BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] La digitalització dels mitjans de comunicació escrits ha permès l'aparició d'un nou gènere d'opinió que hauria de respondre al nom de comentaris dels lectors. El gènere neix com una variació de les cartes al director, però no hi comparteix la majoria de les característiques pragmaestilístiques. La finalitat d'aquest treball és analitzar els trets d'aquest gènere en dos mitjans de comunicació catalans (Ara i El Periódico) arran de la publicació de la sentència de l'Audiència Provincial de Navarra sobre el cas conegut popularment com la Manada (26 d'abril de 2018). La nostra intenció final és veure com es manifesta la cortesia verbal en els comentaris dels lectors, no tant en la valoració de la sentència mateixa, sinó en la qualificació dels comentaris dels altres lectors.

[en] The rise of digital written media has allowed for the emergence of a new genre of opinion writing that is often known as Readers' Comments. The genre was born as a variation on the tradition of letters to the editor, but it does not share most of the older genre's stylistic or pragmatic traits.The aim of this paper is to analyse examples of this genre that appeared in two Catalan media (Ara and El Periódico) as a result of the verdict of Provincial Court of Navarra in the case popularly known as La Manada (April 26, 2018). Our objective is to see how verbal politeness manifests itself in readers' comments, not so much in the response to the verdict, but in the ratings given to the comments of others readers.
[ca] L'últim quart del segle XX ha sigut testimoni d'un procés de globalització econòmica que ha intensificat els intercanvis comercials mundials. Aquesta expansió s'ha vist bruscament interrompuda aquests últims anys com a conseqüència de la crisi econòmica actual. La recuperació dels fluxos internacionals de mercaderies en un marc de liberalització comercial serà un element crucial per apuntalar l'eixida futura de la crisi. Així com la superació dels forts desequilibris macroeconòmics que han estat presents en l'última dècada.

[en] The last quarter of the twentieth century has witnessed a process of economic globalization that has intensified world trade. This expansion has been sharply interrupted in recent years due to the current economic crisis. The recovery of international flows of goods in a context of trade liberalization is a crucial element underpinning the future output of the crisis, as well as overcoming the strong macroeconomic imbalances that have been present in the last decade.
[ca] El ducat de Vilafermosa, va aplegar a tindre potestat en territoris que actualment formen part de les regions valenciana, aragonesai catalana, coexistinthui en dia en el oblit d'una societat on el seupassat viu irremediablemnt en unió amb ell. El dit ducat va tindre un paper de gran rellevànciaen la historiade les nostres terres i en la formació de la nostra propia idiosincrasia mantenint-se, a més,sempre unit a la evolucióde la monarquia hispànica. Serà al llarg de totel segle XVIel moment en el qualla seua influència i poder van ser més palpables que en qualsevol altre períodede laseua existència, sent l'objectiu del present treball exposar els mateixosper aconseguir que el seu record romanga en la memòria de les persones.

[en] The duchy of Villahermosa, who came to have power in territories that are currently part of the Valencian, Aragonese and Catalan regions, today lives in the oblivion of a society whose past coexists irremediably in union with him.This duchy played a role of great relevance in the history of our lands and in the formation of our own idiosyncrasiesstaying, also,always attached, to the evolution of the Hispanicmonarchy. It will be throughout the sixteenth century the moment when itsinfluence and power were more palpable than at any other period of its existence, being the purpose of this research work to expose themto ensure that his memory remains in the memory of the people.
[ca] La innovació en la ceràmica plana vidriada sempre ha redundat en millores ambientals. Així ho indica l'anàlisi de les grans innovacions històriques: (a) la monococció amb forn monoestrat, inductora d'una gran millora en l'eficiència energètica i en l'eliminació del plom, (b) la introducció de sistemes de preparació de granulat associada a cogeneració i a reducció de materials, (c) la introducció de premses hidràuliques que indueixen millores d'estalvi energètic i reducció de matèria primera, (d) el desenvolupament de tècniques de decoració més eficients, des de la serigrafia fins a l'ink jet actual.

[en] The innovation to the flat glazed ceramics always has redounded environmental improvements. This way it is indicated by the analysis of the big historical innovations: (a) the monofiring with monostrate kiln, inducting of a big improvement in the energetic efficiency and in the elimination of the lead, (b) the system introduction of preparation of granulated clay powder associated with cogeneration and with reduction of materials, (c) the introduction of hydraulic presses that induce improvements of energetic saving and reduction of raw material, (d) the development of the most efficient technologies of decoration from the silk-screen printing up to the current ink-jet.
[ca] La relació entre el discurs autobiogràfic i el discurs científic prototípic és un centre d'interès cabdal per a la investigació actual sobre el conjunt de discursos que es generen al voltant de la comunicació científica. Casos com els de Charles Darwin, Bertrand Russell o Rita Levi mostren que l'autobiografia dels científics pot fer una funció de legitimació no gens menyspreable. A partir d'aquestes premisses, l'autora d'aquest article analitza algunes de les característiques essencials del gènere autobiogràfic.

[en] The relationship between autobiography and scientific discourse is today a main point of interest for the study of the set of discourses generated around scientific communication. The examples of Charles Darwin, Bertrand Russell or Rita Levi show that scientists' autobiographies can work of some kind of autolegitimation. From this startpoint, the author examines some of the essential features of this genre.
[ca] En aquest article, analitzem l'ús d'estratègies de llenguatge no sexista en programes electorals presentats a les eleccions generals espanyoles de juliol de 2023 per determinar com es correlacionen amb la ideologia política i fins a quin punt contribueixen a manifestar polarització ideològica. Analitzem els programes de tres partits d'esquerra (Sumar, PSOE, ERC) i tres de dreta (PP, Vox, Junts), dels quals dos són d'àmbit català (ERC, Junts). Comparem els resultats amb anàlisis prèvies de debat parlamentari. L'anàlisi quantitativa i qualitativa dels programes mostra que l'ús de marques de visibilització de les dones s'ha consolidat com un emblema de la ideologia d'esquerres, cosa que produeix un increment de freqüència d'ús, en detriment del masculí genèric. Entre els mecanismes de llenguatge no sexista, perden terreny els desdoblaments i s'incrementen col·lectius, genèrics i epicens, usats sovint de manera forçada o fins i tot incorrecta gramaticalment.

[en] This paper deals with the use of non-sexist strategies in manifestos of the Spanish general election of July 2023. The analysis of the strategies as compared with the use of generic masculine aims to determine how they correlate with political ideology andto what extent they contribute to manifesting ideological polarization. We analyze the programs of three left-wing parties (Sumar, PSOE, ERC) and three right-wing parties (PP, Vox, Junts), two of which are from the Catalan area (ERC, Junts). We compare the results with previous analyses of parliamentary debate. The quantitative and qualitative analysis of the manifestos shows that the use of non-sexist language has consolidated as an emblem of left-wing ideology, which produces an increase in the frequencyof useof non-sexist strategies and a decrease of generic masculine. Among the mechanisms of non-sexist language, doublings are losing ground and collectives, generics and epicenes are increasing, often used in a non-natural or even grammatically incorrect way.
[ca] En temps urbans els nostres cossos han estat desconnectats del seu medi natural. Els nostres llars han invisibilitzat desigualtats estructurals. La nostra individualitat ha trencat llaços comunitaris i poc a poc hem perdut la nostra capacitat d'actuar per al bé comú. Davant aquest escenari, cal desenvolupar metodologies innovadores des de processos d'investigació col·lectiva capaços de reconnectar les futures generacions amb les problemàtiques i desigualtats dels nostres territoris. Som territori i el territori és el reflex de les persones que som. En aquest sentit, el present article pretén explorar l'experiència d'innovació pedagògica desenvolupada des de la investigació col·lectiva amb cartografia social juntament amb l'alumnat de 4t de Primària del ceip Vicente Gaos de la ciutat de València. El procés és una iniciativa pilot impulsada per l'Institut de Gestió de la Innovació i del Coneixement - Ingenio ( csic - upv ) i la mestra tutora de la classe, que han participat activament en el co-disseny i facilitació de la cartografia social. L'experiència pretén connectar l'alumnat amb el territori, des de la reflexió-acció sobre els seus propis cossos, llars i ciutat, per tal de facilitar el desenvolupament d'habilitats, aptituds i capacitats per a l'exercici del dret a la ciutat cap al desenvolupament humà i sostenible.

[en] In the urban era our bodies have been disconnected from their natural environment. Our homes have made structural inequalities invisible. Our individuality has broken community ties, and we have gradually lost our ability to act for the common good. Given this scenario, innovative methodologies must be developed from collective research processes that can reconnect future generations with the problems and inequalities of our territories. We are territory and the territory is the reflection of the people we are. The present article follows this line to explore the experience of a pedagogical innovation developed through collective research using social mapping with year 4 pupils at the Vicente Gaos infant and primary school in Valencia. The process is a pilot initiative promoted by the Institute for Innovation and Knowledge Management - Ingenio ( csic – upv ) and the class tutor, who played an active part in co-designing and facilitating the social mapping project. The aim of the experience is to connect the students with the territory, by reflection-action on their own bodies, homes and city, to facilitate the development of skills, aptitudes and capacities with which to exercise the right to the city and promote human and sustainable development.
[ca] Es descriuen dues dents de cocodril dels afloraments del Serraval·lià-Tortonià inferior (Miocè mitjà-superior, conca del Camp) de cala Fonda (Tarragona, Catalunya). Les troballes de restes de cocodrils, sobretot dents, són relativament freqüents, tot i que no són abundants, en els afloraments del Miocè marí de la conca del Camp i en els de l'extrem sud de la veïna conca del Vallès-Penedès, tanmateix, no hi havia fins ara cap descripció formal d'aquestes restes. Tan sols dues peces dentals aïllades es presenten aquí i la seva assignació sistemàtica queda restringida a nivell subfamiliar, atribuint-se a Tomistominae (Crocodylia). L'estudi de l'aflorament permet situar les restes estudiades en el seu context paleoambiental i permet ampliar el coneixement de la paleobiogeografia d'aquests rèptils, ratificant la distribució pan-mediterrània dels Tomistominae.

[en] Two crocodile teeth from the Serravallian (Middle Miocene, Camp basin) outcrops of Cala Fonda (Tarragona, Catalonia) are herein described. Finding crocodile remains, mainly teeth, is relatively commonplace even if they are not abundant, in the Miocene marine outcrops of the Camp Basin, as well as in those of the southern of the neighbouring Vallès-Penedès Basin. Nevertheless, no formal description of them has been done hitherto. Only two isolated teeth are herein reported and thus their systematic placement is restricted to subfamily rank, being placed within Tomistominae (Crocodylia). Geological study of the outcrop enables us to better understand the paleoenvironmental context where the fossil remains were recovered and enhances our understanding of the paleobiogeography of those reptiles, thus confirming their pan-Mediterranean distribution.
[ca] L'espai públic durant les Festes Patronals de moros i cristians en la localitat de Biar (Alacant) es transforma en un escenari medieval als carrers i places on habitualment es realitzen les activitats comunes i ordinàries. En elles transcorreran les desfilades i processons d'aquests dies festius: les festes majors de la població que se celebren els dies 10, 11, 12 i 13 de maig. Les festes d'aquesta localitat han servit de palanca per a configurar durant els dos últims segles les construccions dels habitatges. Els recorreguts de desfilades i processons han revaloritzat aquests espais i ha suposat una millora dels habitatges afectats. Existeix una connexió directa entre festes i urbanisme en la població de Biar.

[en] During the Moors and Christians festival in the town of Biar (Alicante) the streets and squares where daily activities usually take place are transformed into a mediaeval stage. The parades and processions on these festive days are held from 10 to 13 May. These festivities have shaped the construction of housing in the town over the last two centuries. The parades and processions have added value to these public spaces and have led to an improvement in the affected dwellings. There is a direct connection between the festival and town planning in the town of Biar.
[ca] La interfície terra/mar és un espai privilegiat per a pensar mediacions materials que faciliten o obstaculitzen la vida i l'agència humana. Aquest article es proposa brindar una reflexió antropològica sobre les mediacions tècniques i els modes de veure que han transformat les aigües europees en un paisatge securitizat, així com les seues costes en un lloc inassolible per a subjectes migrants racialitzats. L'estudi desplega una metodologia que combina l'anàlisi etnogràfica d'entrevistes i documents de l'Agència Europea de Seguretat Marítima (EMSA), un node on es connecta la visualitat marítima a l'exercici de la sobirania territorial europea, amb conceptes dels estudis visuals i els estudis de ciència i tecnologia. Després d'analitzar com s'acoblen aspectes estètics i polítics en la visualitat dels sistemes de vigilància marítima l'article conclou que si bé l'EMSA neix per a revertir les barreres logístiques que han convertit la mar en un punt cec per a la sobirania europea, la visualitat digital introdueix nous espais d'invisibilitat que reprodueixen relacions de poder en l'espai marítim.

[en] The land/sea interface offers a fertile space for reflecting on the material mediations that facilitate or hamper human life and agency. This article proposes an anthropological exploration of the technical mediations and ways of seeing that have transformed European waters into a securitised landscape, and its shores into an unreachable destination for racialised migrant subjects. The study deploys a methodology that combines ethnographic analysis of interviews and documents from the European Maritime Safety Agency (EMSA), a hub where maritime visuality is connected to the exercise of European territorial sovereignty, with concepts from visual studies and science and technology studies. After analysing how aesthetic and political dimensions are assembled in the visuality of maritime surveillance systems, the article concludes that while EMSA was created to reverse the logistical barriers that have turned the sea into a blind spot for European sovereignty, digital visuality introduces new spaces of invisibility that reproduce power relations in the maritime space.
[ca] Aquest treball mostra els resultats d'una investigació-intervenció per Somiar el futur. La seua peculiaritat va consistir a crear situacions d'indagació per visibilitzar els imaginaris instituïts restrictius en el fet de somiar, pels arrelaments materials i simbòlics de les condicions socials, culturals i econòmiques de vulnerabilitat en els nens i nenes. La investigació-intervenció es va realitzar entre 2014 i 2016 durant els últims graus de Primària, en una escola vespertina situada en una zona marginal-industrial a Cuernavaca, Morelos, Mèxic. Se sosté que l'acte de creació d'escenaris de futur en l'infant potencia el seu transitar de la infantesa a l'adultesa, mitjançant processos que operen com a recursos per establir un projecte de vida. El treball va consistir a dissenyar cada situació per indagar les maneres de percebre el món i, simultàniament, imaginar escenes de futur. Així els angles d'investigació-intervenció a articular-disloquen cànons convencionals d'investigació. Cada situació a encadenar-tàcticament va produir trajectòries de configuració per a un imaginari radical (Castoriadis, 2002) que van desplegar somnis de futur.

[en] This article presents the results of an investigation-intervention Dreaming the future, which consisted of creating situations of ludic inquiry to reveal instituted social imaginary (Castoriadis), expressed as restrictions to the act of dreaming caused by the symbolic and material roots of the social, cultural and economic conditions of vulnerability among children. The investigation and intervention took place from 2014 to 2016 with boys and girls in the fifth and sixth grades in an elementary school located in a marginal industrial zone in Cuernavaca, Morelos, Mexico. We start from the premise that creating future scenarios enhances the transition from childhood to adulthood though processes that act as resources to establish a life project. In the investigation-educational intervention the children were given exercises in which they outlined and followed trajectories for their dreams of the future, juxtaposing imagination and reality. Situations were designed to explore the way they perceive the world, and that at the same time offered other possibilities for imagination. One situation triggered other situations, creating configuration trajectories for a radical imaginary (Castoriadis), from which their dreams of the future unfolded.
[ca] La vida de sant Vincente Ferrer (València: Hereus de J. Navarro, 1589) encara consta en alguns repertoris com una obra anònima, tot i que, des de fa decennis, sabem que es tracta d'una traducció de la Vida catalana del sant escrita per Miquel Péreç i publicada a València el 1510. Aquest article pretén d'esbrinar els motius pels quals es va redactar aquesta traducció, sense nom d'autor i en castellà, en aquella mateixa ciutat que ja havia pogut llegir el text de Péreç mig segle abans. També s'intenta justificar: a) per què es va canviar l'ordre intern d'alguns capítols de l'obra, de tal manera que un miracle narrat en el capítol 7 passava ara a les primeres pàgines de la versió; b) per què se'n va fer una traducció subtilment manipulada d'alguns fragments molt concrets; i c) per quina raó s'hi van incloure miracles inicialment no presents en l'original català. Caldria trobar l'explicació en l'atmosfera provocada per la pesta que va afectar Catalunya el 1589 i en les conseqüències culturals i ideològiques del Concili de Trento.

[en] La vida de sant Vincente Ferrer (Valencia, Hereus de J. Navarro, 1589) is still listed in some catalogues as an anonymous work, despite the book having been recognized for decades to be a translation of the Vida of the saint written in Catalan by Miquel Péreç and first published in Valencia in 1510. This article considers the reasons why this Spanish translation was carried out, with no author's name, in the same city where it had been possible to read the Catalan text by Péreç for more than half a century. It also attempts to explain: a) why the internal order of some chapters of the work was changed in the Spanish version, so that a miracle originally described in chapter 7 was moved to the first pages; b) why the translation involved the subtle misrepresentation of certain specific passages; and c) why this translation included miracles that were not in the original Catalan text. The explanation lies in the circumstances created by the plague that affected Catalonia in 1589 and in the cultural and ideological consequences of the Council of Trent.
[ca] Les excavacions arqueològiques han permés documentar com era la primitiva església gòtica, i també el procésm de destrucció que va patir l'edifici per a ampliar i construir el nou temple barroc. S'han recuperat parets amb decoracions pintades. S'ha descobert la porta original d'època gòtica i nombroses restes d'arcs, nervadures decorades o claus de volta treballades, així com dues fases d'enterraments a l'interior del temple. Les transformacions més significatives es produïren a finals del s. XVI i a principis del s. XVIII.

[en] Excavations have enabled archaeologists to document and describe the primitive Gothic church, and the process of destruction the building suffered in order to extend and build the new Baroque temple. Walls with painted decorations have been recovered, together with the original Gothic door and numerous remains of arches, decorated ribs and keystones; two burial stages inside the church were also identified. The most significant transformations took place at the end of the sixteenth century and the beginning of the eighteenth century.
[ca] Aquest text aborda els espais públics urbans a València com a context en el qual pot construir-se el dret a la ciutat. I ho fa amb particular atenció al cas de les persones d'origen estranger com a subjectes d'eixe dret. El text parteix d'una noció de dret a la ciutat arrelada en les obres de Lefebvre i Harvey i se centra en quatre casos: els jardins del Túria, el debat sobre la instal·lació d'una zona de jocs infantils a Velluters, els carrers del barri dels Orriols i la tasca dels aparcacotxes d'origen estranger en diverses zones de la ciutat. El treball es contextualitza en dos àmbits: el model de ciutat neoliberal i la seva relació amb els espais públics urbans, en general; i la ciutat de València. La qüestió del dret a la ciutat en els casos proposats es centrarà en l'ordre institucional i la raó espacial que projecten sobre l'espai urbà les relacions de poder. Les persones reconegudes com "immigrants" encarnen eixa projecció de manera especial. La reflexió acaba amb una proposta d'obertura cap a un ordre de la interacció en el qual eixos i altres subjectes poden construir vies d'accés al dret a la ciutat.

[en] This text explores urban public spaces in Valencia as a context in which to build the right to the city, paying particular attention to the case of people of foreign origin. The paper starts from the notion of the right to the city rooted in the works of Lefebvre and Harvey, and centres on four cases: the Jardines del Turia, the debate on the installation of a children's play area in Velluters, the streets of the neighbourhood of Els Orriols, and the work of people of foreign origin who help drivers find parking spaces in various parts of the city. The study is contextualised in two fields: the neoliberal city model and its relationship with urban public spaces, in general; and the city of Valencia. The question of the right to the city in these cases centres on the institutional order and spatial reason that project power relationships on the urban space. People recognised as "immigrants" embody this projection in a special way. The reflection concludes with an opening proposal for interaction in which people of foreign origin and other citizens can develop ways of accessing the right to the city.