[ca] Introducció. El dolor postoperatori entès com una experiència emocional i sensorial desagradable ocasionada per un procediment quirúrgic, requereix un abordatge multidimensional que inclogui addicionalment a la intensitat del dolor, altres variables igualment importants com la interferència que produeix el dolor amb les activitats, els efectes adversos secundaris al tractament del dolor i la percepció que té el pacient de la cura rebuda. El mesurament d'aquests resultats de dolor s'ha d'emmarcar dins de programes de millora contínua que permetin la comparació entre hospitals, la identificació de pacients amb mals resultats de dolor postoperatori que poden desencadenar complicacions i dificultar la recuperació final, i la identificació dels factors de dolor risc associats. Disseny del estudi. Aquest estudi utilitza les dades espanyoles i la metodologia del registre PAIN-OUT (Clínicaltrials.gov: NCT02083835), prèvia acceptació per part dels investigadors i responsables principals a la Universitat de Jena. És un estudi observacional multicèntric prospectiu que recull dades de tres aspectes de l'atenció de pacients el primer dia postoperatori: 1) dades d'estructura, entesa com l'organització que permet l'atenció i el tractament del dolor en pacients quirúrgics i recollida mitjançant una enquesta a els investigadors de cada centre. 2) dades del procés de cura, entès com l'atenció específica perioperatòria i recollida utilitzant dades de la història clínica i 3) Outcomes o resultats de dolor, entesos com a mesures de la salut del pacient relacionades amb el procés de cura i recollida mitjançant un qüestionari autoadministrat (IPO). Els centres van acceptar participar-hi de forma voluntària, el comitè d'ètica mèdica va aprovar la realització de l'estudi i els pacients van ser inclosos si estaven el primer dia postoperatori i havien estat a la planta d'hospitalització per més de 6 hores. Els criteris d'exclusió van ser: declinar-hi participar, estar adormit, sedat, ser incapaç de comunicar-se, llegir o entendre qüestionaris. Resultats. Mitjançant l'anàlisi de les dades espanyoles del registre recol·lectades del 2009 al 2013, que incloïa una N= 4650 pacients reclutats en 13 hospitals distribuïts en 7 comunitats autònomes i que componen la mostra d'aquest estudi es confirma que l'adaptació espanyola de l'IPO té una estructura de tres factors que es manté invariable en diferents grups poblacionals relacionats amb el constructe dolor. Es pot fer servir el qüestionari i els seus factors per fer comparacions entre aquests grups. L'anàlisi de clúster va identificar com a òptima la solució de tres conglomerats: dos grups amb bons resultats de dolor diferenciats per l'ús o no de bloqueig de nervi perifèric i un grup de pacients amb mals resultats de dolor on tots els pacients desitjaven més tractament per al dolor. Aquest grup contenia el 20% de la mostra, la majoria sotmesos a cirurgia de membres inferiors, abdominal i de columna. La comparació d'aquest grup davant dels dos grups de bons resultats va identificar els predictors següents de pertànyer a aquest grup disfuncional: ser jove, ser home, ús preoperatori d'opioides, reducció de fractura i cirurgies d'os, institució on es va realitzar la cirurgia, el nombre de comorbiditats i els equivalents de morfina en recuperació. Conclusions. Aquesta tesi proposa el ús de una nova mesura per avaluar el dolor postoperatori resumida en el triangle de resultats postoperatoris i basada en els tres factors del qüestionari IPO: F1: Intensitat de dolor i la seva interferència amb les activitats; F2: Efectes adversos; F3: Percepció de cura. Esta mesura permet la identificació dels pacients amb pitjors resultats, dels seus factors de risc associats, i dels procediments que requereixen de manera prioritària programes de millora contínua.

[en] Introduction. Postoperative pain, understood as an unpleasant emotional and sensory experience caused by a surgical procedure, requires a multidimensional approach that not only assess pain intensity but other equally important variables such as pain interference with activities, adverse effects secondary to pain treatment and the patient's perception of the quality of pain care. These outcomes along with other process of care and structure measurements should be analyzed to identify patients with poor postoperative pain outcomes that requires different treatment approaches, their risk factors and to promote a quality improvement environment. Study design. This study uses the Spanish patient's data from the PAIN-OUT registry and its methodology (Clínicaltrials.gov: NCT02083835), after acceptance and authorization by the local researchers and principal investigators at Jena University. It is a prospective multicenter observational study that collects data on three aspects of patient care on their first postoperative day: 1) structure data, understood as the organization that allows care and treatment of pain in surgical patients and collected through a survey to researchers from each center. 2) data on the process of care, understood as specific perioperative care and collected using data from the clinical records and 3) Outcomes, understood as measures of the patient's health related to the care process and collected using a patient reported outcomes questionnaire (IPO). After approval by the local ethics committee at each center, patients were included if they were on the first postoperative day and had been on the hospital ward for more than 6 hours. Exclusion criteria were declining to participate, being asleep, sedated, unable to communicate, read or understand questionnaires. Results. 4650 Spanish patients were collected in the PAIN-OUT registry from 2009 to 2013, recruited from 13 hospitals distributed in 7 autonomous communities. The study confirmed that the Spanish adaptation of the IPO has a three factors structure that remains unchanged in subgroup of patients related to the pain construct. The questionnaire and its factors can be used to make comparisons between these groups. The cluster analysis identified the solution of three clusters as optimal: two groups with good pain results differentiated by the use or not of peripheral nerve block and a group of patients with poor pain results where all patients desired more pain treatment pain. This group contained 20% of the sample, the majority undergoing lower limb, abdominal and spinal surgery. The comparison of this group against the two groups with good results identified the following predictors of belonging to this dysfunctional cluster: being young, being male, preoperative use of opioids, fracture reduction and bone surgeries, institution where the surgery was performed, the number of comorbidities and morphine equivalents in recovery. Conclusions. This thesis proposes the use of a new measure to assess postoperative pain summarized in the triangle of postoperative outcome and based on the three factors of the IPO questionnaire: F1: Pain intensity and its interference with activities; F2: Adverse effects; F3: Perception of care. This measure could help to identify patients with the worst outcomes, its associated risk factors, and the procedures that require urgent quality improvement programs.