[ca] La incorporació de la Intel·ligència Artificial (IA) a la neuroeducació representa un enorme desafiament per al desenvolupament de competències digitals i personalitzar l'educació des de diferents arestes. Tot i la relativa recent massificació global de la IA en el sistema educatiu, preval incertesa per la poca disposició de dades validades, sobre com l'estudiantat la integra a la seva quotidianitat acadèmica, la qual cosa pot limitar el realitzar ajustaments pedagògics pertinents; a més, no hi ha prou evidència comparativa del maneig d'aquesta tecnologia entre el sector públic i privat. A aquest efecte, la investigació va tenir com a objectiu: analitzar de l'estudiantat d'educació secundària, com s'alfabetitza l'ús de la IA i desenvolupa amb aquesta tecnologia les seves capacitats cognitives i creatives per consolidar metes personals i acadèmiques. La metodologia va adoptar un enfocament quantitatiu, transversal i descriptiu, sustentat en un instrument ad hoc aplicat a 576 estudiants de secundària d'escoles públiques i privades; es van fer proves de confiabilitat mitjançant l'Alfa de Cronbach i estadístiques no paramètriques a través de la Chi Quadrat de Pearson i U de Mann-Whitney. Les troballes revelen dels estudiants sobre la IA que: reconeixen la seva importància i mostren interès per utilitzar-la; no tots han estat alfabetitzats per al seu maneig a les seves escoles, alguns l'han après a fer servir per motivació intrínseca; consideren que els pot ajudar a consolidar èxits; pensen que en pot potenciar la creativitat, sense que en disminueixi la capacitat cognitiva; i van expressar que lús desmesurat daquesta tecnologia pot ocasionar una forta dependència que derivi en procrastinació. Es conclou que alfabetitzar l'estudiantat amb IA pot ser crucial per incorporar-los com a ciutadans digitals a un món hiperconnectat; neuroeducativament la IA es converteix en un element substantiu per optimitzar els processos educatius i promoure l'adaptació cognitiva i creativa en personalitzar l'aprenentatge, i més en demostrar que hi ha motivació dels estudiants pel seu ús; cal fomentar el desenvolupament de les competències digitals en un marc ètic i responsable; i el professorat ha d'incorporar assertivament aquesta tecnologia a l'aula per promoure aprenentatges significatius i duradors.

[en] The incorporation of Artificial Intelligence (AI) in neuroeducation represents an enormous challenge for the development of digital skills and personalizing education from different angles. Despite the relatively recent global popularization of AI in the educational system, uncertainty prevails due to the lack of validated data available on how students integrate it into their daily academic life, which can limit the making of pertinent pedagogical adjustments; in addition, there is not enough comparative evidence of the management of this technology between the public and private sectors. To this end, the research aimed to: analyze the secondary education students, how they become literate in the use of AI and develop their cognitive and creative capacities with this technology, to consolidate personal and academic goals. The methodology adopted a quantitative, transversal and descriptive approach, supported by an ad hoc instrument applied to 576 secondary school students from public and private schools; Reliability tests were carried out using Cronbach's Alpha and non-parametric statistics through Pearson's Chi Square and Mann-Whitney U. The findings reveal that students about AI: recognize its importance and show interest in using it; not all have been taught to use it in their schools, some have learned to use it out of intrinsic motivation; they consider that it can help them consolidate achievements; they think that it can enhance their creativity, without diminishing their cognitive capacity; and they expressed that the excessive use of this technology can cause a strong dependence that leads to procrastination. It is concluded that educating students with AI can be crucial to incorporate them as digital citizens in a hyperconnected world; neuroeducationally, AI becomes a substantive element to optimize educational processes and promote cognitive and creative adaptation by personalizing learning, and more so by demonstrating that there is motivation among students to use it; the development of digital skills must be encouraged within an ethical and responsible framework; and teachers must assertively incorporate this technology into the classroom to promote meaningful and lasting learning.