BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Aquest article, escrit per Vesna Čopič, Andrej Srakar i Jordi Baltà, analitza la bibliografia recent en l'àmbit de la governança cultural, amb especial èmfasi sobre les seues conseqüències en les polítiques culturals locals.

[en] This article, written by Vesna Čopič, Andrej Srakar and Jordi Baltà, examines recent literature in the field of cultural governance, with particular emphasis on its implications for local cultural policies.
[ca] Els torns de preguntes en els congressos, a diferència de la presentació de la recerca que els precedeix, són espontanis i impredictibles. Poden suposar un problema principalment per a investigadors novells, els quals temen sobretot no entendre la intenció real d'una pregunta o comentari i són conscients que, a banda de la recerca, el seu prestigi i vàlua també estan sent jutjats. A més, l'estudi del discurs acadèmic parlat en anglès es basa tradicionalment en l'anàlisi de transcripcions, sense considerar la seua naturalesa multimodal. En aquest article descric detalladament el disseny d'un corpus multimodal de torns de preguntes on l'àudio, el vídeo, les transcripcions i les anotacions estan sincronitzats temporalment. Aquesta anàlisi en múltiples capes proporciona exemples (no tan sols d'unitats lingüístiques de patrons retòrics i avaluació multimodal, sinó també sobre la manera en què són expressats paralingüísticament i quinèsicament) que poden ser utilitzats en l'aula i en el disseny de materials docents.

[en] Discussion sessions of conference paper presentations are spontaneous and unpredictable, in contrast to the prepared lecture that precedes them. These can be challenging, especially for novice presenters whose worst fear is to fail to understand the second meaning of a question or comment, and who know it is not only the quality of the research that is judged but also their prestige and worth. Additionally, spoken academic genres have traditionally been explored by focusing on the transcription of speech and disregarding the multimodal nature of spoken discourse. This study offers a comprehensive account of the design of a multimodal corpus of discussion sessions, where audio, video, transcriptions and annotations are time-synchronised. This multilayer analysis provides examples (not only of linguistic utterances of rhetorical moves and multimodal evaluation, but also of how they are actually expressed paralinguistically and kinetically), which can be used in the classroom and to design learning-teaching materials.
[ca] La Guerra deis Segadors (1640-1652) va produir un boom de la paraula escrita sense precedents. Espases, mosquets i trabucs ja no són les úniques armes utilitzades; ara , sermons, cançons i poemes lluitaran en aquesta guerra moderna i propagandística . Els plecs poètics de la guerra segueixen un mateix format i estructura i, sobretot, incorporen una simbologia apta per encendre els ànims de tots els catalans . Catalunya esdevé una família unida: mares, pares, fills i germans s'agrupen contra les forces castellanes. Aquesta família catalana viu al camp o a una arcàdia de rius cabalosos, de valls verdes i d'horts exuberants que els castellans intentaran destruir.

[en] The War of the Reapers (1640-1652) produced a boom of the written word without precedents. Swords, muskets, and blunderbuss were not the only weapons used; sermons, songs, and poems would be utilized to fight this modern and propagandistic war. The poetic pamphlets from the war follow the same format and structure and, above all, they incorporate suitable symbol ism that ignites motivation in all Catalans and metaphorically constructs Catalonia as a united family, where mothers, fathers, sons, daughters, brothers, and sisters battle Castilian forces. This unified Catalan family resides in the country side or in an arcadia of mighty rivers, green valleys, and luscious gardens that the Castilians would attempt to destroy.
[ca] Es realitza un estudi comparat de l'estat de fortificacions de viles en l'actual província de Castelló. S'investiguen quatre casos diferents de "amurallamiento" (o permanència-ampliació i reparació) d'estructures defensives en quatre viles (Morella, Traiguera, Peníscola i Castelló) durant l'edat moderna, més centrat en el segle XVII. S'estudien les causes que porten a aquestes obres, la decisió de com, on i per què fortificar i emprar uns molt escassos recursos, així com la influència en la traça urbana. La situació estratègica de cada vila en l'espaitemps dels conflictes del segle XVII determinarà a la Corona on i com es fortifiquen ciutats.

[en] A comparative study is carried out on the state of fortification of towns in the current province of Castellón. Four different cases of "walling" (or permanence-extension and repair) of defensive structures in four towns (Morella, Traiguera, Peñíscola, and Castellón) during the modern age, with a focus on the 17th century, are investigated. The causes that lead to these works, the decision of how, where, and why to fortify and use very scarce resources, as well as the influence on the urban layout, are studied. The strategic situation of each town in the space-time of the conflicts of the 17th century will determine for the Crown where and how cities are fortified.
[ca] Si, com ha demostrat des de fa molts anys el treball deis historiadors, una reflexió sobre les nacions o de la nació precedeix en bona mesura !'entrada a l'escena deis estats moderns, quina condició s'assigna, en la cultura del primer humanisme, a la identitat comuna de pobles italians? L'article analitza les tensions existents entre la comunitat cultural, eènica i política que són perceptibles en certs escrits humanistes deis segles XIV i XV. En aquest període de profund canvi polític, la cultura humanista dibuixa, després de Petrarca, els contorns canviants d'una dignitat particular deis pobles italians, els seus models històrics i els seus usos polítics. La nostra contribució intentara anar més enlla deis debats, apareguts al segle XX, al voltant de l'humanisme com a moviment nacional: perquè si la consciència d'una identitat comuna es manifesta en aquest moment en la cultura academica, sorgeix d'un horitzó plural on la definició del comú és un repte eminentment polític.

[en] Recent research conducted by historians has shown that a reflexion on nations or nation appeared long befare the emergence of modern States. What status is given to the conception of ltalian common identity in early humanist culture? This article examines the tensions between cultural, ethnical and political comunity in humanist writing of the 14th and the 15th century. During this period of profound political mutations, humanist culture traces, in Petrarch 's wake, the changing limits of a particular dignity of ltalian people, of their historical models and política! uses. Our reflection will attempt to go beyond the debates on humanism as a "national" movement - a concept that appeared in 20th century scholarship. lf the consciousness of a common identity undoubteldy takes shape in learned culture al that time, it stems from a plurality of visions in which the definition of what is common represents a highly political question.
[ca] L'estudi reconstrueix el fet compilador a l'antic Regne de València en una perspectiva comparada amb la resta de territoris de la Corona d'Aragó, així com el procés d'elaboració de la frustrada recopilació valenciana de 1702, un fet poc o gens conegut pels historiadors del dret. Ve a mostrar que va existir un corrent compilador que, amb poques interrupcions, va començar la seua trajectòria en les Corts de 1564 i, a través de figures diverses (Tarazona, Trilles, Ferriol o Morlà), va acabar concloent en una recopilació manuscrita de final del segle xvii que mai va veure la llum a causa de la guerra de Successió.

[en] This study reconstructs the process of law codification in the Kingdom of Valencia, comparing it with that in other territories of the Crown of Aragon. It also examines the unsuccessful process of elaborating the Valencian legal code of 1702, rarely discussed by historians of law, showing that continued codification activity began in the parliamentary session of 1564, which, under the auspices of figures such as Tarazona, Trilles, Ferriol and Morlà, led to the production of a handwritten legal code at the end of the 17th century, whose publication was thwarted by the War of the Spanish Succession.
[ca] L'objectiu d'aquest treball és mostrar quediversos aspectes de la mètrica com el recompte sil·làbic, la rima o els patrons rítmics, ens poden ajudar a extreure informació sobre la variació lingüística d'èpoques anteriors. L'estudi analitza algunes variants formals presents en els poemes d'Ausiàs March (1400–1459) que serveixen per a satisfer els requeriments mètrics del vers. Pel que fa al recompte de síl·labes, ens centrem en el tractament de les seqüències vocàliques decreixents com a hiats o com a diftongs: tot i l'aclaparadora majoria de formesamb hiat, les dades deixen entreveure que en la llengua de March ja actuaven algunes de les restriccions vigents en l'actualitat, com la tendència a evitar la formació de diftongs en seqüencies de vocals pròximes a l'accent principal. La rima i el ritme sovint ens orienten també sobre la pronúncia i la grafia escaient per a mots dubtosos, com en la selecció del timbre de les vocals mitjanes o en la ubicació de l'accent en doblets com ésser~esser. Finalment, l'anàlisi del ritme aconsella presumir una certa fluïdesa en el concepte de tonicitat, atès el comportament d'elements rítmicament ambigus com el relatiu què. En aquest cas, però, la informació flueix també en l'altra direcció, des de la llengua fins a la mètrica, ja que la distribució dels elements ambigus, amb una tendència clara a gravitar cap a posicions poc prominents, ens ajuda a copsar les relacions de prominència que s'estableixen entre les diferents parts del vers.

[en] The goal of this paper is to show how different aspects of the meter such as the syllable count, the rhyme and the rhythmic patterns, can be used to obtain information about the linguistic variation from other periods. The study analyzes certain formal variants in the poems of Ausiàs March (1397–1459) which serve to meet the metric requirements of the line. Regarding the syllable count, we have focused on the variable treatment, as hiatuses or as diphthongs, of vowel sequences with decreasing sonority: despite the overwhelming majority of hiatuses, the data suggest that some current constraints were already active at that time, such as the tendency to avoid diphthongs in vowel sequences close to the main stress. On the other hand, rhyme and rhythm often orientate us on the appropriate pronunciation and spelling for some dubious words, such as the quality of mid vowels or the stress location in doublets like <em>ésser</em>/<em>esser</em> 'to be'. Finally, the analysis of rhythm reveals the need of a certain relativity in the concept of tonicity, based on the behavior of rhythmically ambiguous elements, including the relative <em>què</em> 'which'. In this case, though, the information also flows in the other direction, from the language to the meter, since the distribution of ambiguous elements, with a clear tendency to gravitate toward low-prominence positions, helps us to apprehend the prominence relationships among the different parts of the verse.
[ca] Les intervencions arqueològiques que s'han realitzat en l'antic Hospital de la població d'Orpesa (La Plana Alta, Castelló), motivades pel projecte de rehabilitació i adequació de l'immoble com a dependència del Museu d'Orpesa, han permés recuperar també un tram de la muralla del segle XVII a nivell de fonamentació. La informació obtinguda permet resseguir amb major precisió el procés de canvis que va experimentar esta zona urbana de la població, ja siga dins del recinte fortificat com també fora del mateix, amb diferents construccions adossades a les pròpies muralles, així com la seua destrucció parcial.

[en] Archaeological works made at the old Orpesa's Hospital (La Plana Alta, Castelló), inspired by the building's rehabilitation and adaptation project as a unit of the Orpesa Museum, have also allowed to restore a section of the wall from the 17th century at foundation level. The information obtained allows to follow more precisely the changing process experienced by this urban zone of the village, both inside and outside the fortified enclosure, with different constructions attached to the wall itself, as well as its own partial destruction.
[ca] Es discuteix el tipus nomenclatural d'Antirrhinum tenellum (Plantaginaceae) i Genista patens (Leguminosae). El nom cavanillesià Antirrhinum tenellum és tipificat a partir d'un espècimen pertanyent al material original, conservat a l'herbari de Cavanilles del Real Jardí Botànic de Madrid (MA). Es proposa esmenar la "lectotipificació" de Genista patens i es proposa l'ús del terme holòtip per designar el material disponible.

[en] The nomenclatural types of Antirrhinum tenellum (Plantaginaceae) and Genista patens (Leguminosae) are discussed. The cavanillesian name Antirrhinum tenellum is typified from an original specimen preserved in the Cavanilles's herbarium in the Royal Botanic Garden of Madrid (MA). The previous "lectotypification" of Genista patens is commented upon, and the use of the term holotype is proposed to designate the available material.
[ca] La nota documenta el primer registre de Ceritium scabridum Philippi, 1848, una espècie lessepsiana, a la platja del Fortí a Vinaròs (el Baix Maestrat). El material s'ha trobat fent recerca a la tanatocenosi de platja. S'han recollit deu conquilles en dues visites durant el mes de gener de 2022. Es confirma l'existència d'un cinquè registre a la costa mediterrània de la península Ibèrica, cosa que apunta que l'espècie està en expansió. Atesa la relativa proximitat de la població de Benicarló i els registres a la Ràpita i a les Cases d'Alcanar, i la similitud dels hàbitats, la nova troballa podria haver-se produït per la dispersió natural de les larves. En els últims anys s'ha constatat que unes poques espècies que tenen l'origen a la mar Roja, i que havien emigrat, mitjançant el canal de Suez, a la part oriental i central de la Mediterrània, traspassen ara els estrets de Messina i Sicília per arribar a la part occidental, més freda.

[en] The paper documents the first record of Cerithium scabridum Philippi, 1848, a lessepsian species, on the Fortí beach in Vinaròs (el Baix Maestrat). The material was found during searches of the beach thanatocoenosis. Ten shells were collected in two visits in January 2022. The existence of a fifth record on the Mediterranean coast of the Iberian Peninsula is confirmed, indicating that the species is expanding. Given the relative proximity of the population of Benicarló, the records in La Ràpita and Casas d'Alcanar, and the similarity of the habitats, the new finding could have been caused by the natural dispersal of larvae. In recent years, it has been reported that a few species that originated in the Red Sea, and that had migrated through the Suez Canal to the eastern and central Mediterranean, have now crossed the Straits of Messina around Sicily to reach the colder, western Mediterranean.
[ca] Aquesta investigació examina l'estrès psicològic a què s'enfronten els intèrprets que dominen el binomi de llengües àrab <> anglès. Mitjançant una enquesta de cinc punts, l'estudi intenta determinar les percepcions d'aquests intèrprets simultanis sobre els elements que els estressen més durant els seus compromisos professionals. Els resultats posen en relleu que els principals factors desencadenants de l'estrès són una remuneració insuficient, un sentit més gran de la responsabilitat pel contingut interpretat i la manca de cooperació de la clientela privada. Alhora, aproximadament dos terços dels factors d'estrès identificats generen nivells moderats d'estrès; entre ells s'inclouen les terminologies especialitzades, la visibilitat inadequada de l'orador i la necessitat de viatjar amb freqüència, entre molts altres factors. A més, les manifestacions mèdiques d'aquest estrès són sobretot la irritació de coll, caracteritzada per sequedat i mals de cap, seguida de problemes de concentració, somnolència, mal d'esquena, fatiga, irritació ocular i taxes mínimes d'insomni. Les implicacions d'aquesta investigació podrien contribuir significativament al conjunt de coneixements existents sobre la dinàmica de l'estrès en els àmbits de la traducció i la interpretació, així com abordar les preocupacions centrades a l'ésser humà en el context de la interpretació judicial.

[en] This research elucidates the psychological stress encountered by interpreters proficient in the Arabic <> English language pair. Utilizing a five-Likert-point survey, the study seeks to ascertain the perceptions of these simultaneous interpreters regarding the most pronounced stress-inducing elements they encounter during their professional engagements. The findings highlight that primary stress precipitators encompass subpar remuneration, an intensified sense of accountability for the interpreted content, and the lack of cooperation from private clientele. Concurrently, approximately two-thirds of the identified stressors engender moderate stress levels; these include specialized terminologies, inadequate speaker visibility, and the necessity for frequent travel, among numerous other factors. Furthermore, the medical manifestations of this stress are prominently throat irritation, characterized by dryness and headaches, followed by compromised concentration, somnolence, back pain, fatigue, eye irritation, and minimal rates of insomnia. The implications of this research could contribute significantly to the existing body of knowledge on stress dynamics within the realms of translation and interpretation, as well as addressing human-centered concerns within the context of court interpreting.
[ca] El paisatge lingüístic de Xipre sempre ha estat marcat per un extens multilingüisme, modelat pels seus contextos històrics, polítics i culturals. La Repúblicade Xipre reconeix dues llengües oficials: el grec i el turc. Els grecoxipriotes adquireixen el grec xipriota a casa com a primera llengua i aprenen el grec modern estàndard a través de l'escola; de la mateixa manera, els turcoxipriotes adquireixen el turcxipriota com a primera llengua i aprenen turc estàndard a través de l'escolarització. Les llengües minoritàries reconegudes per la República de Xipre són l'àrab xipriota, l'armeni occidental i la llengua de signes xipriota. Una varietat sense reconeixement oficial és la "gurbetça", parlada pels romanísturcoxipriotes. Finalment, la migració de les últimes dècades ha diversificat encara més el repertori lingüístic de l'illa amb llengües com el rus i l'àrab.

[en] The linguistic landscape of Cyprus has always been marked by extensive multilingualism, shaped by its historical, political, and cultural contexts. The Republic of Cyprus recognises two official languages: Greek and Turkish. Greek Cypriots acquire Cypriot Greek at home as their first language and learn Standard Modern Greek through schooling; similarly, Turkish Cypriots acquire Cypriot Turkish as their first language and learn Standard Turkish through schooling. Minority languages recognised by the Republic of Cyprus are Cypriot Arabic, Western Armenian, and Cypriot Sign language. A variety with no official recognition is Gurbetcha, spoken by Turkish Cypriot Roma. Finally, migration over the recent decades has further diversified island's linguistic repertoire with languages such as Russian and Arabic.
[ca] Aquest treball té per objectiu abordar el tema turismofòbia, el turisme de masses i moviments socials que es generen al cas concret de València i del barri de Ciutat Vella, un dels punts neuràlgics del conflicte entre turisme i els agents socials locals. Al treball s'analitzen les principals problemàtiques derivades de la turistificació d'espais urbans a partir de la creixent literatura existent sobre impactes negatius del turisme. L'anàlisi del cas de Ciutat Vella es fa a través de l'explotació de dades secundàries i d'entrevistes en profunditat que ens permeten comprendre algunes de les principals problemàtiques i reptes que genera des del punt de vista dels drets de ciutadania. Especialment, la qüestió de l'accés a l'habitatge que apareix com una de les qüestions fonamentals fruit del model turístic actual.

[en] This project deals with the subject of turismophobia, mass tourism and the social movements that it generates in the specific case of Valencia and the district of Ciutat Vella, one of the central point of the conflict between the locals and the social agents of it. This paper analyzes the main problems arising from the tourism of urban spaces based on the growing literature on the negative impacts of tourism. The analysis of the Ciutat Vella case is done through the exploitation of secondary data and in depth interviews that allow us to understand some of the main problems and challenges that it generates from the point of view of the rights of the citizens. In particular, the issue of access to housing appears to be one of the key issues arising from the actual tourist model.
[ca] L'exèrcit romà i els seus soldats (legionaris i/o auxiliars) van ser el millor exemple de disciplina i eficàcia en combat durant l'Antiguitat. Van integrar un exèrcit patriòtic, no mercenari, i amb profund sentit del deure. Molts soldats indígenes, reclutats per tot l'lmperi i abundants en el NW d'Hispània, van formar part de les seves forces com a tropes auxiliars (auxilia) en ales de cavalleria i cohorts d'infanteria, o bé en grups mixtes (cohortes equitatoe). Tals forces auxiliars van servir allí on foren necessàries (límits fronterers) i van patir tras llats (dislocacions) en funció de les necessitats militars romanes.

[en] The Roman army and his soldiers (legionary or auxiliary) were the best example during the antiquity of discipline and efficiency in combat. They integrated a patriotic, albeit not mercenary, army with deep sense of duty. Many indigenous soldiers recruited across the whole Empire, and abundant in the northwest of Roman Spain, served as auxiliary troops (auxilia) in wings of cavalry and cohorts of infantry or mixed groups (cohortes equitatae) . Such auxiliary forces served where they were necessary (frontier limits) and they suffered movements (dislocations) depending on such military needs..