BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Anàlisi de sis tresors de la provincia de Conca (Espanya), amb información dispar, que s'han datat al primer quart del segle I a.C. Se n'estudia la composición i la possible relació amb les guerres sertorianes.

[es] Análisis de seis tesoros de la provincia de Cuenca (España), con información dispar, que se han fechado en el primer cuarto del siglo I a.C. Se estudia su composición y su posible relación con las guerras sertorianas.
[ca] L'avaluació contínua suposa que l'estudiant ha de realitzar una important quantitat d'activitats que, en la majoria de casos, es tradueix en qualificacions que l'orienten, juntament amb les observacions realitzades pel docent, sobre el resultat d'aquestes activitats, per tal d'encaminar-lo cap a l'aprenentatge pretès. En l'avaluació contínua, una de les accions possibles és permetre que l'estudiant recuperi les activitats no superades, esmenat els seus errors, per tal que la qualificació passi a aprovat. Així, cada estudiant acaba obtenint al llarg del curs una gran quantitat de qualificacions, de manera que la mitjana obtinguda serà majoritàriament d'aprovat. La llei dels grans nombres i el teorema del límit central apunten, cadascun a la seva manera, que quan la quantitat de qualificacions de cada estudiant és prou elevada, la seva distribució tendeix a una distribució normal. Per això, l'avaluació contínua ha patit algunes observacions negatives en relació a què no discrimina prou als estudiants a partir de les seves qualificacions finals i, alhora, no permet que els estudiants més brillants obtinguin qualificacions excel·lents. En aquest article, es prova que, efectivament, la distribució de qualificacions en un sistema d'avaluació contínua segueix aproximadament una distribució normal, i s'estableix un mecanisme de correcció basat en un polinomi de qualificació diversificat i d'una funció correctora.

[es] La evaluación continua supone que el estudiante debe realizar una importante cantidad de actividades que, en la mayoría de casos, se traduce en calificaciones que le orientan, junto con las observaciones realizadas por el docente, sobre el resultado de dichas actividades, a fin de encaminar al estudiante hacia el aprendizaje pretendido. En la evaluación continuada, una de las acciones posibles es permitir al estudiante recuperar las actividades no superadas, enmendado sus errores, a fin de que la calificación pase a aprobado. Así, cada estudiante acaba obteniendo a lo largo del curso una gran cantidad de calificaciones, con lo que la media obtenida será mayoritariamente de aprobado. La ley de los grandes números y el teorema del límite central apuntan, cada uno a su manera, que cuando la cantidad de calificaciones de cada estudiante es suficientemente elevada, su distribución tiende a una distribución normal. Por ello, la evaluación continuada ha sufrido algunas observaciones negativas en relación a que no discrimina suficientemente a los estudiantes a partir de sus calificaciones finales y, a la vez, no permite que los estudiantes más brillantes obtengan calificaciones excelentes. En este articulo, se prueba que, efectivamente, la distribución de calificaciones en un sistema de evaluación continuada sigue aproximadamente una distribución normal, y se establece un mecanismo de corrección basado en un polinomio de calificación diversificado y de una función correctora.
[ca] Quines actituds cap als drets humans amb una perspectiva crítica desenvolupen els estudiants del programa de Dret al llarg de la seva vida universitària? Els drets humans són més que una part de l'educació formal dels estudiants de dret; també són part integral de l'educació basada en valors que qualsevol institució educativa busca assolir. Conceptes com la llibertat, la igualtat i la dignitat són inherents a assignatures com el Dret Constitucional o els Drets Humans. Això és especialment cert quan es considera que les normes legals creen realitats que poden resoldre o perpetuar situacions d'opressió per a certes grups en la societat. Aquest article destaca l'aprenentatge d'aquests drets més enllà del seu contingut, posant èmfasi en les actituds cap als drets humans amb una perspectiva crítica que els estudiants de dret desenvolupen al llarg de la seva vida universitària, comparant estudiants de primer i cinquè any. Mitjançant un estudi qualitatiu i estadístiques descriptives, els resultats mostren similituds en diverses àrees, però també diferències. Els estudiants de primer any exhibeixen una visió neutral, mentre que els estudiants de cinquè any tenen un perfil crític-aprehensiu, ja que poden percebre el poder de la llei en la societat per crear situacions de vulnerabilitat i discriminació, però no se senten preparats per abordar aquestes qüestions en la seva vida professional.

[es] ¿Cuáles son las actitudes en derechos humanos con perspectiva crítica que desarrollan los estudiantes de la carrera de Derecho a lo largo de su vida universitaria? Los derechos humanos son más que parte de la formación formal de los estudiantes de derecho, también forman parte de la educación valórica que cualquier institución educativa pretende alcanzar. Conceptos como libertad, igualdad y dignidad son propios de las asignaturas como Derecho Constitucional o Derechos Humanos. Más aún si tenemos en consideración que las normas jurídicas crean realidades que pueden resolver o perpetuar contextos de opresión a ciertos grupos de la sociedad reproduciendo jerarquías sociales. Este artículo pone de manifiesto el aprendizaje de estos derechos más allá de su aspecto de contenido, relevando las actitudes en derechos humanos con perspectiva crítica que desarrollan los estudiantes de la carrera de Derecho de la UCN a lo largo de su vida universitaria, comparando a los estudiantes de primer año con los de quinto año. A través de un estudio cualitativo y de estadísticas descriptivas, los resultados muestran similitudes en distintos ámbitos, pero también diferencias. Los estudiantes de primer año presentan una visión neutral mientras que los de quinto año tienen un perfil crítico-temeroso, pues son capaces de vislumbrar el poder del Derecho en sociedad para crear situaciones de vulnerabilidad y discriminación, pero no se sienten preparados para enfrentar estas cuestiones en su vida laboral.
[ca] INTRODUCCIÓ: La formació del professorat ha d'atendre la capacitat de relacionar el coneixement pedagògic paradigmàtic (els marcs teòrics), el coneixement pedagògic narratiu (vinculat al desenvolupament de la identitat docent) i la pràctica docent. Les activitats de comunicació didàctica (lectura i escriptura) s'han proposat com a vies per a la formació del professorat. MÈTODE: En aquest article es descriu i s'analitza el desenvolupament d'una activitat de formació de professorat en actiu basada en l'escriptura d'articles de divulgació didàctica, sobre la base dels resultats d'una enquesta al professorat participant i l'observació i l'anàlisi de les seves produccions. RESULTATS: Es descriuen les percepcions del professorat sobre l'acció formativa amb relació al desenvolupament de marcs teòrics, reflexió sobre la pràctica, i identitat docent. DISCUSSIÓ: Es proposen vies d'activació de l'escriptura d'articles com a via de professionalització.

[es] INTRODUCCIÓN: La formación del profesorado debe atender su capacidad de relacionar el conocimiento pedagógico paradigmático (los marcos teóricos), el conocimiento pedagógico narrativo (vinculado al desarrollo de la identidad docente) y la práctica docente. Las actividades de comunicación didáctica (lectura y escritura) se han propuesto como vías para la formación del profesorado. MÉTODO: En este artículo se describe y analiza el desarrollo de una actividad de formación de profesorado en activo que consiste en la escritura de artículos de divulgación didáctica, basándose en los resultados de una encuesta al profesorado participante y la observación y análisis de sus producciones. RESULTADOS: Se describen las percepciones del profesorado sobre la acción formativa con relación al desarrollo de marcos teóricos, reflexión sobre la práctica, e identidad docente. DISCUSIÓN: Se proponen vías de activación de la escritura de artículos como vía de profesionalización.
[ca] Introducció. La dismenorrea primària és el dolor menstrual que no s'associa a cap patologia secundaria. És un dels factors responsables de gran part de l'absentisme i la disminució del rendiment tant escolar com laboral, reduint la qualitat de vida de les dones. No obstant això, el tractament no ha sigut gaire estudiat més enllà del tractament convencional, contribuint d'aquesta manera a silenciar i desatendre la salut de la dona i el dolor que pateixen. Objectius. Esbrinar quines alternatives no farmacològiques podem oferir a les dones i quin rol tenim les infermeres en l'abordatge de la dismenorrea primària. Metodologia. S'ha realitzat una revisió bibliogràfica en les següents bases de dades: PubMed, SciELO, CUIDEN, Cochrane Library, Science Direct, CINHAL Complete des de 2016 fins el present. Resultats. Es van incloure un total de 16 articles que van ser seleccionats d'acord amb els criteris preestablerts i classificats en 5 apartats. Conclusions. La dieta, l'exercici físic, la fisioteràpia i altres alternatives no farmacològiques com l'aromateràpia i el Reiki són efectius davant el dolor de la dismenorrea primària. Així mateix, l'educació sanitària millora la qualitat de vida i disminueix el dolor. Per tant les infermeres poden aplicar o oferir tècniques no farmacològiques a través de l'educació sanitària, augmentant l'auto-cura, oferint eines d'empoderament a les dones i millorant la seva qualitat de vida.

[es] Introducción. La dismenorrea primaria es el dolor menstrual que no se asocia a ninguna patología secundaria. Es uno de los factores responsables de gran parte del absentismo y la disminución del rendimiento escolar como laboral, disminuyendo la calidad de vida de las mujeres. No obstante, el tratamiento no ha sido muy estudiado más allá del tratamiento convencional, contribuyendo de este modo a silenciar y desatender la salud de la mujer y el dolor que sufren. Objetivos. Averiguar qué alternativas no farmacológicas podemos ofrecer a las mujeres y qué rol tenemos las enfermeras en el abordaje de la dismenorrea primaria. Metodología. Se ha realizado una revisión bibliográfica en las siguientes bases de datos: PubMed, SciELO, CUIDEN, Cochrane Library, Science Direct, CINHAL Complete desde 2016 hasta el presente. Resultados. Se incluyeron un total de 16 artículos que fueron seleccionados de acuerdo con los criterios preestablecidos y clasificados en 5 apartados. Conclusiones. La dieta, el ejercicio físico, la fisioterapia y otras alternativas no farmacológicas como la aromaterapia y el Reiki son efectivos ante el dolor de la dismenorrea primaria. Asimismo, la educación sanitaria mejora la calidad de vida y disminuye el dolor. Por lo tanto, las enfermeras pueden aplicar u ofrecer técnicas no farmacológicas a través de la educación sanitaria, aumentando el autocuidado, ofreciendo herramientas de empoderamiento y mejorando su calidad de vida.
[ca] INTRODUCCIÓ. Trobar un instrument precís per mesurar l'aprenentatge autoregulat en l'educació superior és una tasca complexa. El 2021, Panadero i altres col·laboradors van desenvolupar el Deep Learning Strategies Questionnaire (DLS-Q) per avaluar les estratègies d'aprenentatge utilitzades pels estudiants. En aquest estudi pretenem comprovar l'evidència de validesa de l'instrument DLS-Q en llengua catalana. A més, explorem si les creences dels estudiants sobre el tema i l'experiència prèvia en processos d'avaluació entre iguals tenen relació amb les seves habilitats d'aprenentatge d'autoregulació. MÈTODE. Hi van participar 475 estudiants d'educació superior de diversos cursos i facultats d'una universitat catalana. RESULTATS. Vam trobar que totes les dimensions de les estratègies d'aprenentatge profund mostren una correlació significativa i positiva amb les diferents expectatives o creences que els estudiants expressen a l'inici del curs. DISCUSSIÓ. Atès que vam decidir eliminar tres ítems de la versió original a causa de la seva baixa puntuació, proposem una estructura de quatre dimensions per a la versió del qüestionari de 27 ítems. Els ítems amb baixa puntuació són concordants amb els resultats d'investigacions prèvies en diferents contextos educatius. Parlem de possibles explicacions vinculades a les retroaccions (feedback) que proveeixen les pràctiques docents i el paper del professorat.

[es] INTRODUCCIÓN. Encontrar un instrumento preciso para medir el aprendizaje autorregulado en la educación superior es una tarea compleja. En 2021, Panadero y colaboradores desarrollaron el Deep Learning Strategies Questionnaire (DLS-Q) para evaluar las estrategias de aprendizaje utilizadas por los estudiantes. En este estudio pretendemos comprobar la evidencia de validez del instrumento DLS-Q en lengua catalana. Además, exploramos si las creencias de los estudiantes sobre la asignatura y la experiencia previa en procesos de evaluación entre iguales tienen relación con sus habilidades de autorregulación del aprendizaje. MÉTODO. Participaron 475 estudiantes de educación superior de varios cursos de diversas facultades de una universidad catalana. RESULTADOS. Encontramos que todas las dimensiones de las estrategias de aprendizaje profundo muestran una correlación positiva significativa con las diferentes expectativas o creencias que los estudiantes expresan al inicio del curso. DISCUSIÓN. Como decidimos eliminar tres ítems de la versión original debido a su baja puntuación, proporcionamos una estructura de cuatro dimensiones para la versión del cuestionario de 27 ítems. Los ítems con baja puntuación concuerdan con los resultados de investigaciones anteriores en diferentes contextos educativos. Se discuten posibles explicaciones relacionadas con las prácticas docentes y el papel del profesorado como proveedor de feedback.
[ca] L'imaginari col·lectiu actual, reflectit sobretot en el cinema, mostra una profunda transformació de les característiques essencials de la humanitat. La racionalitat ha quedat desplaçada per aspectes tradicionalment relegats a allò irracional, a allò animal, a allò corporal, com l'emotivitat, el desig, les passions. La ciència-ficció i el cinema expressen perfectament aquesta deriva, però no són les úniques manifestacions. Juntament amb alguns exemples cinematogràfics, aquest article n'extreu d'altres provinguts de la filosofia o la literatura modernes, així com de les barbàries socials contemporànies —genocidi, colonialisme— i alguna altra nota del camp de la neurologia científica i la intel·ligència artificial.

[es] El imaginario colectivo actual, reflejado sobre todo en el cine, muestra una profunda transformación de las características esenciales de la humanidad. La racionalidad ha sido desplazada por otros aspectos tradicionalmente relegados a lo irracional, lo animal, lo corporal, como la emotividad, el deseo, las pasiones. La ciencia-ficción y el cine expresan perfectamente esta deriva, pero no son las únicas manifestaciones. Juntamente con algunos ejemplos cinematográficos, este artículo extrae otros provenientes de la filosofía o la literatura modernas, así como de las barbaries sociales contemporáneas -genocidio, colonialismo- y alguna otra nota del campo de la neurología científica y la inteligencia artificial.
[ca] L'article dóna notícia a una investigació exploratòria relativa al fenomen de la tecnologia Intel·ligència Artificial, observat des d'una òptica sociocrítica a propòsit de la formació jurídica. Passem revista a la societat de la industrialització i de la informatització, per aturar-nos a la quarta revolució industrial, interrogant-nos sobre l'impacte de la tecnologia a la societat i l'ésser humà/humana, i més concretament a l'educació universitària. Després d'abordar els problemes que ha generat la digitalització de la societat, vinculem les TIC amb l'aprenentatge i les metodologies actives des d'un enfocament de pedagogia digital, destacant que hi ha una mena de continuïtat-discontinuïtat entre aquests fenòmens i la incorporació de la IA, en concret el xatGPT. Sostenem que l'aprenentatge actiu, certes metodologies actives, permeten incorporar la tecnologia IA, i que ella pot servir a una formació sociocrítica, i cal familiaritzar l'estudiant amb la tecnologia abans que es trobi en la quotidianitat de l'exercici professional. Tot això, a partir d'una aproximació en què Xile i Amèrica Llatina són vistes com a societats subalternes, exposades a les inequitats que recrea la quarta revolució ara a propòsit del desenvolupament i comercialització de la IA.

[es] El artículo da noticia de una investigación exploratoria relativa al fenómeno de la tecnología Inteligencia Artificial, observado desde una óptica sociocrítica a propósito de la formación jurídica. Pasamos revista a la sociedad de la industrialización y de la informatización, para detenernos en la cuarta revolución industrial, interrogándonos sobre el impacto de la tecnología en la sociedad y el ser humano/humana, y más concretamente en la educación universitaria. Luego de abordar los problemas que ha generado la digitalización de la sociedad, vinculamos las TIC con el aprendizaje y las metodologías activas desde un enfoque de pedagogía digital, destacando que hay una suerte de continuidad-discontinuidad entre estos fenómenos y la incorporación de la IA, en concreto el chatGPT. Sostenemos que el aprendizaje activo, ciertas metodologías activas, permiten incorporar la tecnología IA, y que ella puede servir a una formación sociocrítica, siendo necesario familiarizar al estudiante con la tecnología antes de que se encuentre con ella en la cotidianidad del ejercicio profesional. Todo lo cual, a partir de una aproximación en que Chile y América Latina son vistas como sociedades subalternas, expuestas a las inequidades que recrea la cuarta revolución ahora a propósito del desarrollo y comercialización de la IA.
[ca] La present investigació pretén analitzar, quantitativament i qualitativament, el grau de similitud dels plantejaments sobre la immigració de la dreta radical europea actual en les propostes programàtiques i en els discursos electorals de les formacions polítiques catalanes que es van presentar a les eleccions municipals de 2007.

[es] La presente investigaci&oacute;n pretende analizar, cuantitativamente y cualitativamente, el grado de similitud de los planteamientos sobre la inmigraci&oacute;n de la derecha radical europea actual en las propuestas program&aacute;ticas y en los discursos electorales de las formaciones pol&iacute;ticas catalanas que se presentaron en las elecciones municipales de 2007.
[ca] La prostitució és una realitat que ha estat focus de la intervenció social des dels orígens de professions com el Treball Social. El present treball ens acosta a la intervenció social en l'Estat espanyol a través de l'exploració de les organitzacions que ofereixen diferents serveis a les persones en prostitució i tràfic amb finalitats d'explotació social. Els principals resultats ens mostren que existeix una gran heterogeneïtat en la intervenció, identificant-se l'existència de 37 organitzacions socials diferents. Malgrat això, el mapa d'entitats i la informació que desprenen les webs de cadascuna d'elles, ens mostra que existeixen diferents perspectives cap a la prostitució i diferents formes d'intervenció. Existeixen territoris on es detecta absència de serveis i altres on es donan duplicitats malgrat l'actual inversió de recursos a través del Pla Camí per part del govern central, qüestió que ens indica una possible descoordinació. A mode de conclusió identifiquem la necessitat d'una major avaluació del treball que es realitza, una millor coordinació entre territoris i organitzacions, una major consideració dels col·lectius de persones en prostitució i una intervenció per part de l'Estat que tingui en consideració les diferents postures.

[es] La prostitución es una realidad que ha sido foco de la intervención social desde los orígenes de profesiones como el Trabajo Social. El presente trabajo nos acerca a la intervención social en el Estado español a través de la exploración de las organizaciones que ofrecen diferentes servicios a las personas en prostitución y trata con fines de explotación social. Los principales resultados nos muestran que existe una gran heterogeneidad en la intervención, identificándose la existencia de 37 organizaciones sociales diferentes. A pesar de ello, el mapa de entidades y la información que desprenden las webs de cada una de ellas, nos muestra que existen diferentes perspectivas hacia la prostitución y diferentes formas de intervención. Existen territorios donde se detecta ausencia de servicios y otros donde se dan duplicidades a pesar de la actual inversión de recursos a través del Plan Camino por parte del gobierno central, cuestión que nos indica una posible descoordinación. A modo de conclusión identificamos la necesidad de una mayor evaluación del trabajo que se realiza, una mejor coordinación entre territorios y organizaciones, una mayor consideración de los colectivos de personas en prostitución y una intervención por parte del Estado que tenga en consideración las diferentes posturas.
[ca] Els projectes d'aprenentatge servei (ApS) han demostrat tenir un potencial formatiu enorme. Perquè un projecte d'ApS pugui implementar-se amb èxit cal tenir cura dels detalls que puguin obstaculitzar el seu inici. L'objectiu d'aquest treball és identificar i analitzar les dificultats i els inconvenients que es presenten a l'etapa inicial d'un projecte d'Aps i proposar algunes orientacions que contribueixin a millorar una implementació amb èxit. Hi han participat dos grups de 17 i 19 estudiants en dues assignatures de la Universitat d'Arturo Prat (Xile), en què es va implementar la metodologia ApS, dos docents responsables de les assignatures i dues entitats receptores del servei. La informació ha estat recollida mitjançant un qüestionari d'expectatives aplicat a l'alumnat, una entrevista als socis, els diaris de l'alumnat i les notes de camp de les docents. Els resultats indiquen que cal avançar-se a planificar detalladament les accions de l'alumnat, perquè es compta amb un temps força acotat. A més, per assolir l'èxit del projecte cal establir relacions de confiança que permetin conèixer el context i facilitar la col·laboració. És imprescindible que el diagnòstic es faci adequadament per donar resposta a les necessitats reals de la comunitat.

[es] Los proyectos de aprendizaje-servicio (ApS) han demostrado tener un enorme potencial formativo. Para que un proyecto de ApS pueda implementarse exitosamente se deben cuidar aquellos detalles que puedan obstaculizar su inicio. El objetivo de este trabajo es identificar y analizar las dificultades e inconvenientes que se presentan en la etapa inicial de un proyecto de ApS y proponer algunas orientaciones que contribuyan a mejorar una implementación exitosa. Han participado dos grupos de 17 y 19 estudiantes en dos asignaturas de la Universidad de Arturo Prat (Chile), en las que se implementó la metodología ApS, dos docentes responsables de las asignaturas y dos entidades receptoras del servicio. La información se ha recogido mediante un cuestionario de expectativas aplicado al alumnado, una entrevista a los socios, los diarios del alumnado y las notas de campo de las docentes. Los resultados indican que es necesario adelantarse a planificar detalladamente las acciones del alumnado, porque se cuenta con un tiempo bastante acotado. Además, para lograr el éxito del proyecto se requiere establecer relaciones de confianza que permitan conocer el contexto y facilitar la colaboración. Es imprescindible que el diagnóstico se realice adecuadamente para dar respuesta a las necesidades reales de la comunidad.