[ca] En aquesta tesi, analitzo les causes i conseqüències del desajust entre les habilitats de treballadors i les habilitats requerides per la seva ocupació. També investigo els factors que determinen l'èxit de fertilització in vitro, els quals posseeixen importants implicacions sobre l'elecció professional i la fertilitat de les dones. En el primer capítol, calculo noves mesures de desajust d'habilitats per habilitats alfabetitzadores i numèriques. Les mesures existents de desajust d'habilitats basades en les dades de l'Avaluació Internacional de Competències d'Adults (PIAAC) només utilitzen informació de la part del treballador i ignoren el tipus de treball que aquests realitzen. Per a 13 dels països de l'OCDE, mesuro les habilitats dels treballadors utilitzant la puntuació en exàmens individuals i les habilitats requerides per les seves professions amb dades de requisits ocupacionals de la Xarxa d'Informació Ocupacional. Mesuro 1) la correlació entre les habilitats i els requisits ocupacionals a cada país i 2) el percentatge de treballadors el desajust dels quals és superior a 50. Mostro que les mesures de desajust que proposo tenen una correlació negativa amb la productivitat laboral agregada superior a les mesures existents. En el segon capítol, col·laborant amb en Andrii Parkhomenko, estudiem la relació entre les prestacions d'atur i el canvi d'ocupació. Pot afectar el nivell de les prestacions d'atur al tipus de treball posterior a l'atur? Utilitzant dues bases de dades d'Estats Units, el SIPP i el NLSY79, documentem nous resultats envers la relació entre les prestacions d'atur i el canvi d'ocupació. Primerament, els aturats que tenen dret a prestacions més altes canvien d'ocupació en menor freqüència. En segon lloc, entre els que si canvien d'ocupació, les prestacions més altes tenen una correlació positiva amb el requisit d'habilitats en la nova ocupació. Finalment, el primer resultat és més pronunciat per a treballadors que tenen una permanència més llarga a la seva antiga ocupació i, en canvi, en el segon resultat, es més pronunciat entre els que tenen una permanència més curta. Proposem un model d'agents i llocs de treball heterogenis per estudiar l'efecte de les prestacions d'atur en els sous i el tipus d'ocupacions de treballadors que han estat a l'atur. El model estimat ens permet mostrar que, proporcionant prestacions més altes a treballadors amb menys experiència, el resultat és de sous mitjans més alts. En el tercer capítol, col·laborant amb la Fane Groes, la Daniela Iorio, la Mallory Leung i el Raul Santaeulalia-Llopis, estudiem els factors que determinen l'èxit de la fertilització in vitro (FIV), utilitzant dades administratives de Dinamarca (1995-2009). Trobem que l'educació materna afecta de manera significativa a l'èxit de FIV (nascut viu). Comparant les fertilitzades que no van acabar l'educació secundària envers les que tenen un diploma universitari o de secundària, tenen un 21% i un 13% més de probabilitat d'aconseguir un nascut viu a través de FIV, respectivament. Argumentem que el gradient d'educació reflexa diferències en productivitat en FIV (com de bé les dones segueixen les instruccions del tractament de FIV) i en factors psicològics (com les afecta assumir el tractament). Desenvolupem un model dinàmic de dones utilitzant la tecnologia de FIV, on les dones tenen productivitats diferents en FIV i nivells diferents d'estrès psicològic associat al tractament. En el model, les dones equilibren la probabilitat positiva d'obtenir un fill i el cost psicològic del tractament. El model estimat demostra que el 95% del gradient es pot explicar amb les diferencies en la productivitat en FIV.

[es] En esta tesis analizo las causas y consecuencias del desajuste entre las habilidades de trabajadores y las habilidades requeridas por su ocupación. Estudio cómo medir este desajuste y cómo se ve afectado por el nivel de prestaciones de desempleo mediante su efecto en el cambio de ocupación. También investigo los factores que determinan el éxito de la fertilización in vitro, los cuales tienen implicaciones importantes sobre la elección profesional y de fertilidad de las mujeres. En el primer capítulo, calculo nuevas medidas de desajuste de habilidades para habilidades alfabetizadoras y numéricas. Las medidas existentes de desajuste de habilidades basadas en los datos de la Evaluación Internacional de Competencias de Adultos (PIAAC) usan información solo de la parte del trabajador e ignoran el tipo de trabajos que estos realizan. Para 13 de los países de la OCDE, mido las habilidades de los trabajadores usando la puntuación obtenida en exámenes individuales y las habilidades requeridas por sus profesiones con datos de requisitos ocupacionales de la Red de Información Ocupacional. Mido 1) la correlación entre las habilidades y los requisitos ocupacionales en cada país y 2) el porcentaje de trabajadores para los que el desajuste es mayor de 50. Muestro que las medidas de desajuste que propongo tienen una correlación negativa con la productividad laboral agregada más alta que las medidas existentes. En el segundo capítulo, en colaboración con Andrii Parkhomenko, estudio la relación entre las prestaciones de desempleo y el cambio de ocupación. ¿Puede afectar el nivel de las prestaciones de desempleo al tipo de trabajos posteriores al desempleo? Usando dos bases de datos de Estados Unidos, el SIPP y el NLSY79, documentamos nuevos resultados sobre la relación entre las prestaciones de desempleo y el cambio de ocupación. Primero, los desempleados que tienen derecho a prestaciones más altas cambian de ocupación menos frecuentemente. Segundo, entre los que sí cambian de ocupación, las prestaciones más altas tienen una correlación positiva con el requisito de habilidades en la nueva ocupación. Por último, el primer resultado es más pronunciado para trabajadores que tienen una permanencia más larga en su antigua ocupación, mientras que el segundo resultado es más pronunciado entre quienes tienen una permanencia más corta. Proponemos un modelo de agentes y trabajos heterogéneos para estudiar el efecto de las prestaciones de desempleo en los salarios y el tipo de ocupaciones de trabajadores que pasan por el desempleo. El modelo estimado nos permite mostrar que proporcionando prestaciones más altas a trabajadores con menos experiencia, los salarios medios son más altos. En el tercer capítulo, en colaboración con Fane Groes, Daniela Iorio, Mallory Leung and Raul Santaeulalia-Llopis, estudio los factores que determinan el éxito de la fertilización in vitro (FIV), usando datos administrativos de Dinamarca (1995-2009). Determinamos que la educación materna afecta de manera significativa al éxito de FIV (nacido vivo). Comparado con las fertilizadas que no acabaron la secundaria, quienes tienen diploma universitario o de secundaria tienen un 21% o un 13%, respectivamente, más probabilidades de lograr un nacido vivo mediante FIV. Argumentamos que el gradiente de educación refleja diferencias en productividad en FIV (cómo de bien las mujeres siguen las instrucciones del tratamiento de FIV) y en factores psicológicos (cómo les afecta asumir el tratamiento). Desarrollamos un modelo dinámico de mujeres usando la tecnología de FIV, donde las mujeres tienen distintas productividades en FIV y distintos niveles de estrés psicológico asociado con el tratamiento. En el modelo, las mujeres equilibran la probabilidad positiva de obtener un hijo y el coste psicológico del tratamiento. El modelo estimado demuestra que el 95% del gradiente se puede explicar con las diferencias en la productividad en FIV.