BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Objectius: avaluar l'eficàcia de la biòpsia transrectal de pròstata per fusió cognitiva (BTRP-fc) en el diagnòstic de càncer de pròstata (CaP) i càncer de pròstata clínicament significatiu (CaPs). Material i mètodes: anàlisi retrospectiva de 111 pacients sotmesos a BTRP-fc a l'Hospital Verge de la Cinta entre 2014 i 2018 amb lesions PIRADS ≥ 3. Resultats: es van detectar 38 CaP (34,4%) i 25 CaPs (65,8% de tots els CaP). Es van evidenciar diferències estadísticament significatives afavorint el grup de biòpsia positiva versus negativa a l'estudiar les variables: edat (mitjana de 69,84 anys), PIRADS (categoria PIRADS 4), mida de la lesió índex (mitjana de 16 mm) i la ubicació de la lesió índex per zones anatòmiques (predominant les lesions a la zona perifèrica amb un 65,8%). L'anàlisi multivariant va revelar que l'edat igual o superior a 70 anys i la mida de la lesió índex igual o superior a 12 mm estaven associats de manera independent a un augment de risc de biòpsia de pròstata positiva per a qualsevol tipus de càncer de pròstata. Conclusions: els nostres resultats són prometedors en el marc de el model actual de diagnòstic de càncer de pròstata que pretén detectar la malaltia clínicament significativa i disminuir el sobrediagnòstic i sobretractament de la malaltia indolent i probablement optimitzant l'estratègia de biòpsia i minimitzant l'heterogeneïtat dels mètodes poguessin assolir taxes de detecció de Caps encara més grans.

[es] Objetivos: evaluar la eficacia de la biopsia transrectal de próstata por fusión cognitiva (BTRP-fc) en el diagnóstico del cáncer de próstata (CaP) y cáncer de próstata clínicamente significativo (CaPs). Material y métodos: análisis retrospectivo de 111 pacientes sometidos a BTRP-fc en el Hospital Verge de la Cinta entre 2014 y 2018 con lesiones PIRADS ≥ 3. Resultados: se detectaron 38 CaP (34,4%) y 25 CaPs (65,8% de todos los CaP). Se evidenciaron diferencias estadísticamente significativas favoreciendo el grupo de biopsia positiva versus negativa al estudiar las variables: edad (media de 69,84 años), PIRADS (categoría PIRADS 4), tamaño de la lesión índice (media de 16 mm) y ubicación de la lesión índice por zonas anatómicas (predominando las lesiones en la zona periférica con un 65,8%). El análisis multivariante reveló que la edad igual o superior a 70 años y el tamaño de la lesión índice igual o superior a 12 mm estaban asociados de manera independiente a un aumento de riesgo de biopsia de próstata positiva para cualquier tipo de cáncer de próstata. Conclusiones: nuestros resultados son prometedores en el marco del modelo actual de diagnóstico de cáncer de próstata que pretende detectar la enfermedad clínicamente significativa y disminuir el sobrediagnóstico y sobretratamiento de la enfermedad indolente y probablemente optimizando la estrategia de biopsia y minimizando la heterogeneidad de los métodos pudieran alcanzarse tasas de detección de CaPs aún mayores.
[ca] La novel·la gràfica per adults al món àrab és tot un fenomen que ha augmentat significativament el seu volum de produccions a partir de les conegudes "Primaveres Àrabs" l'any 2011. La història contemporània egípcia ens permet conèixer el antecedents i l'actualitat dels fets revolucionaris que van expulsar a Hosni Mubarak. A partir de les vinyetes que creen els joves artistes podem copsar la realitat sociopolítica del país.

[es] La novela gráfica para adultos en el mundo árabe es todo un fenómeno que ha aumentado significativamente su volumen de producciones a partir de las conocidas "Primaveras Árabes" en el año 2011. La historia contemporánea egipcia nos permite conocer los antecedentes y la actualidad de los hechos revolucionarios que depusieron a Hosni Mubarak. A partir de las viñetas que crean los jóvenes artistas podemos ver la realidad sociopolítica del país.
[ca] el present treball ofereix un estudi d'investigació sobre assistents de veu i mitjans de comunicació, en què s'aprofundeix en les oportunitats i reptes que aquestes noves plataformes vocals ofereixen davant la distribució i el consum d'informació i entreteniment. Es fa un estudi del context que teoritza sobre un nou llenguatge de comunicació, la Human-Machine Communication (HMC), i sobre la penetració dels assistents de veu en el mercat mundial. A més a més, es fa anàlisi de dos casos pràctics: la CCMA i la BBC.

[es] El presente trabajo ofrece un estudio de investigación sobre asistentes de voz y medios de comunicación, en el que se profundiza en las oportunidades y lo rtos que estas nuevas plataformas vocales ofrecen ante la distribución y el consumo de información y entretenimiento. Se hace, en primera instancia, un estudio del contexto que teoriza sobre un nuevo lenguaje de comunicación, la Human-Machine Comunication (HMC), y sobre la penetración de los asistentes de voz en el mercado mundial. Además, se hace un análisis de dos casos prácticos: la CCMA y la BBC.
[ca] Un article de revisió publicat a Journal of Human Evolution per Alessandro Urciuoli, investigador postodoctoral de la UAB, i David M. Alba, director de l'Institut Català de Paleontologia Miquel Crusafont, repassa de manera crítica les controvèrsies sobre les relacions de parentiu entre els primats hominoïdeus extints i els representants actuals del mateix grup, que inclou els simis antropomorfs i els humans.

[es] Un artículo de revisión publicado en Journal of Human Evolution por Alessandro Urciuoli, investigador postdoctoral de la UAB, y David M. Alba, director del Institut Català de Paleontologia Miquel Crusafont, repasa de manera crítica las controversias sobre las relaciones de parentesco entre los primates hominoideos extintos y los representantes actuales del mismo grupo, que incluye los simios antropomorfos y los humanos.
[ca] En geografia, cada vegada més s'invoca la necessitat d'organitzar continguts escolars al voltant de problemes, bàsicament com una eina per atorgar significativitat o relleu als continguts i garantir-ne, així, el caràcter innovador. A l'Argentina, això és particularment evident a partir de la reforma educativa de l'any 1994, almenys des dels dissenys curriculars i altres materials connexos de les principals jurisdiccions educatives subnacionals. Ara bé, quin sentit del terme "problema" s'està invocant i quines derivacions presenta?; en termes més propositius: què implica la construcció de continguts escolars de geografia al voltant de problemes? En primer lloc, es distingiran i s'analitzaran en aquest article alguns dels sentits principals del terme "problema" presents en la selecció i/o l'elaboració de continguts escolars: com a referent d'un conflicte social, com a estratègia didàctica i com a organització teoricoconceptual d'un tema. En segon lloc, s'indagarà en les potencialitats d'aquesta darrera accepció per construir continguts escolars i es presentaran algunes eines per operacionalitzar-los.

[es] En geografía, cada vez más se invoca la necesidad de organizar los contenidos escolares en torno a problemas, básicamente como una herramienta para otorgar significatividad o relevancia a los contenidos y garantizar, así, su carácter innovador. En Argentina, esto es particularmente evidente a partir de la reforma educativa del año 1994, al menos desde los diseños curriculares y otros materiales conexos de las principales jurisdicciones educativas subnacionales. Ahora bien, ¿qué sentido del término "problema" se está invocando y qué derivaciones presenta?; en términos más propositivos: ¿qué implica la construcción de contenidos escolares de geografía en torno a problemas? En primer lugar, se distinguirán y se analizarán algunos de los principales sentidos del término "problema" presentes en la selección y/o elaboración de contenidos escolares (como referente de un conflicto social, como estrategia didáctica, como organización teórico-conceptual de un tema). En segundo lugar, se indagará en las potencialidades de esa última acepción para la construcción de contenidos escolares y se presentarán algunas herramientas para operacionalizarlos.
[ca] OpenLabs: què són i quins espais hi ha, en quin context de la UAB s'engloba: innovació oberta UAB, com s'organitzen i quina és la forma de treball: treball col·laboratiu, cooperatiu de tota la comunitat universitària i territori... intercanvi de pràctiques educatives i de projectes. Coideació entre participants. Capacitació d'eines indústria 4.0 apropar a la tota la població (democratització d'aquestes eines)... , quina perspectiva d'educació oberta engloben? Dimensions bàsiques d'obertura (accés, contingut, pedagogia, reconeixement, col·laboració i recerca). Com es pot adreçar la comunitat universitària a aquests laboratoris.

[es] OpenLabs: qué son y qué espacios hay, en qué contexto de la UAB se engloba: innovación abierta UAB, cómo se organizan y cuál es la forma de trabajo: trabajo colaborativo, cooperativo de toda la comunidad universitaria y territorio ... intercambio de prácticas educativas y proyectos. Coideación entre participantes. Capacitación de herramientas industria 4.0 acercar a toda la población (democratización de estas herramientas) ... ¿qué perspectiva de educación abierta engloban? Dimensiones básicas de apertura (acceso, contenido, pedagogía, reconocimiento, colaboración e investigación). Cómo dirigir la comunidad universitaria a estos laboratorios.
[ca] Aquest article investiga com els traductors i altres experts lingüístics poden crear memòries de traducció (MT) per tal de compilar corpus paral·lels específics d'un domini, que després poden ser utilitzats en diversos escenaris, com ara l'entrenament de la traducció automàtica i l'ajustament de paràmetres, l'optimització de les MT i/o l'ajustament de paràmetres de grans models de llenguatge. L'article presenta una metodologia semiautomàtica per a la preparació de MT, que aprofita principalment eines de traducció utilitzades per traductors, en benefici de la qualitat i el control de les dades per part dels traductors. Aquesta metodologia semiautomàtica s'utilitza per construir un corpus turc → anglès en l'àmbit de la cardiologia a partir de resums bilingües de revistes turques de cardiologia. El corpus resultant, anomenat Corpus TRENCARD, té aproximadament 800.000 paraules d'origen i 50.000 frases. Amb aquesta metodologia, els traductors poden construir les seves pròpies MT en un temps raonable i utilitzar-les en tasques que requereixin dades bilingües.

[es] Este artículo investiga cómo las memorias de traducción (MT) pueden ser creadas por traductores y otros expertos lingüísticos a fin de compilar corpus paralelos específicos de un dominio, que luego pueden ser utilizados en varios escenarios, como el entrenamiento de la traducción automática y el ajuste de parámetros, la optimización de las MT y/o el ajuste de parámetros de grandes modelos de lenguaje. El artículo presenta una metodología semiautomática para la preparación de MT, que aprovecha principalmente herramientas de traducción utilizadas por traductores, en beneficio de la calidad y el control de los datos por parte de los traductores. Esta metodología semiautomática se utiliza para construir un corpus turco → inglés en el ámbio de la cardiología a partir de resúmenes bilingües de revistas turcas de cardiología. El corpus resultante, llamado Corpus TRENCARD, tiene aproximadamente 800.000 palabras de origen y 50.000 frases. Con esta metodología, los traductores pueden construir sus propias MT en un tiempo razonable y usarlas en tareas que requieran datos bilingües.
[ca] L'objectiu d'aquest article es descriure la migració interna de la població estrangera a Espanya. Particularment, ens plantegem respondre a dues preguntes: Els patrons de migració interior dels estrangers són similars a aquells dels autòctons? Quins factors influeixen més en aquestes diferències?. L'anàlisi es basa en les dades del registre de la població espanyola, en les Estadístiques de Variacions Residencials, el Padró Continu i altres fonts que proporcionen informació sobre els llocs de residència dels individus i altres característiques socioeconòmiques i demogràfiques. Desprès d'un anàlisi descriptiu dels models de migració dels estrangers i espanyols, hem aplicat un anàlisi multivariant per explorar alguns factors contextuals que poden influir en les diferències de mobilitat entre grups. Els nostres resultats preliminars suggereixen que, com ja s'ha observat en els països amb una major tradició immigratòria, les intensitat de migració interior d'immigrants i autòctons, difereixen significativament. Degut a les seves característiques demogràfiques i socials, els immigrants tendeixen a ser més mòbils que els autòctons. Els immigrants estan més influenciats per les xarxes socials i són menys sensibles que els autòctons en els factors econòmics regionals.

[es] El propósito de este artículo es describir la migración interna de la población extranjera en España. En particular, nos planteamos responder a dos preguntas: ¿Los patrones de migración interior de extranjeros son similares a aquéllos de los nativos? ¿Qué factores influyen más en estas diferencias? El análisis se basa en los datos del registro de la población española, en las Estadísticas de Variaciones Residenciales, el Padrón Continuo y otras fuentes que proporcionan información sobre los lugares de residencia de los individuos y otras características socioeconómicas y demográficas. Tras un análisis descriptivo de los modelos de migración de extranjeros y españoles, hemos aplicado un análisis multivariante para explorar algunos factores contextuales que pueden influir en las diferencias de movilidad entre grupos. Nuestros resultados preliminares sugieren que, como ya se ha observado en los países con una mayor tradición inmigratoria, las intensidades de migración interior de inmigrantes y nativos difieren significativamente. Debido a sus características demográficas y sociales, los inmigrantes tienden a ser más móviles que los nativos. Los inmigrantes aparecen ser influenciados más por las redes sociales y parecer menos sensible que los nativos a los factores económicos regionales.
[ca] En aquest text s'analitzen les pràctiques comunicatives de les institucions representatives més importants en l'àmbit regional de l'imperi espanyol. D'aquesta forma es contribueix al debat dels canvis i les continuïtats de la cultura política en la transformació de l'Antic Règim a la Modernitat. Partint del cas de Iucatan, província i capitania general de la Nova Espanya i després un dels estats federats de la Primera República federal del Mèxic independent, s'estudien les següents institucions: els cabildos tradicionals, la Diputació provincial en els seus dos períodes de vigència de 1813-1814 i a partir de 1820, les juntes generals dels anys 1821-1823, el primer Congrés constituent de Iucatan i els congressos regionals fins a 1829. En analitzar representacions simbòliques i pràctiques comunicatives com les cerimònies d'instal·lació, les posades en escena en l'esfera pública i les pràctiques quotidianes de la publicitat institucional, s'arriba a la conclusió que, malgrat algunes continuïtats simbòliques amb el vell ordre, es van establir gradualment pràctiques institucionals molt diferents a les vigents durant l'Antic Règim.

[es] En este texto se analizan las prácticas comunicativas de las instituciones representativas más importantes en el ámbito regional del imperio español. De esta forma se contribuye al debate de los cambios y las continuidades de la cultura política en la transformación del Antiguo Régimen a la Modernidad. Partiendo del caso de Yucatán, provincia y capitanía general de la Nueva España y luego uno de los estados federados de la Primera República federal del México independiente, se estudian las siguientes instituciones: los cabildos tradicionales, la Diputación provincial en sus dos períodos de vigencia de 1813-1814 y a partir de 1820, las juntas generales de los años 1821-1823, el primer Congreso constituyente de Yucatán y los congresos regionales hasta 1829. Al analizar representaciones simbólicas y prácticas comunicativas como las ceremonias de instalación, las puestas en escena en la esfera pública y las prácticas cotidianas de la publicidad institucional, se llega a la conclusión de que, pese a algunas continuidades simbólicas con el viejo orden, se establecieron paulatinamente prácticas institucionales muy distintas a las vigentes durante el Antiguo Régimen.
[ca] En un món on l'ús de la tecnologia és gairebé imprescindible, els usuaris es veuen forçats a cedir dades de caràcter personal a tercers per a poder fer-ne ús. Aquestes es publiquen a bases de dades públiques, generant així la necessitat de protegir la intimitat dels usuaris davant possibles atacs, mantenint, a l'hora, la integritat de les dades que seran aprofitades en estudis posteriors. Així mateix, l'objectiu principal d'aquest projecte és realitzar un estudi de l'actual estat de l'art en els mètodes de preservació de la privacitat en la publicació de les dades, fent èmfasi en les dades de les localitzacions dels usuaris, i implementar un dels mètodes estudiats posant solució al problema plantejat i estudiant els resultats.

[es] En un mundo donde el uso de la tecnología es casi imprescindible, los usuarios se ven forzados a ceder datos de carácter personal a terceros para poder hacer uso. Estos se publican en bases de datos públicas, generando así la necesidad de proteger la intimidad de los usuarios ante posibles ataques, manteniendo, a la vez, la integridad de los datos que serán aprovechados en estudios posteriores. Asimismo, el objetivo principal de este proyecto es realizar un estudio del actual estado del arte en los métodos de preservación de la privacidad en la publicación de los datos, haciendo énfasis en los datos de las localizaciones de los usuarios, e implementar uno de los métodos estudiados poniendo solución al problema planteado, estudiando los resultados.
[ca] L'anàlisi de les expectatives acadèmiques i del nivell de compromís vers el grau que cursa l'alumnat universitari permet conèixer fins a quin punt és capaç de realitzar una autoavaluació, generalment subjectiva, sobre la probabilitat d'aconseguir bons resultats en els seus estudis. La finalitat d'aquesta investigació és analitzar la incidència que el compromís acadèmic té en les creences d'autoeficàcia i en les expectatives de rendiment en universitaris de grau. La mostra la constitueixen 502 alumnes de primer i segon curs dels graus oferts per la Facultat d'Educació de la ULL, a qui se'ls va administrar l'escala validada de compromís acadèmic Utrech Work Engagement Scale-UWES-17 i, per tal de valorar les expectatives de rendiment acadèmic, se'ls va preguntar quines qualificacions esperaven obtenir a la fi del primer semestre. Els resultats van revelar que els estudiants que tenien creences favorables cap a l'assoliment de bones qualificacions eren els que obtenien millors puntuacions en l'escala de compromís acadèmic. La incidència que exerceix aquest paràmetre en les expectatives de resultats de l'alumnat universitari obre una línia d'actuació important en l'educació superior, encaminada a aconseguir un nivell més elevat d'adaptació, persistència i èxit en els estudis.

[es] El análisis de las expectativas académicas y del nivel de compromiso hacia el grado que cursa el alumnado universitario permite conocer hasta qué punto es capaz de realizar una autoevaluación, generalmente subjetiva, sobre la probabilidad de lograr buenos resultados en sus estudios. La finalidad de esta investigación es analizar la incidencia que el compromiso académico tiene en las creencias de autoeficacia y en las expectativas de rendimiento en universitarios de grado. La muestra la constituyen 502 alumnos de primer y segundo curso de los grados ofertados por la Facultad de Educación de la ULL. Se administró la escala validada de compromiso académico Utrech Work Engagement Scale-UWES-17 y, con el fin de valorar las expectativas de rendimiento académico, se preguntó qué calificaciones esperaban obtener al final del primer semestre. Los resultados revelaron que los estudiantes que tenían creencias favorables hacia el logro de buenas calificaciones eran quienes obtenían mejores puntajes en la escala de compromiso académico. La incidencia que ejerce dicho parámetro en las expectativas de resultados del alumnado universitario abre una línea de actuación importante en la educación superior, encaminada a lograr un nivel más elevado de adaptación, persistencia y éxito en los estudios.
[ca] Projecte d'implementació d'una iniciativa d'economia social i solidària basada en la creació d'un espai de criança compartida, cotreball i espai d'intercanvi familiar, al municipi de Castellar del Vallès (Barcelona). Volem oferir una opció alternativa per a aquelles mares i pares que volen criar sense renuncies, acompanyant als seus infants en un entorn respectuós, proper, compartit vivencialment, mentre poden desenvolupar-se laboralment.

[es] Proyecto de implementación de una iniciativa de economía social y solidaria basada en la creación de un espacio de crianza compartida, cotrabajo y espacio de intercambio familiar, en el municipio de Castellar del Vallès (Barcelona). Queremos ofrecer una opción alternativa para aquellas madres y padres que quieren criar sin renuncias, acompañando a sus niños en un entorno respetuoso, cercano, compartido vivencialmente, mientras pueden desarrollarse laboralmente.
[ca] L'objectiu d'aquest article es analitzar l'espai alfarer industrial a partir d'un cas concret: la terrisseria romana de Puente Melchor (Puerto Real) desenvolupat durant la campanya de 1994, sota la direccio de l'arqueologa Dna. Maria Luisa Lavado, es va documentar practicament tots els ambits funcionals d'un taller alfarer i aixo ens porta a realitzar una reconstruccio ideal de cada un dels processos des de la recollida de l'argila al seu emmagatzemant. De la mateixa manera, presentem un avenc dels estudis de les marques en la ceramica romana amb l'escriptura punica que ens portara a tornar considerar les creences habituals sobre la cultura romana Gades.

[es] El objeto del presente articulo es analizar el espacio alfarero industrial a traves de un caso concreto: el alfar romano de Puente Melchor (Puerto Real) desarrollado durante la campana de 1994, bajo la direccion de la arqueologa Dna. Maria Luisa Lavado, se documento practicamente todos los ambientes funcionales de un taller alfarero y ello nos llevo a realizar una reconstruccion ideal de cada uno de los procesos desde la recogida de la arcilla a su almacenamiento. Del mismo modo, presentamos un avance de los estudios de las marcas en la ceramica romana con la escritura punica que nos llevara a reconsiderar las creencias habituales sobre la cultura romana en Gades.