[ca] La sostenibilitat econòmica dels mitjans de comunicació és una prioritat per a les societats democràtiques. Tanmateix, en un entorn digital enormement competit, és un fet que, per una banda, els mitjans han perdut la seva anterior posició de monopoli informatiu i, per altra, s'enfronten a uns nivells creixents de desinterès en les notícies arrossegats per la polarització política, la desconfiança en les institucions i la desinformació que s'estén fàcilment a les xarxes socials. En aquest context, potenciar la rellevància i l'engagement de les audiències és crític per assegurar els ingressos a través de les diferents fonts de finançament que els mitjans necessiten per la seva supervivència a llarg termini. És per això que aquest treball té per objectiu entendre l'abast d'aquests conceptes perquè puguin ser millor interpretats i portats a la pràctica per part dels professionals de les empreses periodístiques. Per al desenvolupament d'aquesta investigació, hem identificat i intentat dilucidar, en primer lloc, la visió de l'acadèmia sobre la rellevància i l'engagement. De la mateixa manera, hem portat a terme una tasca d'aclariment de la perspectiva de la indústria. Per complementar els resultats obtinguts, hem fet una consulta a experts mitjançant entrevistes semiestructurades. Aquesta triangulació de dades i metodologies ens ha permès identificar una sèrie d'estratègies i mesures concretes sobre les quals basar un possible model de viabilitat econòmica a llarg termini per a mitjans de comunicació. Dels estudis anteriors, es conclou que els conceptes de rellevància i engagement són polièdrics i solament poden ser abordats de manera adequada mitjançant la seva desagregació en tres dimensions operatives: la reputació, la visibilitat i la fidelització d'audiències. A partir de les anàlisis operacionals d'aquestes dimensions, aconseguim un total de 337 recomanacions o bones pràctiques en forma, bé d'accions, bé de mètriques per a poder millorar la rellevància i l'engagement d'un mitjà de comunicació. Aquestes recomanacions han estat la base de la nostra proposta d'un marc de treball per estudiosos i professionals dels mitjans de comunicació que anomenem Models d'activació de la rellevància i l'engagement d'audiències o MAREA pel seu acrònim. Així, la MAREA, que és un dels principals resultats de la nostra investigació, identifica set paràmetres amb 57 indicadors d'acció. Els paràmetres marquen les grans línies d'actuació adreçades a complir objectius essencials per assolir la sostenibilitat econòmica: escala o la consecució d'una massa crítica, orientació a l'usuari, desenvolupament organitzacional, abandonament o atenció al subscriptor, valor diferencial, transparència i reconeixement. Com es pot veure, perquè sigui efectiva, la sostenibilitat dels mitjans ha de cobrir aspectes estratègics i tàctics. Tot i que les accions constitueixen el fonament de la MAREA, el nostre instrument també incorpora 17 indicadors mètrics que ajuden a establir un punt de partida a l'hora de definir plans de millora. Els models d'activació que resulten del nostre treball són una eina d'orientació per als mitjans de comunicació amb estructures petites i mitjanes. Per tant, són d'interès principalment pels emprenedors periodístics. També, en proposar un conjunt detallat d'elements tractats de forma sistemàtica, la MAREA aporta variables perquè investigadors i professionals puguin explorar-les, o bé descobrir-ne d'altres inspirades pel nostre model. D'aquesta manera, la MAREA és una aportació genuïna de la nostra investigació que té implicacions socials i acadèmiques.

[es] La sostenibilidad económica de los medios de comunicación es una prioridad para las sociedades democráticas. Ahora bien, en un entorno digital de alta competencia, es un hecho establecido que, por un lado, los medios han perdido su anterior posición de monopolio sobre la información pública y, por otro, se enfrentan a unos niveles crecientes de desinterés en las noticias, arrastrados por la polarización política, la desconfianza en las instituciones, y la desinformación que se extiende fácilmente en las redes sociales. En este contexto, potenciar la relevancia y el engagement de las audiencias resulta crítico para asegurar las diferentes fuentes de financiación que los medios necesitan para su supervivencia a largo plazo. Es por esto que el presente trabajo tiene como objetivo entender el alcance de estos conceptos para que puedan ser mejor interpretados y operados por parte de los profesionales de las empresas periodísticas. Para el desarrollo de esta investigación, hemos identificado e intentado esclarecer, en primer lugar, la visión de la academia sobre la relevancia y el engagement. De la misma manera, hemos llevado a cabo una labor de clarificación de la perspectiva de la industria. Para complementar los resultados obtenidos, hemos realizado una consulta a expertos mediante entrevistas semiestructuradas. Esta triangulación de datos y de metodologías nos ha permitido identificar una serie de estrategias y mediciones concretas sobre las que basar un posible modelo de viabilidad económica a largo plazo para los medios de comunicación. De los estudios anteriores se concluye que los conceptos de relevancia y engagement son poliédricos y solamente pueden ser abordados de manera adecuada mediante su desagregación en tres dimensiones operativas, a saber, la reputación, la visibilidad y la fidelización de audiencias. A partir del análisis operacional de estas dimensiones, hemos podido obtener un total de 337 recomendaciones o buenas prácticas en forma, o bien de acciones, o bien de métricas para mejorar la relevancia y el engagement de un medio de comunicación. Estas recomendaciones constituyen la base de nuestra propuesta de un marco de trabajo para estudiosos y profesionales de los medios que denominamos Modelos de activación de la relevancia y el engagement de audiencias o MAREA por su acrónimo. De este modo, la MAREA, que es uno de los principales resultados de nuestra investigación, identifica siete parámetros con 57 indicadores de acción. Los parámetros marcan las grandes líneas de actuación para cubrir objetivos esenciales para la sostenibilidad económica: escala o la consecución de una masa crítica, orientación al usuario, desarrollo organizacional, abandono o atención al suscriptor, valor diferencial, transparencia y reconocimiento. Como podemos observar, la sostenibilidad de los medios debe ocupar niveles tanto estratégicos como tácticos para poder ser efectiva. Aunque las acciones son la parte fundamental de la MAREA, el instrumento propuesto se completa con 17 indicadores métricos que ayudan a establecer un punto de partida a la hora de definir planes de mejora. Los modelos de activación que resultan de esta investigación son un instrumento de orientación para medios de comunicación de tamaño pequeño o mediano y, por lo tanto, una herramienta de apoyo al emprendimiento periodístico. Asimismo, al proponer un conjunto detallado de elementos tratados de forma sistemática, este trabajo también aporta variables de análisis que estudiosos de la academia y profesionales del sector pueden explorar, o bien utilizar para descubrir otras variables inspiradas en el modelo de análisis. Así pues, la MAREA es una genuina aportación de nuestra investigación que tiene implicaciones tanto sociales como académicas.