BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] En aquest article presentem els resultats d'una investigació a gran escala sobre la Inseguretat Lingüística formal o laboviana (ILF). La mostra és representativa de l'univers estudiat -els joves valencians dels dos darrers cursos de l'ensenyament obligatori- i està formada pet 2190 estudiants entre 14 i 16 anys de 31 centres d'educació secundària de les localitats del País Valencià on es parla la llengua catalana. La ILF és un índex de la percepció que tenen els parlants de la distància que hi ha entre els seus usos lingüístics i les formes lingüístiques més prestigioses. En l'article es presenten els resultats de la ILF en l'ús de tretze variables fonètiques, morfològiques i lèxiques. S'hi descriu el fenomen de la inseguretat lingüística formal, l'abast que té entre els joves i les tendències que presenta en relació a altres variables sociolingüístiques rellevants com són la primera llengua dels enquestats i la tipologia lingüística del programa educatiu que segueixen. L'article demostra l'interés de la descripció de la ILI' i de les tendències en què es manifesta com una eina valuosa per a l'anàlisi de l'evolució del model de llengua, la planificació lingüística, l'establiment de la llengua estàndard o l'ensenyament escolar de les llengües.

[en] This paper presents the results of a research on a large scale about Formal Linguistic Insecurity (or the Lavobian approach). This sample is representative of the universe studied -young Valencians in their two last courses of compulsory education- and it consists of 2190 students between 14 and 16-years-old of 31 secondary schools in the Valencian Country where Catalan is spoken. The ILI is an index of the perception that speakers have of the existing distance between their linguistic uses and more prestigious linguistic forms. The results of the ILI in the use of thirteen phonetic, morphological and lexical variables are shown in this paper, the phenomenon of formal linguistic insecurity is described, as well as the scope that it has between youngsters and the trends that it shows in connection with other relevant sociolinguistic variables such as the first language of the polled ones and the linguistic typology of the educational program they follow. This article shows the interest of the ILI description and its validity as a tool for the analysis of the evolution of the model of language, the linguistic planning, the establishment of the standard language or the teaching of languages.
[ca] Encara que el còmic té una trajectòria centenària, cal esperar la década dels setanta perquè la seua influència es faça notar en la literatura. En aquell moment es produeix el famós debat entre els apocalíptics i els integrats respecte a la cultura de masses apuntat per Umberto Eco, que provocarà en els escriptors més joves el refús a la tradició i als criteris acadèmics sobre excel·lència literària. Els autors més agosarats experimentaran amb els recursos que els gèneres populars poden aportar per a explorar nous estils. Si bé la relació que la literatura estableix amb el cinema ha generat nombrosos estudis, en canvi manquen aproximacions crítiques a la influència que els altres gèneres visuals i audiovisuals com el còmic o la televisió han exercit sobre la narrativa. Aquesta és una qüestió que se situa en l'àmbit dels estudis sobre la interdiscursivitat. Per tant, no pot deixar de banda aspectes com la serialitat, la construcció narrativa basada en la juxtaposició, les onomatopeies, l'humor o els protagonistas inanimats o animals.

[en] Although comic has a long tradition, only after the seventies can its influence be traced in literature. Then the famous debate between what Umberto Eco called apocalyptic and integrated regarding mass culture took place, which led the youngest authors to refuse tradition and academic yardsticks about literary quality. The most daring writers will experiment with resources from the popular genres to explore new literary styles. There are numerous studies about the relationship between literature and cinema; however the link with other visual and audiovisual genres such as comic or television has not been paid enough critical attention. This is a question matter related to interdiscursivity. Therefore some aspects such as seriality, narrative construction based on juxtaposition, onomatopoeia, humour, inanimate characters or animals have to be examined.
[ca] Al present treball explorem el potencial històric dels vestigis materials recents mitjançant un cas d'estudi que té com objecte els camps de futbol de principis del segle XX a la província d'Alacant. Es tracta d'espais multifuncionals, sense unes dimensions reglades, que serveixen d'escenari per a la pràctica dels esports moderns que s'inicià al nostre territori entre la fi del segle XIX i les primeres dècades del XX. De propietat privada i per al goix exclusiu dels membres dels clubs, els camps de joc –abordats des de l'Arqueologia– aporten informació valuosa sobre el passat de la societat alacantina.

[en] In this paper we explore the historical potencial of the recent material remains, through a case study whose objective ar the football fields in the early 20th century in the province of Alicante. Those are multifunctional spaces, without regulated dimensions, used as a stage for modern sports practice, which started in our territory between the end of the 19th century and the first decades of the 20th century. Private propierty and exclusively for enjoyment of the club membres, the sport fields -approached from Archaeology- provide valuable information about the Alicante's society past.
[ca] L'anàlisi comparada de l'obra d'Ausiàs Marc i la traducció espanyola que en va fer Baltasar de Romaní al s. XVI és útil per als estudis lingüístics. Estudiem ací una qüestió d'interès per a la sintaxi catalana: l'ús de l'article determinat masculí singular en la generació de noms abstractes i davant que 'relatiu'. Aquest ús ha patit la interferència d'un recurs singular de l'espanyol: l'anomenat "lo neutro". Per això a) descrivim en el text de Marc el comportament de l'article determinat masculí en la generació d'abstractes i davant el relatiu i, en aquest cas, la variació amb el demostratiu ço; i b) observem com tradueix Romaní aquests contextos i, doncs, ponderem en quina mesura era competent en l'ús del "lo neutro". Oferim informació sobre un aspecte gramatical mancat d'investigació històrica fonamentada en corpora textuals. Atès que és d'un text poètic, podem descriure amb precisió l'aparició de les variants de l'article /l/, determinant masculí i abstracte.

[en] A comparative analysis of the work of Ausiàs Marc and the sixteenth-century translation by Baltasar de Romaní is of some linguistic utility. In this article, we examine a point of interest to Catalan syntax: the use of the masculine singular definite article in the creation of abstract nouns and before the relative que. This use has suffered interference from a form that is peculiar to Spanish: the so-called "neuter lo". Therefore (a) we describe the behaviour of the masculine definite article in generating abstract nouns and before the relative in Marc's text and, in this case, its alternation with the demonstrative ço; (b) we note how Romaní translates these contextual variants and, thus, we try to estimate to what extent he was competent in the use of "neuter lo". We offer information about an aspect of grammar hitherto unstudied in corpora. Since we are dealing with a poetic text, we can describe the appearance of the variants of the masculine abstract definite article /l/ with precision.
[ca] Per tal com que l'anàlisi dels vasos i dels elements formals ha sigut realitzat de manera més detallada en altres publicacions, allò que es pretén es plantejar una línia de treball vàlida que ens porte a un millor coneixement de la ceràmica ibèrica de les comarques meridionals d'Alacant, tenint present els antecedents de la investigació i les dades disponibles avui.

[en] Since the analysis of the vases and formal elements has been carried out in a detailed manner in other publications, what we seek here is to set forth a line of valid work which leads us to a better knowledge of the Iberian pottery of the Alicante southern districts, keeping in mind the antecedents of the investigation and the available data at the present time.
[ca] La disputa entre la memòria i l'oblit és la base de l'edificació de les societats i de la ciutat. On l'una avança, l'altre recula, i viceversa. Aquest article analitza la disputa entre la memòria i l'oblit del monument dels Màrtirs de la Llibertat d'Alacant, destruït per les autoritats franquistes.

[en] The conflict between memory and oblivion is the foundation on which societies and cities are built. Where one goes forwards the other goes backwards and vice versa. This article analyzes the dispute between memory and oblivion of the Monument to the Martyrs of Freedom, which was destroyed by Franco's authorities.
[ca] La representació del poder polític en diversos àmbits de la societat i la cultura, comú a totes les èpoques històriques, tampoc és un element aliè a la societat romana. Existeixen diversos vehicles per a la transmissió de la propaganda imperial, com per exemple l'escultura, l'epigrafia honorífica o la numismàtica. A zones rurals també tindran importància els mil·liaris, que constitueixen altre mitjà per ennoblir l'elit. El que pretenem amb aquest text és, en primer lloc, explicar aquests monuments tant dins del seu context funcional com a referències viàries, com dins de la seua funció propagandística, per a després comparar les propostes historiogràfiques amb la informació recollida durant el nostre projecte de tesi doctoral i avaluar diferents possibilitats d'investigació.

[en] The depiction of political power in many spheres of society and culture, an interest common to all historical times, is not an odd element in Roman society. There are several vehicles for the transmission of imperial propaganda, such as sculpture, honorary epigraphy or numismatics. In rural zones, milestones are also important, as long as they consist in another way of honouring the elite. What we aim to do in this text is, first, to explain both the functional context of milestones as road references, and their propaganda function. Then, we will compare these data from historiography with the information collected in our thesis research in order to propose different investigation possibilities.
[ca] Pompeu Fabra no va visitar mai les Pitiüses, ni hi va tenir cap relació directa. La seva obra, tanmateix, hi va arribar i hi va arrelar. Hi va tenir un paper important, sens dubte, el menorquí Francesc de B. Moll, que adaptà les normes fabrianes al català de les Balears (sobretot de Mallorca i Menorca). Però qui va ser decisiu en la introducció i l'arrelament dels fabrisme a Eivissa i a Formentera, va ser el poeta Marià Villangómez. Ell va esdevenir el seu primer deixeble en aquestes illes i també va exercir de gramàtic quan va publicar Curs d'iniciació a la llengua. Normes gramaticals. Lectures eivissenques i formentereres, que és una veritable adaptació al parlar de les Pitiüses de l'obra del mestre Fabra i de Moll. En aquest article fem un repàs per tot aquest procés, des de la introducció per Villangómez del fabrisme a Eivissa i Formentera, fins a la consolidació de tot un equip de correctors i professors que en segueixen les ensenyances, les difonen, i les apliquen en les nombroses publicacions que s'hi editen.

[en] Pompeu Fabra never visited the Pityuses, nor had any direct relationship with them. His work, however, arrived there and took root. The Minorcan Francesc de B. Moll, who adapted the Fabrian norms to the Catalan of the Balearic Islands (especially of Mallorca and Menorca), had an important role in it. But the one who had a key role in the introduction and rooting of the Fabrian regulations in Ibiza and Formentera was the poet Marià Villangómez. He became his first disciple in these islands and also served as a grammarian when he published Curs d'iniciació a la llengua. Normes gramaticals. Lectures eivissenques i formentereres, which is a real adaptation to the language of the the Pityuses of master Fabra's work, and Moll's. In this paper we review all this process, from the introduction of the Fabrian work in Ibiza and Formentera by Villangómez to the consolidation of a whole team of correctors and teachers who follow his teachings, spread them, and apply them in the numerous publications that are edited.
[ca] Commeleran és un dels nombrosos artistes plàstics catalans oblidats per la tradició acadèmica. El seu compromís artístic amb Catalunya durant la guerra civil encara no ha rebut el reconeixement que mereix. Els seus dibuixos constitueixen una visió vigorosa i personal del temps viscut, motiu pel qual li dediquem el present article. L'objectiu és recuperar i donar a conèixer les seues creacions artístiques més significatives dels temps de guerra; perquè són una documentació gràfica de les vivències de les persones no combatents durant la guerra a Catalunya, d'algunes activitats culturals organitzades per la Generalitat de Catalunya i de la pràctica per part dels catòlics d'un intimisme religiós en la rereguarda republicana.

[en] Commeleran is one of the numerous Catalan plastic artists forgotten by the academic tradition. His artistic commitment to Catalonia during the civil war still has not received the recognition he deserves. His drawings constitute a vigorous and personal vision of the time lived, which is why we dedicate this article to him. The objective is to recover and publicize his most significant artistic creations of war times; because they are a graphic documentation of the experiences of non-combatants during the war in Catalonia, of some cultural activities organized by the Generalitat of Catalonia and of the practice for Catholics of religious intimacy in the republican rearguard.
[ca] La Legenda aurea de Voragine es convertí aviat en una de les obres més difoses de la literatura religiosa de l'edat mitjana. El valor devocional d'aquesta obra la convertí en font d'escriptors i artistes d'arreu d'Europa. El drama religiós en rebé també la influència en l'elecció de temes i continguts i, en aquest sentit, nombroses representacions hagiogràfiques l'aprofitaren com a font. El cas del Misteri d'Elx (s. XV) no és alié a açò. Amb aquest treball, pretenem avançar en la comparació que iniciaren autors com Alfons Llorenç entre la Legenda aurea i la representació elxana d'una manera més detinguda, recollint algunes de les coses que ja s'han dit alhora que aprofundim l'anàlisi.

[en] The Voragine's Legenda Aurea soon became one of the most widespread works of religious literature of the Middle Ages. The devotional value of this work became the source of writers and artists throughout Europe. The religious play also received the influence in the choice of topics and contents, and in this sense, it took advantage of the numerous hagiographic representations as a source. The case of the Mystery Play of Elche (fifteenth century) is no stranger to this factor. With this work, we mean to advance in the comparison that some authors like Alfons Llorenç began between the Legenda Aurea and the representation of Elche in a way more thorough, absorbing some of the things that have already been mentioned at the same time as we deepen the analysis.
[ca] Analitzem en aquest treball els trenta-quatre articles escrits per Antoni Mas i Miralles que, al llarg de quatre dècades (1981-2023), va publicar en els llibres de festes patronals de Santa Pola. Es tracta d'una aparent miscel·lània que, en realitat, podem ordenar agrupant els textos (tots en valencià) per temes. Podem agrupar els temes principals, objectes d'especial atenció del filòleg i veí del poble, en sis blocs. El primer estaria constituït pels articles dedicats a l'origen del poble i la seua història. El segon ampliaria el primer amb notícies històriques aparegudes en diferents arxius i publicacions antigues. El tercer té a veure amb les referències del poble en la premsa del XIX i principis del XX. El quart es dedica a testar l'estat del valencià dels santapolers. El cinqué busseja en el món mariner: costums, argot i inventari de peixos. I un sisé que subministra dades sobre la llegenda i el culte a la Mare de Déu de Loreto, patrona de la vila. Aquests sis temes s'exposen emparellats: el poble i les notícies pretèrites, la presència de Santa Pola en la premsa i el valencià parlat, i un últim bloc dedicat a les tradicions: les que venen de la mar i les que giren al voltant de la Mare de Déu. És evident que, en aquesta tasca continuada, l'autor ofereix una perspectiva més àmplia, rica i complexa, tant del patrimoni cultural, com de les tradicions locals de Santa Pola, en una versió evolutiva al llarg del temps.

[en] An analysis was conducted of the thirty-four articles published by Antoni Mas i Miralles over four decades (1981-2023) in the books of Santa Pola's patron saint day festivities. All were written in Valencian. This miscellany of texts could in fact be sorted into six theme-based groups, of particular interest to the philologist and resident of the town. The first includes articles dedicated to the origin of the town and its history. The second expands the first with historical news extracted from various archives and old publications. The third group consists of references to the town made in the press in the nineteenth and early twentieth centuries. The fourth is dedicated to testing the state of the Valencian language spoken by Santa Pola inhabitants. The fifth group delves into the sea world: its customs, the slang used, and fish inventories. And the sixth group provides information on the legend and cult of the Virgin of Loreto, the town's Madonna. These six themes are presented in pairs: the town and news from the past; the presence of Santa Pola in the press and spoken Valencian; and a last pair dedicated to traditions, both those related to the sea and those revolving around the Mother of God, the Madonna. In this ongoing task, the author clearly offers a broader, richer, and more complex perspective both of the cultural heritage and of the local traditions of Santa Pola, in an evolutionary version over time.
[ca] S'ha estudiat la dieta del Mosquiter Comú Phylloscopus collybita durant la seva hivernada en una zona humida mediterrània (Parc Natural del Fondo, SE d'Espanya) mitjançant l'anàlisi del contingut dels pedrers de 17 individus que van morir accidentalment durant la captura per a anellament. La disponibilitat de las preses es va estimar a través de mostratges amb trampes d'aigua en dos hiverns. La major part de la dieta va estar composta per mosquits quironòmids que es van trobar en tots els individus analitzats i van representar aproximadament el 95% de les preses. Les mosques (Brachycera) van ser un dels taxons més capturats en les trampes, però representen menys del 0.5% de las preses trobades en els pedrers. L'aplicació de l'anàlisi composicional va revelar que existeix una selecció de preses altament significativa. Els mosquiters comuns sembla que seleccionen preses poc mòbils i amb distribució contagiosa, como els quironòmids, mentre que eviten preses capaces d'escapar ràpidament como les mosques.

[en] The diet of Common Chiffchaffs Phylloscopus collybita wintering in a Mediterranean wetland (El Hondo Natural Park, SE Spain) was studied by analysing the gizzard content of 17 individuals that died accidentally when trapped for ringing. Prey availability was assessed via water-trap sampling over two winters. The bulk of the diet was composed of midges (Chironomidae), which were found in all the gizzards and represented approximately 95% of the prey. Brachycera flies were one of the most captured taxa in the water-traps but represented less than 0.5% of the total number of prey consumed. Compositional analysis revealed very strong prey selection, with Chiffchaffs selecting clumped and less mobile prey, such as chironomids, and avoiding abundant but fast-escaping prey, such as Brachycera.
[ca] Els camps de conreu abandonats representen un llegat de l'activitat agrícola que es desenvolupava en gran part del territori del Parc Natural del Carrascar de la Font Roja fins mitjan del segle XX. La modificació de la superfície dels vessants de les muntanyes per a afavorir el cultiu de la terra en bancals o terraces ha anat transformant el paisatge de manera constant al llarg dels anys. És per això que s'ha decidit estudiar les diferents espècies de fauna que porten a terme la seua activitat en aquestes unitats de paisatge. Aquestos bancals compten actualment amb dinàmiques de sucessió de la vegetació alterades a conseqüència de la modificació de la coberta vegetal per l'ésser humà. Per això, s'ha realitzat un mostreig a través de la tècnica del fototrampeig, amb la finalitat de recaptar dades de freqüència d'aparició i elaborar una sèrie de propostes de gestió arran de les dades recollides.

[en] The abandoned farmlands represent a legacy of the agricultural activity developed in much of the territory of the Nature Park of Carrascal de la Font Roja until 1950s. The modification of the surface of the mountains, which are favourable for terrace farming, has been constantly transforming the landscape over the years. Therefore, the aim of this research is to study the different species of fauna that perform their activity in these landscape units. Currently, these terraces have altered dynamics of vegetation succession as a result of the modification of the vegetation cover by humans. For this research, samples have been collected by camera trapping technique, in order to gather data on the frequency of appearance and prepare a series of management proposals based on the data collected.
[ca] La crítica ha subratllat el caràcter metaficcional de l'obra de Pere Calders, que reelabora molts dels tòpics de la literatura fantàstica en els seus relats, sovint mitjançant l'humor i la ironia. Tanmateix, des d'una perspectiva psicoanalítica, aquest diàleg amb la tradició es pot comprendre també com una exploració del significat que la fantasia té amb les persones o la manera com la ficció modela la identitat personal i també la realitat social i la cultura. Aquesta idea es reflecteix nítidament en un dels contes de l'autor, titulat "La clau de ferro", en què un home s'inventa una personalitat misteriosa molt similar als personatges sinistres de la novel·la gòtica per crearse una reputació social. Tal és el poder de seducció d'aquesta fantasia que al final acaba devorant els protagonistes, incapaços d'acceptar la realitat.

[en] Pere Calders's work has been regarded as fantastic and gothic metafiction, for his short stories are often ironical rewritings of the genre's main storylines and tropes. However, from a psychoanalytic approach, this dialogue with literary tradition can also be understood as an exploration of the meaning of fantasy or the way fiction shapes personal identity as well as social reality and culture. This idea is clearly apparent in one of Calders's short stories, "La clau de ferro" —"The iron key"—, in which a man, in order to gain social notoriety, creates a makebelieve mysterious character similar to the uncanny heroes of gothic novels. This seductive fantasy becomes so powerful that it ends up substituting reality, which the protagonists of the story are unable to accept.