BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Seguint el marc teòric de la Nova Economia Estructural, aquest article intenta explicar per què va fracassar l'estratègia d'industrialització d'Algèria durant el període 1967-1989. Basant- se en aquest enfocament, es demostra que, des de la seva independència, l'excessiu desenvolupament d'una estratègia de ràpida industrialització, que va prioritzar la indústria pesant i intensiva en capital, va violar el principi d'avantatge comparatiu, d'acord amb la dotació de factors d'Algèria, i va provocar distorsions en el mercat intern i una assignació inadequada d'uns recursos escassos. Simultàniament, per sustentar aquest model de desenvolupament, el govern algerià va dissenyar un sistema orgànic, encara que profundament distorsionat. Concloem que aquesta experiència va generar greus deficiències en l'estructura i la planificació industrial del país i va donar lloc a una estructura econòmica desequilibrada. L'estratègia d'industrialització d'Algèria, doncs, va ser decebedora pel que fa a resultats i impacte econòmics. Aquest fracàs es percep sovint com un dels principals orígens de la crisi política, social i econòmica a què s'enfronta el país des de fa més d'una dècada. Les nostres evidències suggereixen que el redisseny d'una estratègia de creixement i industrialització hauria de reflectir millor l'estructura de dotacions i el nivell de desenvolupament algerians. De fet, una de les millors maneres d'aconseguir que Algèria tingui un creixement econòmic elevat i sostingut és mantenir una coherència entre una economia de base àmplia i industrial i l'avantatge comparatiu del país.

[es] Siguiendo el marco teórico de la Nueva Economía Estructural, este artículo intenta explicar por qué fracasó la estrategia de industrialización de Argelia durante el periodo 1967-1989. Basándose en este enfoque, se demuestra que, desde su independencia, el excesivo desarrollo de una estrategia de rápida industrialización, la cual priorizó la industria pesada e intensiva en capital, violó el principio de ventaja comparativa de acuerdo con la dotación de factores de Argelia y provocó distorsiones en el mercado interno y una asignación inadecuada de unos recursos escasos. Al mismo tiempo, para sustentar ese modelo de desarrollo, el gobierno argelino diseñó un sistema orgánico, aunque profundamente distorsionado. Concluimos que esta experiencia generó graves deficiencias en la estructura y la planificación industrial del país y dio lugar a una estructura económica desequilibrada. Así pues, la estrategia de industrialización de Argelia fue decepcionante en términos de resultados e impacto económicos. Este fracaso se percibe a menudo como uno de los principales orígenes de la crisis política, social y económica a la que se enfrenta el país desde hace más de una década. Nuestras evidencias sugieren que el rediseño de una estrategia de crecimiento e industrialización debería reflejar mejor la estructura de dotaciones y el nivel de desarrollo argelinos. De hecho, una de las mejores formas de lograr un crecimiento económico elevado y sostenido en Argelia es la de mantener una coherencia entre una economía de base amplia e industrial y la ventaja comparativa del país.
[ca] David Hume va presentar en un conegut passatge del seu Tractat de la Naturalesa Humana un senzill argument contra els filòsofs morals de la seva època que concloïen proposicions normatives a partir de premisses purament descriptives (v. gr. "Déu existeix, llavors no s'ha de mentir"). A partir de llavors es va obrir un ventall de respostes i objeccions respecte de la validesa d'aquestes inferències, les quals es llisquen fins i tot als nostres dies. A través de la defensa del Naturalisme, podem donar arguments per a rebutjar la llei d'Hume. No obstant això, l'objectiu d'aquest treball no és continuar agregant a una ja bastant considerable pila d'arguments en pro i contra d'aquesta llei, sinó més aviat reconsiderar la discussió a la llum del camp de la Metaètica.

[es] David Hume presentó en un conocido pasaje de su Tratado de la Naturaleza Humana un sencillo argumento contra los filósofos morales de su época que concluían proposiciones normativas a partir de premisas puramente descriptivas (v. g. "Dios existe, entonces no se debe mentir"). A partir de entonces se abrió un abanico de respuestas y objeciones respecto de la validez de estas inferencias, las cuales se deslizan incluso a nuestros días. A través de la defensa del Naturalismo, podemos dar argumentos para rechazar la ley de Hume. Sin embargo, el objetivo de este trabajo no es seguir agregando a una ya bastante considerable pila de argumentos pos y contra de esta ley, sino más bien reconsiderar la discusión a la luz del campo de la Metaética.
[ca] Cal fomentar la ciència a la societat actual. Amb aquest objectiu, es pot i s'ha de començar a fer durant les primeres etapes educatives. No obstant això, perquè el docent d' Educació Infantil sigui capaç d'ensenyar Ciència fent ciència, ha d'haver-la experimentat durant la seva etapa formativa a la universitat. En aquest articles s'analitza la idoneïtat d'utilitzar els cucs de seda com a recurs per fomentar la indagació al grau d'Educació Infantil. Es mostra una experiència en la que l'alumnat ha hagut de realitzar un estudi científic del cicle dels cucs de seda i proposar-ne l'aplicació a les aules d'Educació Infantil. Els resultats són molt positius: l'alumnat va realitzar diferents propostes d'investigació sobre l'espècie i va argumentar que la indagació havia estat molt interessant, que havia augmentat el seu interès per la ciència i que utilitzaria aquesta metodologia en la seva futura tasca docent.

[es] Es necesario fomentar la ciencia en la sociedad actual y para ello se puede y debe comenzar en las primeras etapas educativas. Sin embargo, para que docentes de educación infantil sean capaces de enseñar ciencia haciendo ciencia, deben haberla experimentado en su etapa formativa en la universidad. En este artículo se analiza la idoneidad de utilizar los gusanos de seda como recurso para fomentar la indagación en el grado de Educación Infantil. Se muestra una experiencia en la que el alumnado ha tenido que realizar un estudio científico del ciclo de los gusanos de seda y proponer su aplicación a las aulas de Educación Infantil. Los resultados son muy positivos: el alumnado realizó distintas propuestas de investigación sobre la especie y argumentó que la indagación ha sido muy interesante, que ha aumentado su interés por la ciencia y que utilizaría esta metodología en su futura labor docente.
[ca] Aquest article analitza l'espai Lliçons de català, que van difondre El Noticiero Universal i Radio Peninsular de Barcelona el 1975, i que s'emmarca en la tradició dels mitjans de comunicació dels territoris de parla catalana d'estendre la normativa lingüística. La secció esmentada va divulgar coneixements sobre la llengua escrita ⎯ortogràfics, gramaticals i lèxics⎯ i, aprofitant el mitjà radiofònic, va oferir un model ortoèpic basat en el català central. Amb el suport de la Caixa d'Estalvis Provincial de la Diputació de Barcelona, el curs objecte d'estudi va ser elaborat per Joan Badia i Josep Camprubí, respectant els dictàmens de l'Institut d'Estudis Catalans i d'acord amb el mètode desenvolupat per l'Instituto Superior de Idiomas Campo, aplicat també a l'ensenyament d'altres llengües. La versió que en va difondre Radio Peninsular de Barcelona va ser posada en antena per Maria Matilde Almendros i Esteve Bassols a partir dels guions preparats per aquest darrer. Els textos que es radiaven eren publicats el dia abans pel diari vespertí El Noticiero Universal i, posteriorment, van ser emesos per un conjunt d'emissores que cobrien el territori del Principat de Catalunya, les Illes Balears i Andorra. Les noranta-sis lliçons, acompanyades de vint-i-tres proves, van ser compilades en un llibre, que va ser reeditat en diverses ocasions.

[es] Este artículo analiza el espacio Lecciones de catalán, que difundieron El Noticiero Universal y Radio Peninsular de Barcelona en el 1975, y que se enmarca en la tradición de los medios de comunicación de los territorios de habla catalana de extender la normativa lingüística. La sección mencionada divulgó conocimientos sobre la lengua escrita ⎯ortográficos, gramaticales y léxicos⎯ y, aprovechando el medio radiofónico, ofreció un modelo ortoépico basado en el catalán central. Con el apoyo de la Caixa de Ahorros Provincial de la Diputación de Barcelona, el curso objete de estudio fue elaborado por Joan Badia y Josep Camprubí, respetando los dictámenes del Institut d'Estudis Catalans y de acuerdo con el método desarrollado por el Institut Superior d'Idiomes Campo, aplicado también a la enseñanza otras lenguas. La versión que difundió Radio Peninsular de Barcelona fue puesta en antena por Maria Matilde Almendros y Esteve Bassols a partir de los guiones preparados por este último. Los textos que se radiaban eran publicados el día antes por el diario vespertino El Noticiero Universal y, posteriormente, fueron emitidos por un conjunto de emisoras que cubrían el territorio del Principado de Cataluña, las Islas Baleares y Andorra. Las noventa y seis lecciones, acompañadas de veintitrés pruebas, fueron compiladas en un libro, que fue reeditado en varias ocasiones.
[ca] La recerca sobre la diversitat lingüística aportada per la immigració a Catalunya topa amb diversos problemes. En aquest article se'n repassen alguns: el caràcter de constructe cultural del concepte de llengua, les ideologies lingüístiques tant d'investigadors com de parlants, que sovint oculten el propi coneixement lingüístic i la poca coherència entre dades quantitatives estadísticament adequades o els mecanismes que esbiaixen les entrevistes.

[es] La investigación sobre la diversidad lingüística aportada por la inmigración en Cataluña topa con varios problemas. En este artículo se repasan algunos: el carácter de constructo cultural del concepto de lengua; las ideologías lingüísticas tanto de investigadores como de hablantes, que a menudo ocultan el propio conocimiento lingüístico; la poca coherencia entre datos cuantitativos estadísticamente adecuados o los mecanismos que sesgan las entrevistas.
[ca] El moviment estudiantil xilè es va imposar com un actor polític de pes. El 2011, va ser protagonista de l'expressió més massiva i sostinguda d'una vaga política des del final de la dictadura, les repercussions de la qual segueixen fins ara. En aquest treball busquem explicar la necessitat social de l'acció política d'aquest moviment. Ancorats en els desenvolupaments crítics a l'economia política iniciats per Marx i Engels, avançarem per tres cicles de la lluita de classes durant els quals la consciència política de les direccions estudiantils han pres diferents formes. Partint d'entendre la consciència com a manera de ser social, esperem contribuir al coneixement objectiu de les formes al·ludides com a punt de partida per comprendre les determinacions i potències actuals de l'acció política de la classe obrera a Xile.

[es] El movimiento estudiantil chileno se impuso como un actor político de peso. En 2011, fue protagonista de la expresión más masiva y sostenida de una huelga política desde el fin de la dictadura, cuyas repercusiones siguen hasta la fecha. En el presente trabajo buscamos explicar la necesidad social de la acción política de este movimiento. Anclados en los desarrollos críticos a la economía política iniciados por Marx y Engels, avanzaremos por tres ciclos de la lucha de clases durante los cuales la conciencia política de las direcciones estudiantiles ha tenido distintas formas. Partiendo de entender a la conciencia como modo del ser social, esperamos contribuir al conocimiento objetivo de las formas aludidas como punto de partida para comprender las actuales determinaciones y potencias de la acción política de la clase obrera en Chile.
[ca] L'ús de tecnologies en contextos educatius ha anat augmentant a causa de la pandèmia pel COVID 19. Tot i això, l'ús de models que puguin estudiar com els estudiants accepten utilitzar certes tecnologies no ha estat estudiat adequadament, i molt menys s'ha pogut identificar la validesa dels models en diferents contextos. Per això, aquest estudi busca adaptar el model d'acceptació de tecnologies a l'espanyol per ser utilitzat amb estudiants universitaris. Per això, es va aplicar el qüestionari a 297 estudiants pertanyents a una universitat privada. Els resultats indiquen que l'estructura factorial original del model es manté en adaptar-se a l'espanyol. Així mateix, es va poder identificar que no hi havia diferències en el model segons el gènere del participant, cosa que corrobora una invariança factorial del model. D'altra banda, es corroboren relacions causals dins del model amb la intenció d'utilitzar tecnologies. Es conclou que el model d'acceptació de tecnologia es manté en un context diferent i es pot utilitzar amb estudiants universitaris per avaluar possibles intervencions educatives en virtualitat.

[es] El uso de tecnologías en contextos educativos ha ido aumentando debido a la pandemia por el COVID 19. Sin embargo, el uso de modelos que puedan estudiar cómo los estudiantes aceptan utilizar ciertas tecnologías no ha sido estudiado adecuadamente, y mucho menos se ha podido identificar la validez de los modelos en distintos contextos. Por ello, el presente estudio busca adaptar el modelo de aceptación de tecnologías al español, para ser utilizado con estudiantes universitarios. Para ello, se aplicó el cuestionario a 297 estudiantes pertenecientes a una universidad privada. Los resultados indican que la estructura factorial original del modelo se mantiene al adaptarse al español. Asimismo, se pudo identificar que no existían diferencias en el modelo según el género del participante, lo que corrobora una invarianza factorial del modelo. Por otro lado, se corroboran relaciones causales dentro del modelo con la intención de uso de tecnologías. Se concluye que el modelo de aceptación de tecnología se mantiene en un contexto distinto y puede ser utilizado con estudiantes universitarios para evaluar posibles intervenciones educativas en virtualidad.
[ca] Aquest article es centra en qüestions relacionades amb els drets reproductius i el part per cesària de les dones a Moçambic. L'objectiu era analitzar les accions/estratègies tant governamentals com no governamentals que busquen l'efectivitat dels drets reproductius de les dones sotmeses a cesària a Moçambic, discutint les debilitats que constitueixen la violació d'aquests drets. Per fer-ho, es va realitzar una revisió integradora de la literatura a les bases de dades Elsevier, GALE, PubMed, Web of Science i DOAJ a partir de la combinació dels descriptors cesarean section OR reproductive rights AND Mozambique. Després d'aplicar les estratègies d'inclusió i exclusió, es van obtenir 13 articles elegibles per a l'elaboració del present estudi. Els resultats assenyalen la manca d'aplicabilitat de les accions governamentals que, malgrat existir, encara són ineficaços per garantir i atendre els drets reproductius de les dones a Moçambic.

[es] El presente artículo se centra en cuestiones relacionadas con los derechos reproductivos y el parto por cesárea de las mujeres en Mozambique. El objetivo fue analizar las acciones/estrategias gubernamentales y no gubernamentales que buscan la efectividad de los derechos reproductivos de las mujeres sometidas a cesárea en Mozambique, discutiendo las debilidades que constituyen la violación de estos derechos. Para ello, se realizó una revisión integradora de la literatura en las bases de datos Elsevier, GALE, PubMed, Web of Science y DOAJ a partir de la combinación de los descriptores cesarean section OR reproductive rights AND Mozambique. Después de aplicar las estrategias de inclusión y exclusión, se obtuvieron 13 artículos elegibles para la elaboración del presente estudio. Los resultados señalan la falta de aplicabilidad de las acciones gubernamentales que, a pesar de existir, aún son ineficaces para garantizar y atender los derechos reproductivos de las mujeres en Mozambique.
[ca] Aquest número monogràfic s'inscriu en l'àmbit d'una investigació que estem portant a terme des del grup GLiCiArt. Grup de Recerca sobre Literatura, Cinema i Altres Llenguatges Artístics de la Universitat de Barcelona sobre els usos de la teoria literària a la creació artística contemporània i la circulació dels seus paradigmes crítics (http://www.ub.edu/gliciart/).El nostre punt de partida ha estat —com s'indicava a la Convocatòria del número— la inclusió per part de Pier Paolo Pasolini d'una "bibliografia fonamental" als títols de crèdits inicials de la seva pel·lícula Salò (1975), on no apareix Las 120 jornadas de Sodoma o la escuela de libertinaje (1785) del Marqués de Sade, sinó els estudis de Pierre Klossowski (1947), Maurice Blanchot (1949), Simone de Beauvoir (1955), Philippe Sollers (1968) i Roland Barthes (1971) sobre l'obra del marquès i que el cineasta ha incorporat —de manera fragmentària i interessada— al seu projecte cinematogràfic, sobretot al pla formal i estètic.

[es] Este número monográfico se inscribe en el ámbito de una investigación que estamos llevando a cabo desde el grupo GLiCiArt. Grup de Recerca sobre Literatura, Cinema i Altres Llenguatges Artístics de la Universitat de Barcelona sobre los usos de la teoría literaria en la creación artística contemporánea y la circulación de sus paradigmas críticos (http://www.ub.edu/gliciart/).Nuestro punto de partida ha sido —como se indicaba en la Convocatoria del número— la inclusión por parte de Pier Paolo Pasolini de una "bibliografía fundamental" en los títulos de créditos iniciales de su película Salò (1975), en la que no aparece Las 120 jornadas de Sodoma o la escuela de libertinaje (1785) del Marqués de Sade, sino los estudios de Pierre Klossowski (1947), Maurice Blanchot (1949), Simone de Beauvoir (1955), Philippe Sollers (1968) y Roland Barthes (1971) sobre la obra del marqués y que el cineasta ha incorporado —de manera fragmentaria e interesada— a su proyecto cinematográfico, sobre todo en el plano formal y estético.
[ca] Introducció: La pandèmia per COVID-19 va provocar un augment en els pacients canalitzats a les Unitats de Cures Intensives (UCI). L'aplicació d'algoritmes de triatge va provocar dilemes ètics quan calia decidir sobre el maneig clínic i/o el tractament dels pacients. Objectius: Analitzar els principals aspectes bioètics involucrats en els algorismes usats en la presa de decisions de triatge a l'UCI durant la pandèmia per COVID-19 a partir d'una revisió de la literatura publicada en el període comprès des del juliol de l'any 2020 fins al febrer del any 2021. Mètodes: Es va realitzar una cerca a Pubmed, SciELO, Ovid i Cochrane amb els termes de cerca en anglès i espanyol: "triage" (triatge), "Covid", "SARS Cov-2", "unitat de cures intensiva", " ètica". S'exclogueren els articles que no esmentaren algoritmes d'intervenció a l'UCI, que no analitzen la presa de decisions, que no impliquen l'entorn clínic, que no estiguessin indexats o articles repetits. Resultats: Es van obtenir 45 articles: els resums van ser revisats de forma independent per dos autors per eliminar biaixos, seleccionant 12 articles que complien els criteris de selecció. Es va trobar que els principals aspectes ètics que es van tenir en compte van ser: priorització inevitable, justícia i suport al rol del judici clínic tenint en compte els drets personals. Conclusions: Cal fer ajustaments bioètics per estandarditzar la universalització de la presa de decisions en moments on la capacitat dels serveis de salut es veu excedida.

[es] Introducción: La pandemia por COVID-19 provocó un aumento en los pacientes canalizados a las Unidades de Cuidados Intensivos (UCI). La aplicación de algoritmos de triaje provocó dilemas éticos cuando se tenía que decidir sobre el manejo clínico y/o el tratamiento de los pacientes. Objetivos: Analizar los principales aspectos bioéticos involucrados en los algoritmos usados en la toma de decisiones de triaje en la UCI durante la pandemia por COVID-19 a partir de una revisión de la literatura publicada en el periodo comprendido desde julio del año 2020 hasta febrero del año 2021. Métodos: Se realizó una búsqueda en Pubmed, SciELO, Ovid y Cochrane con los términos de búsqueda en inglés y español: "triage" (triaje), "Covid", "SARS Cov-2", "unidad de cuidados intensivo", "ética". Se excluyeron los artículos que no mencionaron algoritmos de intervención en la UCI, que no analizan la toma de decisiones, que no implican el entorno clínico, que no estuvieran indexados o artículos repetidos. Resultados: Se obtuvieron 45 artículos: los resúmenes fueron revisados de forma independiente por dos autores para eliminar sesgos, seleccionando 12 artículos que cumplían con los criterios de selección. Se encontró que los principales aspectos éticos que se tomaron en cuenta fueron: priorización inevitable, justicia y apoyo al rol del juicio clínico tomando en cuenta los derechos personales. Conclusiones: Es necesario realizar ajustes bioéticos para estandarizar la universalización de la toma de decisiones en momentos donde la capacidad de los servicios de salud se ve rebasada.
[ca] En investigació educativa és freqüent que es reculli informació sobre moltes variables en una mostra d'individus i es pretengui estudiar-les conjuntament. En aquests casos s'ha d'utilitzar una tècnica analítica multivariant. Hi ha dues grans tipologies d'anàlisi multivariant; els mètodes de la dependència (quan l'objectiu és explicar una o diverses variables –VD– en funció d'altres –VI–) i els mètodes de la interdependència (quan l'objectiu és analitzar les relacions que s'estableixen entre totes les variables al mateix nivell). L'anàlisi factorial exploratòria és un tipus d'anàlisi multivariant de la interdependència. Té com a objectiu descobrir un nombre més petit de dimensions latents (factors) no observables, que, perdent el mínim d'informació, expliquin les relacions que s'estableixen entre les variables observades, suficientment i de la manera més senzilla possible. En aquest article es descriu com dur a terme una anàlisi factorial amb SPSS i com interpretar els resultats que ens ofereix aquesta eina.

[es] En investigación educativa es frecuente que se recoja información sobre muchas variables en una muestra de individuos y se pretenda estudiarlas conjuntamente. En estos casos se debe utilizar una técnica analítica multivariante. Existen dos grandes tipologías de análisis multivariante: los métodos de la dependencia (cuando el objetivo es explicar una o varias variables —VD— en función de otras —VI—) y los métodos de la interdependencia (cuando el objetivo es analizar las relaciones que se establecen entre todas las variables al mismo nivel). El análisis factorial exploratorio es un tipo de análisis multivariante de la interdependencia. Tiene como objetivo el descubrimiento de un número más pequeño de dimensiones latentes (factores) no observables, que, perdiendo el mínimo de información, expliquen las relaciones que se establecen entre las variables observadas suficientemente y de la manera más sencilla posible. En este artículo se describe cómo realizar un análisis factorial con SPSS y cómo se interpretan los resultados que nos ofrece esta herramienta.
[ca] Darrera de cada cosa, de cada "naturalesa", una altra naturalesa que li era anterior desplega el seu enigma i ens obliga a mirar més i més lluny. No hi ha una naturalesa originària si no és en el mite d'un "bon començament" la realitat del qual és l'objecte d'un desig d'origen que no té solució en el temps. Aquest mite el formula Plató en l'escenari del Timeo amb una Naturalesa materna l'ésser de la qual no supera l'estranya condició d'ésser-per-ales coses que hi trobem el pas a l'existència.

[es] Detrás de cada cosa, de cada "naturaleza", otra naturaleza anterior a ella despliega su enigma obligándonos a mirar más y más lejos. No hay una naturaleza originaria si no es en el mito de un "buen comienzo" la realidad del cual se limita a ser el objeto de un deseo de origen sin solución en el tiempo. Este mito lo formula Platón en el escenario del Timeo con una Naturaleza materna el ser de la cual no supera la extraña condición de un ser-para-las-cosas que en él encuentran el paso a la existencia.