BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Aquesta tesi doctoral investiga sobre el poblamiento prehistòric a l'alta muntanya dels Pirineus catalans occidentals, més concretament, al Parc Nacional d'Aigüestortes i Estany de Sant Maurici (Lleida). En particular, aquest treball de recerca es distingeix per presentar una proposta metodològica innovadora, que contribueix a l'estudi de l'ocupació humana de les muntanyes durant el Neolític. La metodologia arqueològica desenvolupada s'adreça a la detecció de les activitats productives realitzades per les comunitats agroramaderes prehistòriques, la seva gestió ambiental i el seu impacte en el medi. Amb aquest objetiu s'han analitzat els fitòlits procedents de diferents tipus de dipòsits sedimentaris. Aquestes microrestes són cossos silicis produïts per les plantes, que ens informen de la composició vegetal dels sediments. Els fitòlits son un bon indicador per a l'estudi de les activitats que les societats feien amb les plantes i la conseqüent generació de paisatges socials. L'anàlisi de fitòlits s'ha integrat en aquesta tesi com una eina per a l'estudi de les ocupacions prehistòriques en zones d'alta muntanya dels Pirineus per primer cop. A més, com a proposta d'investigació bioarqueològica integradora, els resultats obtinguts s'han interpretat tenint en compte altres restes biològiques presents als sediments analitzats, com ara els carbons, el pol·len, les diatomees o la matèria orgànica.

[es] Esta tesis doctoral investiga sobre el poblamiento prehistórico de la alta montaña en los Pirineos catalanes occidentales, concretamente, en el Parque Nacional de Aigüestortes i Estany de Sant Maurici (Lleida). En particular, este trabajo de investigación se distingue por presentar una propuesta metodológica innovadora, que contribuye al estudio de la ocupación humana de las montañas durante el Neolítico. La metodología arqueológica desarrollada se enfoca en la detección de las actividades productivas realizadas por las comunidades agropastorales prehistóricas, su gestión ambiental y su impacto en el medio. Para ello, se han analizado los fitolitos procedentes de diferentes tipos de depósitos sedimentarios. Estos microrestos son cuerpos silíceos producidos por las plantas, que nos informan de la composición vegetal de los sedimentos. Los fitolitos son un indicador de las actividades realizadas por las sociedades con las plantas y su impacto en el paisaje. El análisis de fitolitos se ha integrado como una herramienta para el estudio de las ocupaciones prehistóricas en la alta montaña de los Pirineos por primera vez. Además, como propuesta de investigación bioarqueológica integral, los resultados obtenidos en esta tesis se han interpretado en relación con otros restos biológicos documentados en los sedimentos analizados, como los carbones, el polen, las diatomeas o la materia orgánica.
[ca] Amb aquesta tesi doctoral cerquem aprofundir en les problemàtiques inherents a l'estudi d'un paisatge religiós complex i dinàmic com el de l'Egipte Copte a cavall entre l'època romana i bizantina. Unes problemàtiques que contesten tant a expressions vinculades a la mateixa historiografia antiga com a la contemporània. Abans que res, cal dir que l'elecció d'un territori com l'Egipte Romà no respon a l'atzar, sinó a la mateixa dinàmica de la línia de recerca iniciada pel professor J. Oller l'any 2016, per la qual s'intenten estudiar aquelles regions més destacables per entendre la complexitat de la metamorfosi de les societats segons el sistema religiós que les protagonitza. En aquest sentit, l'Egipte Copte era un territori amb unes particularitats geopolítiques idònies per a comprendre i analitzar la transformació del paisatge religiós pagà a un de cristià.

[es] Con esta tesis doctoral buscamos profundizar en las problemáticas inherentes en el estudio de un paisaje religioso complejo y dinámico como el del Egipto Copto a caballo entre la época romana y bizantina. Unas problemáticas que contestan tanto a expresiones vinculadas a la misma historiografía antigua como la contemporánea. Antes de que nada, hay que decir que la elección de un territorio como el Egipto Romano no responde al azar, sino a la misma dinámica de la línea de investigación iniciada por el profesor J. Oller en 2016, por la cual se intentan estudiar aquellas regiones más destacables para entender la complejidad de la metamorfosis de las sociedades según el sistema religioso que las protagoniza. En este sentido, el Egipto Copto era un territorio con unas particularidades geopolíticas idóneas para comprender y analizar la transformación del paisaje religioso pagano a uno de cristiano.
[ca] L'objecte del present treball és analitzar els mecanismes de tutela que ofereix el marc jurídic vigent en matèria de protecció de dades davant els riscos associats amb el desenvolupament i desplegament de sistemes de decisió automatitzada en l'empresa. Combinant l'anàlisi jurídica i dogmàtica amb l'estudi de les tècniques d'intel·ligència artificial més rellevants en l'elaboració de perfils i models algorítmics, la finalitat de la tesi és determinar en quina mesura aquest marc jurídic garanteix la plena efectivitat del dret fonamental a la protecció de dades de les persones treballadores.

[es] El objeto del presente trabajo es analizar los mecanismos de tutela que ofrece el marco jurídico vigente en materia de protección de datos frente a los riesgos asociados con el desarrollo y despliegue de sistemas de decisión automatizada en la empresa. Combinando el análisis jurídico y dogmático con el estudio de las técnicas de inteligencia artificial más relevantes en la elaboración de perfiles y modelos algorítmicos, la finalidad de la tesis es determinar en qué medida este marco jurídico asegura la plena efectividad del derecho fundamental a la protección de datos de las personas trabajadoras.
[ca] Dels diferents sistemes organitzatius d'infermeria, el model basat en la figura de la infermera primària o referent (MIPR) proporciona una atenció holística centrada en la persona, canvis en l'entorn laboral i en la qualitat assistencial. La finalitat d'aquesta recerca va ser explorar el procediment d'implantació del MIPR a la unitat d'Oncologia-Hematologia de l'Hospital Sant Joan de Déu i les seves implicacions en l'entorn laboral de les infermeres i en la qualitat assistencial percebuda per usuaris i famílies. Es va dissenyar un estudi mixt a través d'un procés d'investigació-acció participativa que, combinat amb un estudi quasi experimental prospectiu sense aleatorització, ha permès donar resposta als objectius plantejats. Es va evidenciar que la implantació del MIPR ha produit un augment de la qualitat assistencial percebuda pels usuaris i famílies, mitjançant l'escala SERVQHOS, així com una millora en la percepció de l'entorn laboral de la infermeria, valorat amb l'escala PES-NWI. El MIPR suposa un augment del lideratge infermer durant el procés d'hospitalització i s'ha evidenciat que quan s'implica al personal en els canvis organitzacionals es fomenta una millor predisposició al canvi, establint un vincle entre teoria i pràctica.

[es] De los diferentes sistemas organizativos de enfermería, el modelo basado en la figura de la enfermera primaria o referente (MIPR) proporciona una atención holística centrada en la persona, cambios en el entorno laboral y en la calidad asistencial. La finalidad de esta investigación fue explorar el procedimiento de implantación del MIPR en la unidad de Oncología-Hematología del Hospital Sant Joan de Déu y sus implicaciones en el entorno laboral de las enfermeras y en la calidad asistencial percibida para usuarios y familias. Se diseñó un estudio mixto a través de un proceso de investigación-acción participativa que, combinado con un estudio casi experimental prospectivo sin aleatorización, ha permitido dar respuesta a los objetivos planteados. Se evidenció que la implantación del MIPR ha producido un aumento de la calidad asistencial percibida por los usuarios y familias, mediante la escala SERVQHOS, así como una mejora en la percepción del entorno laboral de la enfermería, valorado con la escala PES -NWI. El MIPR supone un aumento del liderazgo enfermero durante el proceso de hospitalización y se ha evidenciado que cuando se implica al personal en los cambios organizacionales se fomenta una mejor predisposición al cambio, estableciendo un vínculo entre teoría y práctica.
[ca] A Xile està permès i regulat l'ús de cultius transgènics per a la producció de llavors amb fins d'exportació i reproducció de manera controlada. Es fa rellevant aquesta investigació, comparant la percepció de risc a Xile els consumidors espanyols. Els resultats es van analitzar sota el model d'equacions estructurals desenvolupat a Espanya (Alacant). Les troballes principals mostren que la percepció de risc cap dels Aliments Genèticament Modificats està condicionada per l'edat, per la claredat i detall de la informació, la credibilitat en la Responsabilitat Social Empresarial i la preocupació per la salut en els consumidors xilens. Aquests resultats són una guia per enfortir les polítiques publiques, exigint als productors xilens lliurar més informació i transparència sobre aquests productes en l'etiquetatge i incentivant a les indústries a considerar en els seus plans de màrqueting i de responsabilitat social empresarial accions per disminuir la percepció de risc.

[es] En Chile está permitido y regulado el uso de cultivos transgénicos para la producción de semillas con fines de exportación y reproducción de manera controlada. Se hace relevante esta investigación ya que contribuye a la literatura, comparando la percepción de riesgo en Chile con la encontrada por los estudios en los consumidores españoles. Los resultados se analizaron bajo el modelo de ecuaciones estructurales desarrollado en España (Alicante). Los hallazgos principales muestran que la percepción de riesgo está condicionada por la edad, claridad y detalle de la información, credibilidad en la Responsabilidad Social Empresarial y preocupación por la salud en los consumidores. Estos resultados son una guía para fortalecer las políticas públicas exigiendo a los productores entregar más información y transparencia en su etiquetado e incentivando a las industrias a considerar en sus planes de marketing y de responsabilidad social empresarial acciones para disminuir la percepción de riesgo.
[ca] Aquesta Tesi Doctoral té com a objectiu axial estudiar els monòlegs de Joan Capri a partir de diferents dimensions i perspectives (pragmàtica, sociològica, semiòtica, discursiva, etc.). Amb aquesta aproximació multidisciplinar es defineix, en primer lloc, el monòleg com a gènere i com a discurs. En segon lloc, s'identifiquen quins són els precedents dels monòlegs de Capri i l'empelt en la tradició costumista al costat d'una visió personal, que s'explica pel camí cap a la personalització que comporta la tardomodernitat. D'altra banda, s'hi descobreix com hi conviuen un seguit de tipificacions amb motius marcadament tardomoderns, com la psicologització del cos o l'aposta humorística caracteritzada per l'espectacularitat dramatitzada realista, l'(auto)paròdia, la naturalitat i la pretensió de sinceritat. Altrament, s'hi analitza com l'estructura còmica dels monòlegs es conforma a partir de mecanismes basats en la contraposició de patrons o com la dissociació posa al descobert aquells aspectes de la societat tardomoderna sobre els quals l'humorista vol expressar el refús. Finalment, s'estudia com els monòlegs de Capri han arribat fins als nostres dies a través de la televisió o de la versió teatral.

[es] Esta Tesis Doctoral tiene como objetivo axial estudiar los monólogos de Joan Capri a partir de dimensiones y perspectivas diferentes (pragmática, sociológica, semiótica, discursiva, etc.) Con esta aproximación multidisciplinar se define, en primer lugar, el monólogo como género y como discurso. En segundo lugar, se identifican cuáles son los precedentes de los monólogos de Capri y su filiación en la tradición costumbrista al lado de una visión personal, que se explica por el camino hacia la personalización extrema que significa la tardomodernidad. Por otro lado, se descubre cómo conviven una serie de tipificaciones con motivos marcadamente tardomodernos con la psicologización del cuerpo o la apuesta humorística caracterizada por la espectacularidad dramatizada realista, la (auto)parodia, la naturalidad y la pretensión de sinceridad. Además, se analiza cómo la estructura cómica de los monólogos se conforma a partir de mecanismos basados en la contraposición de scripts o cómo la disociación pone al descubierto aquellos aspectos de la sociedad tardomoderna sobre los que el humorista quiere expresar su rechazo. Finamente, se estudia cómo los monólogos de Capri han llegado hasta nuestros días a través de la televisión o la versión teatral.
[ca] La transformació dels fotons presents en la radiació solar a energia química es una estratègia possible per explotar la nostra major font d'energia, el sol. La llum solar pot promoure les transicions electròniques en materials semiconductors que solen ser utilitzats en les reaccions fotocatalítiques. No obstant, els semiconductors tenen banda ampla i no són actius en tota la regió del espectre solar; per això, l'ús de llum ultra violeta es requerit. A demés, els semiconductors basats en òxids mixtes solen presentar poca activitat catalítica. Per aquest motiu i per tal d'incrementar les seves eficiències, els fotocatalitzadors és modifiquen amb materials co-catalítics (promotors). Aquest projecte està basat en la comprensió de la funció dels co-catalitzadors en la producció d'hidrogen per la reacció de dissociació del aigua i per produir combustibles químics en el procés de fotoreducció de CO2. Tècniques espectroscòpiques com és l'absorció (XAS) i emissió (XES) de rajos X es van utilitzar per obtenir major coneixement en les estructures electròniques dels materials fotocatalítics, i l'espectroscòpia per reflectància difusa (DRIFTS) és va utilitzar per aprendre sobre els mecanismes de reacció. Finalment, mètodes electroquímics foren utilitzats per obtenir major coneixement sobre els processos redox durant les reaccions fotocatalítiques.

[es] La transformación de fotones contenidos en la radiación solar a energía química es una estrategia posible para explotar nuestra mayor fuente de energía, el sol. La luz solar puede promover transiciones electrónicas en materiales semiconductores que suelen ser utilizados en las reacciones fotocatalíticas. No obstante, los semiconductores tienen banda ancha y no son activos en toda la región del espectro solar; por eso, el uso de luz ultravioleta es requerido. Además, los semiconductores basados en óxidos mixtos suelen presentar poca actividad catalítica. Por este motivo y por tal de incrementar sus eficiencias, los fotocatalizadores se modifican con materiales co-catalíticos (promotores). Este proyecto se basa en la comprensión de la función de los co-catalizadores en la producción de hidrógeno en la reacción de disociación del agua y para producir combustibles químicos en el proceso de fotoreducción de CO2. Técnicas espectroscópicas como es la absorción (XAS) o la emisión (XES) de rayos X se utilizaron para obtener mayor conocimiento en las estructures electrónicas de los materiales fotocataltíticos, y la espectroscopia por reflectancia difusa (DRIFTS) se usó para aprender sobre los mecanismos de reacción. Finalmente, métodos electroquímicos fueron usados para obtener mayor conocimiento sobre los procesos redox durante las reacciones fotocatalíticas.
[ca] L'objectiu d'aquesta investigació és aprofundir en les motivacions que impulsen els alumnes a triar estudis d'Educació, tenint en compte una teoria de la motivació que serveixi com a marc conceptual clar i complet . Per a això, en l' estudi de l'estat de la qüestió es fa una revisió de les investigacions realitzades sobre els motius per a l'elecció d'estudis d'Educació en l'àmbit nacional i internacional, així com la revisió de la teoria de la motivació en l'àmbit educatiu. Com a conclusió a aquesta anàlisi, es proposa la necessitat de redefinir el concepte de motivació incorporant la teoria antropològica de la motivació desenvolupada per Pérez López que introdueix les motivacions transcendents -anomenades també prosocials o altruistes -en l'àmbit educatiu . La segona part de la investigació consisteix en l'adaptació d'una escala de mesura de la motivació (Factors Influencing Teaching choice scale -coneguda com FIT-choice scale-) que recull els elements claus de la motivació de Pérez López, així com les variables que apareixen en els estudis realitzats sobre els motius d'elecció d'estudis d'Educació. Posteriorment, es recull i analitza els resultats de la investigació empírica realitzada amb aquesta escala en diverses facultats d'Educació de la Comunitat de Madrid. Es finalitza amb una comparativa dels resultats obtinguts en la mostra amb els obtinguts en altres països.

[es] El objetivo de esta investigación es profundizar en las motivaciones que impulsan a los alumnos a elegir estudios de Educación, teniendo en cuenta una teoría de la motivación que sirva como marco conceptual claro y completo. Para ello, en el estudio del estado de la cuestión se hace una revisión de las investigaciones realizadas sobre los motivos para la elección de estudios de Educación en el ámbito nacional e internacional, así como la revisión de la teoría de la motivación en el ámbito educativo. Como conclusión a este análisis, se propone la necesidad de redefinir el concepto de motivación incorporando la teoría antropológica de la motivación desarrollada por Pérez López que introduce las motivaciones trascendentes–llamadas también prosociales o altruistas- en el ámbito educativo. La segunda parte de la investigación consiste en la adaptación de una escala de medición de la motivación (Factors Influencing Teaching choice scale–conocida como FIT-choice scale-) que recoge los elementos claves de la motivación de Pérez López, así como las variables que aparecen en los estudios realizados sobre los motivos de elección de estudios de Educación. Posteriormente, se recoge y analiza los resultados de la investigación empírica realizada con esta escala en varias facultades de Educación de la Comunidad de Madrid. Se finaliza con una comparativa de los resultados obtenidos en la muestra con los obtenidos en otros países.
[ca] Aquesta tesi s'ocupa de el rol dels elements sonors i musicals en peces que combinen els llenguatges de la performance i del vídeo art, i que no són considerades art sonor. Proposo les nocions d'espai autobiogràfic i ubiquitous listening com a instruments per analitzar obres que aborden aspectes autobiogràfics fent ús d'elements sonors i visuals, aportant a més una revisió crítica de la bibliografia sobre el so i l'escolta en l'art contemporani. Aplico aquestes nocions a dos casos d'estudi: 1) performances i vídeos de Marina Abramovi, realitzats entre 1971 i 1997 que permeten comprendre el desenvolupament de la peça Balkan Baroque (1997); i 2) les fotografies i vídeo instal·lacions de Shirin Neshat realitzades entre 1993 i 1997 que permeten comprendre la peça Turbulent (1998). A través d'una revisió crítica de la bibliografia que s'ha ocupat d'aquestes peces, poso en evidència les conseqüències derivades de la manca d'atenció als elements sonors.

[es] Esta tesis se ocupa del rol de los elementos sonoros y musicales en piezas que combinan los lenguajes de la performance y del video arte, y que no son consideradas arte sonoro. Propongo las nociones de espacio autobiográfico y ubiquitous listening como instrumentos para analizar obras que abordan aspectos autobiográficos haciendo uso de elementos sonoros y visuales, aportando además una revisión crítica de la bibliografía sobre el sonido y la escucha en el arte contemporáneo. Aplico estas nociones a dos casos de estudio: 1) performances y videos de Marina Abramovi, realizados entre 1971 y 1997 que permiten comprender el desarrollo de la pieza Balkan Baroque (1997); y 2) las fotografías y video instalaciones de Shirin Neshat realizadas entre 1993 y 1997 que permiten comprender la pieza Turbulent (1998). A través de una revisión crítica de la bibliografía que se ha ocupado de estas piezas, pongo en evidencia las consecuencias derivadas de la falta de atención a los elementos sonoros.
[ca] Una escola segregada s'enfronta a un punt d'inflexió en ser transformada en Institut-escola, aquesta conjuntura empeny el centre educatiu a fer esforços d'innovació per ampliar les possibilitats d'aprenentatge que tenen els estudiants malgrat el seu entorn de vulnerabilitat social, a través de la connexió entre lescola i les institucions del barri. Aquest estudi va registrar el treball col·laboratiu entre l'equip directiu de l'Institut-Escola i les institucions locals del barri Bon Pastor a Barcelona (Catalunya). Els resultats d'aquest trànsit són analitzats quant a les pràctiques, els rols i els significats dels agents educatius involucrats i en base als cinc principis de la teoria de l'activitat d'Engeström (2001): sistemes d'activitat, historicitat, multiveus, contradiccions i aprenentatge expansiu. Els primers resultats d'aquest projecte de renovació educativa evidencien un augment de la matrícula, una baixa en els nivells d'absentisme i deserció escolar.

[es] Una escuela segregada se enfrenta a un punto de inflexión al ser transformada en Instituto-escuela, esta coyuntura empuja al centro educativo a realizar esfuerzos de innovación para ampliar las posibilidades de aprendizaje que tienen sus estudiantes pese a su entorno de vulnerabilidad social, a través de la conexión entre la escuela y las instituciones del barrio. Este estudio de caso registró el trabajo colaborativo entre el equipo directivo del Instituto-Escuela y las instituciones locales del barrio Bon Pastor en Barcelona (Cataluña). Los resultados de este tránsito son analizados en cuanto a las prácticas, roles y significados de los agentes educativos involucrados y en base a los cinco principios de la teoría de la actividad de Engeström (2001): sistemas de actividad, historicidad, multivoces, contradicciones y aprendizaje expansivo. Los primeros resultados de este proyecto de renovación educativa evidencian un aumento de la matrícula, una baja en los niveles de absentismo y deserción escolar.