la literatura sobre la geopolítica de les migracions, sobretot centrat en el control migratori, identificant els seus limitis i potencialitats. Després, presentem l'Autonomia de les Migracions com una manera de complementar o reptar conceptes assumits dins la literatura de la geopolítica de les migracions com la primacia analítica de les actuacions dels estats en matèria migratòria. Sobre la base del treball de *Yann *Moulier *Boutang, proposem parar esment a la capacitat pròpia dels moviments migratoris per a intervenir en transformacions estructurals de tipus econòmic, polític, cultural i legal. Aquest enfocament en les migracions com a factor geopolític pot guiar futures recerques i enriquir la nostra comprensió de les transformacions a les fronteres i de la geopolítica mateixa.

[en] In this article we suggest to interpret migration as a geopolitical factor, a factor which is not always subject to governmental decisions. We conduct a review of the literature on the geopolitics of migration, focusing on migration control, identifying its limits and possibilities. We then present the Autonomy of Migration approach as a way to complement or challenge certain assumptions of the geopolitics of migration literature, such as the analytical primacy of state actions in the migratory field. Using the work of Yann Moulier Boutang, we propose paying attention to the capacity of migratory movement to intervene in the transformation of economic, political, cultural and legal structures. This focus on migrations as a geopolitical factor can guide future research and enrich our understanding of how borders are transforming and of geopolitics itself.
[ca] Després de la legalització del cristianisme i del Concili de Nicea, el cristianisme va entrar en una etapa de consolidació i estructuració doctrinal, amb un segle V marcat per disputes teològiques sobre la natura de Crist. Aquest període va estar marcat pel conflicte entre Nestori de Constantinoble i Ciril d'Alexandria, que van encarnar posicions cristològiques enfrontades. Les tensions entre ambdós, que van posar en joc qüestions fonamentals com el nombre de naturaleses de Crist, van desencadenar una sèrie de concilis, com els de Efes i Calcedònia, que intentaven establir una doctrina comuna entre la cristiandat ortodoxa, i posar fi a les disputes de les escoles d'Alexandria i Antioquia. No obstant això, aquests concilis no van aconseguir resoldre completament les disputes, i van generar divisions importants dins del cristianisme. En la investigació històrica més recent, la suposada heretgia de Nestori s'ha començat a veure com el resultat d'un malentès teològic, agreujat per les tensions polítiques entre el Papa de Roma i les seus orientals, especialment Alexandria iConstantinoble. Aquesta nova interpretació permet revaluar el conflicte i les seves repercussions en la configuració de les diferents tradicions cristianes.&nbsp;

[en] After the legalization of Christianity and the Council of Nicaea, Christianity entered a period of consolidation and doctrinal structuring, with the 5th century marked by theological disputes regarding the nature of Christ. This period was defined by the conflict between Nestorius of Constantinople and Cyril of Alexandria, who embodied opposing christological positions. The tensions between them, which raised fundamental questions such as the number of natures of Christ, triggered a series of councils, such as those of Ephesus and Chalcedon, which sought to establish a common doctrine among orthodox Christianity and end the disputes between the schools of Alexandria and Antioch. However, these councils did not fully resolve the disputes and led to significant divisions within Christianity. In recent historical research, the supposed heresy of Nestorius has begun to be seen as the result of a theological misunderstanding, exacerbated by the political tensions between thePope of Rome and the Eastern sees, particularly Alexandria and Constantinople.This new interpretation allows for a revaluation of the conflict and its repercussions in shaping the different Christian traditions.
[ca] Aquest treball presenta alguns resultats obtinguts a la nostra investigació, on ens proposàvem descriure les pautes de la integració fònica del discurs, així com els patrons melòdics i marges de dispersió de l'espanyol parlat per brasilers. Els resustats obtinguts al nostre estudi permetran elaborar un mapa dels trets entonatius de l'espanyol parlat per brasilers, i podrà orientar accions didàctiques específiques que podran perfeccionar la pronúncia de l'espanyol per part dels aprenents brasilers. Especialment, disminuint l'accent estranger, aspecte clau en la comunicació hispano-brasilera.

[en] This paper presents some of the results obtained in our research, in which we proposed to describe the patterns in the phonic speech integration as well as the melodic patterns and dispersion margins of the Spanish spoken by Brazilians. The results obtained through our study will make it possible to draw up a map of the intonational characteristics of the Spanish spoken by Brazilians, it will be possible to guide specific didactic actions that can improve the pronunciation of Spanish by Brazilians. Especially, decreasing the foreign accent, key in the Brazilian Hispanic communication.
[ca] Aquest article es proposa de caracteritzar els personatges de l'anomenada novel·la muntanyenca i estudiar-ne la seva tipificació —seguint Lukács— i la seva evolució, que desemboca ja en el marc de la novel·la modernista. Per fer-ho, pren com a referències L'hereu Noradell, de Carles Bosch de la Trinxeria, i La vida i la mort d'en Jordi Fraginals, de Josep Pous i Pagès, tot passant per altres personatges de la novel·lística de Josep Pin i Soler o Marian Vayreda. L'estudi comparatiu constata un canvi en la intencionalitat política de les obres i en la seva voluntat artística.

[en] This article seeks to&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; describe the characters of the so-called mountainy novel and to study their typification —following Lukács— and their evolution, which leads to the frame of the modernist novel. To do so, it takes as references Carles Bosch de la Trinxeria's L'hereu Noradell and Josep Pous i Pagès' La vida i la mort d'en Jordi Fraginals, passing through other characters of the works of Josep Pin i Soler or Marian Vayreda. The comparative study ascertains a change in the political intentionality of the works and its own artistic will.
[ca] Extreure un peix de l'aigua per a alimentar-se o comercialitzar-lo és una activitat que en temps medievals podia, físicament, ser desenvolupada per tothom. Ara bé, la mar no era completament lliure. A través de diferents exaccions, els senyors obtenien rèdits econòmics d'aquestes activitats i assenyalaven la seva potestat sobre les aigües. Un d'aquests drets, el del peix de tall, suposa l'obtenció de peixos de grans dimensions i amb unes característiques especials. El simbolisme, més que el profit, era el que impulsà principalment als senyors a cobrar i mantenir aquest dret sobre els seus vassalls. Una pràctica estesa a la Mediterrània Occidental que aquí s'analitzarà principalment a la costa Catalana.

[en] Extracting a fish from the water to feed or sell is an activity that, in medieval times, could, physically, be done by anyone. However, the sea was not completely free. Through different exactions, lords obtained economic yield from such activities and signalled their privilege over waters. One of those rights, the cut-fish right, supposed the obtention of fishes of considerable dimensions and with special characteristics. Symbolism, rather than profit, was what mainly drove lords to levy and maintain this right over their vassals. A practice extended throughout all the Western Mediterranean which here will be analysed mainly in the Catalan coast.
[ca] A causa de la pandèmia global de COVID-19, les institucions educatives d'arreu del món es van veure obligades a prendre la decisió de traslladar, de manera ràpida i eficaç, les classes presencials a un format en línia. Qüestions com les dificultats tècniques, els diferents graus d'alfabetització digital dins d'un determinat equip de professors o la qüestió de com preservar l'essència de les classes presencials en un entorn en línia són alguns dels molts reptes que han afectat i obstaculitzat la pràctica docent de professorat de tot el món. Centrant-nos en l'ensenyament de l'espanyol com a llengua estrangera (Español como Lengua Extranjera, ELE) i en plataformes de videoconferència, com el programari conegut com Zoom, en aquest article es planteja la importància de continuar la pràctica de l'ensenyament de l'oral en un entorn en línia. Posteriorment, presentem una sèrie d'estratègies que hem posat en pràctica a les nostres aules d'ELE per intentar mantenir el mateix o molt similar nivell d'interacció entre els nostres alumnes en comparació amb les classes presencials.

[en] Due to the global COVID-19 pandemic, educational institutions all over the world were forced to make the executive decision of quickly and effectively transferring face-to-face classes into an online format. Issues such as technical difficulties, varying degrees of digital literacy within a given team of teachers or the question of how to preserve the essence of face-to-face classes in an online environment are among the many challenges that have affected and hindered the practice of instructors all over the world. With a focus on the teaching of Spanish as a Foreign Language (Español como Lengua Extranjera, ELE) and video-conferencing platforms such as the software known as Zoom, in this paper we discuss the importance of continuing the practice of teaching speaking in an online environment. Subsequently, we present a number of strategies that we have put into practice in our online ELE classrooms in order to try and maintain the same or very similar level of interaction between our students when compared to face-to-face classrooms.
[ca] Aquesta recerca exploratòria pretén identificar el paper de la cultura familiar en la transferència entre generacions a les empreses familiars colombianes. S'ha considerat convenient, usar una mostra a partir d'una llista d'empreses proporcionada per la Cambra de Comerç de Chocó (Colòmbia). Per ser incloses a la mostra, les empreses havien de complir els criteris següents: (a) Tenir més de 25 anys; (b) estar en funcionament; (c) tenir una facturació de més de 265.000 dòlars (1.000 milions de pesos colombians) l'any anterior; i (d) tenir la intenció de passar a la següent generació. S'ha aplicat una entrevista semiestructurada a membres de cinc empreses familiars del departament del Chocó. S'evidencia que el tipus de cultura familiar influeix en el procés de transferència transgeneracional mitjançant la preparació per a la successió, els valors, el procés de presa de decisions i el nivell de compromís.

[en] This exploratory research seeks to identify the role of family culture in the transgenerational transfer in Colombian family businesses. The sample was selected for convenience from a list of companies provided by the Chocó Chamber of Commerce (Colombia). To be included in the sample, the companies had to meet the following criteria: (a) Be over 25 years; (b) be in operation; (c) have a turnover of more than 265,000 dollars (1,000 million Colombian pesos) in the previous year; and (d) have an intention of succession to the next generation. A semi-structured interview was applied to members of five family businesses in the department of Chocó. It was evidenced that the type of family culture influences the transgenerational transfer process through the preparation for succession, values, decision-making process, and level of commitment.