[ca] En l'actualitat és complicat trobar algun document (legislació, article acadèmic o demanda provinent de les ONG) en què els termes coherència i cooperació per al desenvolupament no apareguin relacionats. No obstant això aquesta concurrència no era comú fins que a principis de la dècada dels noranta tant el Comitè d'Ajuda al Desenvolupament de l'OCDE com la Unió Europea incloure la coherència com una de les directrius de les polítiques de cooperació per al desenvolupament. Precisament la Unió, i les seves diferents polítiques d'acció exterior, han estat l'objecte d'anàlisi predilecte d'aquells que han tractat d'examinar la coherència. Indubtablement l'obligació jurídica, continguda en els articles C i 130V del Tractat de Maastricht, 2 així com el procés polític europeu, complex i fragmentat, han suposat un fructífer brou de cultiu per a aquests estudis. No obstant irrupcions tan violentes tenen els seus costos, descomptant algunes notables excepciones3 diverses anàlisis es van desenvolupar sense haver fet una prèvia, i necessària, clarificació del concepte. el previsible resultat ha estat la pluralitat d'anàlisi aplicats a una pluralitat de coherències. Per tal de superar aquest escull inicial la primera secció d'aquest treball tractarà de definir i establir una tipologia de les anàlisis de coherència, és a dir Què és exactament coherència? Com podem aplicar aquest concepte a l'anàlisi de polítiques?. Posteriorment repassaré els recents canvis en la política de cooperació per al desenvolupament, entre els quals destaca la inclusió, de manera generalitzada, de la coherència entre les prioritats dels donants. La quarta secció té com a objecte l'aplicació de la tipologia de coherència a la política de cooperació per al desenvolupament de la Unió Europea. per finalitzar intentaré extreure algunes conclusions

[es] En la actualidad resulta complicado encontrar algún documento (legislación, artículo académico o demanda proveniente de las ONG's) en que los términos coherencia y cooperación para el desarrollo no aparezcan relacionados. Sin embargo ésta concurrencia no era común hasta que a principios de la década de los noventa tanto el Comité de Ayuda al Desarrollo de la OCDE como la Unión Europea incluyeron la coherencia como una de las directrices de las políticas de cooperación para el desarrollo. Precisamente la Unión, y sus diferentes políticas de acción exterior, han sido el objeto de análisis predilecto de aquellos que han tratado de examinar la coherencia. Indudablemente la obligación jurídica, contenida en los artículos C y 130V del Tratado de Maastricht,2 así como el proceso político europeo, complejo y fragmentado, han supuesto un fructífero caldo de cultivo para estos estudios. No obstante irrupciones tan violentas tienen sus costes, descontando algunas notables excepciones3 diversos análisis se desarrollaron sin haber realizado una previa, y necesaria, clarificación del concepto. El previsible resultado ha sido la pluralidad de análisis aplicados a una pluralidad de coherencias. A fin de superar este escollo inicial la primera sección del presente trabajo tratará de definir y establecer una tipología de los análisis de coherencia, es decir ¿Qué es exactamente coherencia? ¿Cómo podemos aplicar este concepto al análisis de políticas?. Posteriormente repasaré los recientes cambios en la política de cooperación para el desarrollo, entre los cuales destaca la inclusión, de forma generalizada, de la coherencia entre las prioridades de los donantes. La cuarta sección tiene como objeto la aplicación de la tipología de coherencia a la política de cooperación para el desarrollo de la Unión Europea. Para finalizar trataré de extraer algunas conclusiones