BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] L'ús problemàtic d'Internet (piu) pot causar disfunció i conseqüències adverses, especialment en adolescents i adolescents. Els estudis han demostrat que les característiques emocionals personals i les relacions amb els altres estan relacionades amb la piu. Explorem una pregunta ignorada sobre si hi ha una correlació entre les habilitats personals (com l'alfabetització en nous mitjans (nml) i el piu. El piu dels estudiants universitaris xinesos no ha rebut prou atenció acadèmica i la seva relació amb l'NML encara no és clara Per tant, provem la correlació entre piu i NML en 462 estudiants universitaris xinesos Els resultats mostren que el piu existeix àmpliament en diversos graus, amb una puntuació NML de 4,23 punts (5 punts complets). relacionat amb el piu, especialment la dimensió crítica cap endavant.El gènere no té cap impacte a la piu ni a l'alfabetització dels nous mitjans.El lloc de residència de l'estudiant només està positivament relacionat amb nml, però no amb piu. I el lloc de residència no s'ajusta a la correlació entre NML i piu, tampoc hi ha correlació entre gènere i piu. Aquestes troballes aporten una comprensió profunda de la relació entre els éssers humans i Internet i són d'importància pràctica per a les intervencions preventives en adults.

[es] El uso problemático de Internet (piu) puede causar disfunción y consecuencias adversas, especialmente en adolescentes. Los estudios han demostrado que las características emocionales personales y las relaciones con los demás están relacionadas con la piu. Exploramos una pregunta ignorada sobre si hay una correlación entre las habilidades personales (como la alfabetización en nuevos medios (nml) y el piu. El piu de los estudiantes universitarios chinos no ha recibido suficiente atención académica y su relación con el NML aún no está clara. Por lo tanto, probamos la correlación entre piu y NML en 462 estudiantes universitarios chinos. Los resultados muestran que el piu existe ampliamente en diversos grados, con una puntuación NML de 4,23 puntos (5 puntos completos). El NML personal está positivamente relacionado con el piu, especialmente la dimensión crítica. El género no tiene ningún impacto en la piu ni en la alfabetización de los nuevos medios. El lugar de residencia del estudiante solo está positivamente relacionado con nml, pero no con piu. El sexo y el lugar de residencia no muestran correlación entre NML y piu, y el lugar de residencia no se correlaciona entre género y piu. Estos hallazgos aportan una comprensión profunda de la relación entre los seres humanos e Internet y son de importancia práctica para las intervenciones preventivas en adultos.
[ca] La privatització de l'aigua a Xile originada a la dictadura civicomilitar ha provocat un esgotament del recurs hídric al país. Aquest article mostra l'articulació del moviment ambiental Modatima al voltant de la seva lluita per la recuperació de l'aigua per a les comunitats i el trànsit des de les accions de carrer cap a la disputa electoral institucional. Des d'una autoetnografia, s'evidencien les contradiccions internes i les conviccions que van viure els seus participants durant el procés d'elecció de Convencionals que hauran d'escriure la nova Constitució. Conclou que l'aposta política del moviment és inundar la institucionalitat sense abandonar el carrer, i incorporar la ciutadania democratitzant els processos polítics.

[es] La privatización del agua en Chile originada en la dictadura cívico-militar ha provocado un agotamiento del recurso hídrico en el país. Este artículo muestra la articulación del movimiento ambiental Modatima en torno a su lucha por la recuperación del agua para las comunidades y el tránsito de este desde las acciones callejeras hacia la disputa electoral institucional. Desde una autoetnografía, se evidencian las contradicciones internas y convicciones que vivieron sus participantes durante el proceso eleccionario de Convencionales que escribirán la nueva Constitución. Se concluye que la apuesta política del movimiento es inundar la institucionalidad sin abandonar la calle, e incorporar a la ciudadanía democratizando los procesos políticos.
[ca] INTRODUCCIÓ. La idea fonamental del nostre projecte és considerar l'experiència com a font de coneixement vàlid per al desenvolupament de les competències de l'alumne, així com a element clau en el procés de reflexió que es duu a terme durant el Treball Final de Grau (TFG) del grau d'Educació Social. D'aquesta experiència emanen les inquietuds respecte a una situació social o educativa per arribar a problematitzar-la amb la finalitat de transformar-la. A aquest procés l'anomenem "reflexió sentida", i les bases teòriques del nostre projecte es fonamenten en la filosofia d'allò implícit. MÈTODE. Hem desenvolupat eines basades en l'aprenentatge per indagació per tal de dur a terme el procés d'elaboració del TFG. Així mateix, utilitzem eines qualitatives per a l'observació de resultats. RESULTATS. Les dades recollides han permès extreure resultats significatius respecte a la rellevància de l'experiència de l'alumnat, així com de les sensacions corporals dels processos reflexius. DISCUSSIÓ. És rellevant crear noves eines per indagar en l'experiència de l'alumnat amb vista a generar processos d'aprenentatge des del "no saber".

[es] INTRODUCCIÓN. La idea fundamental que subyace en nuestro proyecto es considerar la experiencia como fuente de conocimiento válido para el desarrollo de las competencias del alumnado, así como clave en los procesos reflexivos que se llevan a cabo durante el Trabajo Fin de Grado (TFG) en el Grado de Educación Social. De dicha experiencia emanan las inquietudes respecto a una situación social o educativa para llegar a problematizarla con el fin de transformarla. A ese proceso lo denominamos reflexión sentida, y las bases teóricas de nuestro proyecto se fundamentan en la filosofía de lo implícito. MÉTODO. Hemos desarrollado herramientas basadas en el aprendizaje por indagación para llevar a cabo el proceso de realización del TFG. Asimismo, utilizamos herramientas cualitativas para la obtención de los resultados. RESULTADOS. Los datos recogidos han permitido extraer resultados significativos respecto a la relevancia de la propia experiencia del alumnado, así como de las sensaciones corporales en procesos reflexivos. DISCUSIÓN. Es relevante crear nuevas herramientas para indagar en la experiencia del alumnado de cara a generar procesos de aprendizaje desde el no saber.
[ca] En aquest article es mostren els resultats de l'anàlisi de quatre llibres de text de l'assignatura de "Llegua Castellana": els dels cursos 4° i 6° d'Educació Primària que pertanyen a les editorials Anaya i Santillana. Metodològicament, s'ha utilitzat com a tècnica l'anàlisi de contingut, que ha permès quantificar les imatges que apareixen en els llibres que han format part de la mostra. S'ha posat el focus d'atenció en el nombre d'imatges que apareixen d'homes i de dones, així com en els rols i els sentiments que s'assignen a cadascuna d'elles. Les principals conclusions obtingudes apunten a una reproducció de l'androcentrisme en els llibres de text.

[es] En este artículo se muestran los resultados del análisis de cuatro libros de texto de la asignaturade "lengua castellana": los de los cursos de 4° y 6° de Educación Primaria pertenecientes a laseditoriales Anaya y Santillana. Metodológicamente, se ha utilizado como técnica el análisis decontenido de las imágenes o ilustraciones de los libros que han formado parte de la muestra, loque ha permitido cuantificarlas. Se ha puesto el foco de atención en el número de imágenes queaparecen de hombres y de mujeres, así como en los roles y los sentimientos que se le asigna acada una de ellas. Las principales conclusiones obtenidas apuntan a una reproducción delandrocentrismo en los libros de texto.
[ca] Aquest article proposa un acostament als imaginaris geopolítics sorgits en el context de la demanda jurídica presentada per Bolívia en la Cort Internacional de la Haia en 2013, resolta en 2018. Des d'una anàlisi crítica de discurs, aquest treball intentarà mostrar com el temps legal, el temps de la demanda, obre un horitzó de diferents plans de producció de representacions entorn de la mar i la seva recuperació com a referent per a la política exterior boliviana. En termes de materials, es treballarà amb textos i registres visuals publicats tant per institucions oficials (ministeri de Justícia i Transparència Institucional, Procuradoratge General de l'Estat, etc.), com per actors no institucionals (artistes), així com amb pràctiques espacials (el "*banderazo") amb el propòsit de mostrar l'àmplia i diversa imaginació geopolítica lligada a la demanda d'una "Mar per a Bolívia".

[es] Este artículo propone un acercamiento a los imaginarios geopolíticos surgidos en el contexto de la demanda jurídica presentada por Bolivia en la Corte Internacional de La Haya en 2013, resuelta en 2018. Desde un análisis crítico de discurso, este trabajo intentará mostrar como el tiempo legal, el tiempo de la demanda, abre un horizonte de diferentes planos de producción de representaciones en torno al mar y su recuperación como referente para la política exterior boliviana. En términos de materiales, se trabajará con textos y registros visuales publicados tanto por instituciones oficiales (ministerio de Justicia y Transparencia Institucional, Procuraduría General del Estado, etc.), como por actores no institucionales (artistas), así como con prácticas espaciales (el "banderazo") con el propósito de mostrar la amplia y diversa imaginación geopolítica ligada a la demanda de un "Mar para Bolivia".
[ca] El present article estudia l'agència de les plantes dins la performance multiespècie Ikebana (2022), de Fern Orchestra. La performance no només está feta "amb" les plantes, sinó també "per a" les plantes. Mitjançant un estudi de cas participatiu, el present article mostra com, dins el marc del "gir vegetal", com l'anomena Natasha Myers (2015), les plantes en l'art ja no són percebudes com a objects passius d'expressió artística, com és el cas a la història de l'art tradicional. En canvi, s'han convertit en agents actius en la formació d'obres i produccions artístiques. Aquest gir desafia la visió antropocéntrica de l'art com a creació exclusivament humana. I, el més important, demana als humans a reposicionar-se en l'entorn multiespécie de manera més àmplia, amb el conseqüent potencial de generar canvis en les societats antropocèntriques.

[es] Este artículo estudia la agencia de las plantas en la performance multiespecie Ikebana (2022), de Fern Orchestra. La performance no solo está hecha "con" plantas, sino también "para" ellas. A través de un estudio de caso participativo, el artículo muestra cómo, en el marco del "giro vegetal", como lo denomina Natasha Myers (2015), las plantas en el arte ya no son vistas como objetos pasivos de la expresión artística, como sí ocurre en la historia del arte tradicional. En su lugar, se han convertido en agentes activos en la formación de obras y producciones artísticas. Este giro cuestiona la visión antropocéntrica del arte como una creación exclusivamente humana. Y, lo más importante, invita al ser humano a reposicionarse en un entorno multiespecie más amplio, con el consecuente potencial de generar cambios en las sociedades antropocéntricas.&nbsp;
[ca] Un dels jocs més populars i practicats pel jovent durant els segles XIX i XX arreu fou la xarranca. Catalunya no en va ser cap excepció. La diversitat de variants, determinada per la pràctica del joc en diferents territoris, mostra aquesta popularització. Aquesta activitat, que cada cop és menys practicada pels infants, és l'objecte d'estudi de la investigació. Mitjançant una metodologia basada en la recerca documental dins dels estudis folklòrics —com els d'Amades i Serra— i dels escrits de l'època, contextualitzada amb fonts secundàries actuals, analitzem els inicis de la pràctica d'aquest joc, el desenvolupament, les diverses maneres de jugar segons el territori i les aplicacions educatives durant el període analitzat. A partir de la recerca es proposen models i aplicacions per recuperar la memòria històrica de la xarranca i mantenir una activitat que fins fa ben poc estava ben arrelada dins les pràctiques del jovent i inclús apareixia en alguns models escolars. D'aquesta manera, els àmbits d'actuació que es proposen són: a l'escola, a la matèria d'educació física, i també als museus locals del territori, com a exposició temporal o itinerant.

[es] Uno de los juegos más populares y practicados por la juventud durante los siglos XIX y XX fue la rayuela. Cataluña no fue una excepción. La diversidad de variantes, determinada por la práctica del juego en diferentes territorios, muestra esta popularización. Esta actividad, que cada vez es menos practicada por los niños, es el objeto de estudio de la investigación. Mediante una metodología basada en la investigación documental dentro de los estudios folklóricos —como los de Amades y Serra— y de los escritos de la época, contextualizada con fuentes secundarias actuales, analizamos los inicios de la práctica de este juego, su desarrollo, las diversas formas de jugar según el territorio y las aplicaciones educativas en el período analizado, en Cataluña y en España. A partir de la investigación se proponen modelos y aplicaciones para recuperar la memoria histórica de la rayuela y mantener una actividad que hasta hace poco estaba bien arraigada en las prácticas de la juventud e incluso aparecía en algunos modelos escolares. De este modo, los ámbitos de actuación que se proponen son: en la escuela, en la materia de educación física, y también en los museos del territorio, como exposición temporal o itinerante.
[ca] En la present investigació, pretenem analitzar el fenomen de la "contracció sil·làbica", és a dir, la reducció d'una seqüència de dues vocals idèntiques /e/ a una de sola, que té lloc a la frontera entre paraules separades. Investiguem aquest tipus de contracció sil·làbica en la producció oral semiespontània de parlants dels dialectes de l'espanyol següents: madrileny, andalús, mexicà i rioplatense. A més, en comparar els resultats amb la producció oral, també semiespontània, d'estudiants hongaresos amb un nivell B2 (MECR) d'espanyol. Per a l'estudi, ens hem plantejat les següents hipòtesis de recerca: (i) la contracció sil·làbica és un fenomen comú en els quatre dialectes de l'espanyol analitzats; però, (ii) no està present (o només apareix esporàdicament) a la parla espanyola dels hongaresos. Per a l'anàlisi,Praat . Els resultats confirmen les dues hipòtesis parcialment: (i) la contracció sil·làbica està present en tots els dialectes analitzats, però només en menys de la meitat dels casos; (ii) el fenomen és poc freqüent en el corpus dels informants hongaresos, ja que només l'hem trobat en un sol exemple de contracció sil·làbica.

[es] En la presente investigación, pretendemos analizar el fenómeno de la "contracción silábica", es decir, la reducción de una secuencia de dos vocales /e/ idénticas a una vocal sola, que tiene lugar en las fronteras entre palabras separadas. Investigamos la contracción silábica en la producción oral semiespontánea de hablantes de los siguientes dialectos del español: madrileño, andaluz, mexicano y rioplatense. Además, comparamos los resultados con la producción oral, también semiespontánea, de alumnos húngaros de nivel B2 (MCER) de español. Para llevar a cabo la investigación, nos planteamos las siguientes hipótesis de investigación: (i) la contracción silábica es un fenómeno común en los cuatro dialectos analizados; sin embargo, (ii) no está presente (o solo aparece esporádicamente) en el español de los estudiantes húngaros. Para el análisis, hemos utilizado cincuenta grabaciones (entrevistas) de noventa y nueve minutos en total, que hemos analizado en el programa fonético-acústico Praat. Los resultados confirman ambas hipótesis parcialmente: (i) la contracción silábica está presente en cada uno de los dialectos analizados, pero solo en menos de la mitad de los casos; (ii) el fenómeno es poco frecuente en el corpus de los informantes húngaros, ya que solo hemos encontrado un ejemplo de contracción silábica.
[ca] Aquest article classifica les propostes de canvi de l'actual regulació constitucional del multilingüisme a Espanya a través de diverses consideracions com la identificació de qui vol canviar-la i en quin sentit es vol efectuar el canvi.Branchadell organitza l'exposició en tres apartats diferents. Al primer defineix les nocions de "llengua oficial" (si és adoptada com a vehicle de comunicació) i "règim lingüístic" (conjunt d'una o més llengües oficials). A la segona, presenta una tipologia de règims lingüístics per a estats federals basada en el règim lingüístic de –les institucions centrals de- l'Estat i el règim lingüístic de –el territori de- les unitats subestatals. A la tercera part, situa la regulació del multilingüisme de la Constitució espanyola en la tipologia descrita i organitza les propostes de canvi que es plantegen en dos tipus bàsics: 1) l'augment del nombre de llengües oficials de (les institucions de) l'Estat i 2) la reducció del nombre de llengües oficials de (el territori de) la comunitat autònoma.Una pregunta adreçada al lector clou l'article: l'oficialitat exclusiva del català és veritablement una condició necessària perquè es pugui viure en català a Catalunya?

[es] Este artículo clasifica las propuestas de cambio de la actual regulación constitucional del multilingüismo en España a través de diversas consideraciones como la identificación de quién quiere cambiarla y de quién siente que quiere efectuar el cambio.Branchadell organiza la exposición en tres apartados diferentes. En el primero define las nociones "lengua oficial" (si es adoptada como vehículo de comunicación) y "régimen lingüístico" (conjunto de una o más lenguas oficiales). En el segundo, presenta una tipología de regímenes lingüísticos para estados federales basada en el régimen lingüístico de –las instituciones centrales de- el Estado y el régimen lingüístico de -el territorio de- las unidades subestatales. En la tercera parte, sitúa la regulación del multilingüismo de la Constitución española en la tipología descrita y organiza las propuestas de cambio que se plantean en dos tipos básicos: 1) el incremento del número de lenguas oficiales de (las instituciones de) el Estado y 2) la reducción del número de lenguas oficiales de (el territorio de) la comunidad autónoma.Una pregunta dirigida al lector concluye el artículo: ¿la oficialidad exclusiva del catalán es verdaderamente una condición necesaria para que se pueda vivir en catalán?
[ca] A Guarayos, com a gran part de les terres baixes bolivianes, el poder econòmic i polític es basa en l'acaparament i la concentració de la terra, per això l'estructura de tinença de terra és fonamental en la configuració de les relacions socials, ja que aquesta conforma un espai econòmic, social i cultural. L'objectiu d'aquest article és analitzar l'accés legal dels guarayos a la terra, a través dels anomenats sindicats agraris o comunitats camperoles en aplicació de la reforma agrària aprovada pel govern del Movimiento Nacionalista Revolucionario el 1953.

[es] En Guarayos, como en gran parte de las tierras bajas bolivianas, el acaparamiento y la concentración de la tierra es la base en que se asienta el poder económico y político; de ahí que la estructura de tenencia de la tierra sea fundamental en la configuración de las relaciones sociales, dado que el fundo conforma un espacio económico, social y cultural. Objetivo de este artículo es un análisis del acceso legal de los guarayos a la tierra, a través de los llamados sindicatos agrarios o comunidades campesinas, en aplicación de la reforma agraria aprobada por el Gobierno del Movimiento Nacionalista Revolucionario en 1953.
[ca] Aquest treball pretén estudiar i construir un marc polític i jurídic al voltant del dret de decidir. Per això, s'endinsa en els debats més rellevants que han sorgit els darrers anys sobre aquest nou fenomen polític i jurídic, en concret el debat sobre la base i el fonament polític del dret a decidir, el seu encaix constitucional, o les vies procedimentals per al seu exercici. En definitiva, es construeix una argumentació sòlida per justificar el dret a decidir com una categoria política nova amb substantivitat pròpia.

[es] Este trabajo pretende estudiar y construir un marco político y jurídico en torno al derecho a decidir. Para ello, se adentra en los debates más relevantes que han surgido los últimos años sobre este nuevo fenómeno político y jurídico, en concreto el debate sobre la base y el fundamento político del derecho a decidir, su encaje constitucional, o las vías procedimentales para su ejercicio. En definitiva, se construye una argumentación sólida para justificar el derecho a decidir como una categoría política nueva con sustantividad propia.
[ca] MC Mutual és una Mútua Laboral que en 2021 va iniciar un projecte de telemedicina (TM), amb el propòsit de crear un model assistencial més sostenible i eficient. Objectiu: Revisar els aspectes ètics i fortaleses del projecte. Metodologia: Revisió de la documentació existent en MC Mutual relativa a TM, entrevistes amb el Director del projecte i amb dos professionals de l'equip de TM, sessió formativa i taller de simulació en l'ús de l'eina de TM. Resultats: És un projecte que des de la seva implementació va contemplar aspectes ètics essencials: relació metge-pacient basada en un examen personal i coneixement suficient de l'historial mèdic del pacient, en la confiança i respecte mutu; elaboració de consentiments informats específics; autonomia professional per a decidir el tipus de consulta més apropiat; disposició dels sistemes de telecomunicació amb els requisits necessaris; mesures d'avaluació que preservin la qualitat de l'atenció, seguretat del pacient, el millor diagnòstic i pràctiques de tractament possibles. Conclusions: El projecte de TM representa una oportunitat de millora en l'atenció dels pacients localitzats en els centres assistencials, fent que personal altament capacitat estigui disponible per a pacients i professionals sanitaris que així ho requereixin mantenint condicions òptimes de seguretat i qualitat en l'atenció del pacient. Addicionalment facilita el treball col·laboratiu entre professionals sanitaris de centres assistencials i centres de referència.

[es] MC Mutual es una Mutua Laboral que en 2021 inició un proyecto de telemedicina (TM), con el propósito de crear un modelo asistencial más sostenible y eficiente. Objetivo: Revisar los aspectos éticos y fortalezas del proyecto. Metodología: Revisión de la documentación existente en MC Mutual relativa a TM, entrevistas con el Director del proyecto y con dos profesionales del equipo de TM, sesión formativa y taller de simulación en el uso de la herramienta de TM. Resultados: Es un proyecto que desde su implementación contempló aspectos éticos esenciales: relación médico-paciente basada en un examen personal y conocimiento suficiente del historial médico del paciente, en la confianza y respeto mutuo; elaboración de consentimientos informados específicos; autonomía profesional para decidir el tipo de consulta más apropiado; disposición de los sistemas de telecomunicación con los requisitos necesarios; medidas de evaluación que preserven la calidad de la atención, seguridad del paciente, el mejor diagnóstico y prácticas de tratamiento posibles. Conclusiones: El proyecto de TM representa una oportunidad de mejora en la atención de los pacientes localizados en los centros asistenciales, haciendo que personal altamente capacitado esté disponible para pacientes y profesionales sanitarios que así lo requieran manteniendo condiciones óptimas de seguridad y calidad en la atención del paciente. Adicionalmente facilita el trabajo colaborativo entre profesionales sanitarios de centros asistenciales y centros de referencia.