BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] El vigent Text Refós de la Llei del Sòl dissenya un nou règim de valoració del sòl basat en el que a Anglaterra és conegut com a criteri de existing use value, que respon a l'ús al qual es trobi destinat el sòl en el moment de produir-se l'operació expropiadora. Tal criteri va ser adoptat a Anglaterra l'any 1947 al nacionalitzar-se el ius aedificandi, essent abandonat pocs anys després degut al fracàs que va suposar la seva aplicació, i no essent introduït des d'aquell moment en el sistema anglès de valoració. Actualment aquest sistema s'assenta sobre els principis de justa indemnització i d'equivalència, en el compliment dels quals la valoració del sòl ha de dirigir-se a la determinació del valor de mercat del terreny expropiat. El criteri del valor de mercat es troba modulat per la denominada regla no-scheme, que impedeix el còmput en la valoració de les valoracions de valor del terreny degudes al projecte que dóna lloc a l'expropiació, però no la té en consideració per les aptituds urbanístiques actuals del terreny ni les seves potencialitats urbanístiques, definides en el corresponent pla y representades per les llicències que raonablement podria haver esperat obtindre sinó s'hagués produït l'operació expropiadora.

[es] El vigente Texto Refundido de la Ley de Suelo diseña un nuevo régimen de valoración del suelo basado en el que en Inglaterra es conocido como criterio del existing use value, que atiende al uso a que se encuentre destinado el suelo en el momento de producirse la operación expropiatoria. Tal criterio fue adoptado en Inglaterra en el año 1947 al nacionalizarse el ius aedificandi, siendo abandonado pocos años después habida cuenta del fracaso a que dio lugar su aplicación, y no siendo reintroducido desde entonces en el sistema inglés de valoración. Actualmente este sistema se asienta sobre los principios de justa indemnización y de equivalencia, en cuyo cumplimiento la valoración del suelo debe dirigirse a la determinación del valor de mercado del terreno expropiado. El criterio del valor de mercado se encuentra modulado por la denominada regla no-scheme, que impide el cómputo en la valoración de las variaciones de valor del terreno debidas al proyecto que da lugar a la expropiación, pero no la toma en consideración tanto de las aptitudes urbanísticas actuales del terreno como de sus potencialidades urbanísticas, definidas en el correspondiente plan y representadas por las licencias que razonablemente se podría haber esperado obtener de no haberse producido la operación expropiatoria.
[ca] Els espais intermedis presents en els habitatges enforteixen la connexió entre el lloc de residència i la ciutat. Existeix una àmplia gamma d'aquests espais, encara que tots comparteixen la característica de ser respostes influenciades per condicions culturals i climàtiques específiques. En aquesta breu anàlisi, s'abordarà un espai intersticial de gran importància per als habitants de Barcelona: un lloc la presència o l'absència del qual modifica de manera dràstica la qualitat de l'habitatge, la ciutat i les nostres vides, ens referim al balcó i les seves diverses adaptacions. S'indagarà en la transformació d'aquest espai durant el període comprès entre 2000 i 2023, explorant una sèrie de casos d'estudi que contribuiran a comprendre l'evolució del cos exterior en façana. Es qüestionaran les raons darrere d'aquests casos, ja sigui d'índole social o arquitectònica. S'examinaran els casos d'estudi amb detall per a trobar respostes a les preguntes plantejades: realment existeix una evolució? el balcó deixa de ser necessari? Aquest escrit té com a objectiu reflexionar entorn dels espais privats en l'aire lliure en les façanes d'habitatge protegit.

[es] Los espacios intermedios presentes en las viviendas fortalecen la conexión entre el lugar de residencia y la ciudad. Existe una amplia gama de estos espacios, aunque todos comparten la característica de ser respuestas influenciadas por condiciones culturales y climáticas específicas. En este breve análisis, se abordará un espacio intersticial de gran importancia para los habitantes de Barcelona: un lugar cuya presencia o ausencia modifica de manera drástica la calidad de la vivienda, la ciudad y nuestras vidas, nos referimos al balcón y sus diversas adaptaciones. Se indagará en la transformación de este espacio durante el periodo comprendido entre 2000 y 2023, explorando una serie de casos de estudio que contribuirán a comprender la evolución del cuerpo exterior en fachada. Se cuestionarán las razones detrás de estos casos, ya sea de índole social o arquitectónica. Se examinarán los casos de estudio con detalle para hallar respuestas a las preguntas planteadas: ¿realmente existe una evolución? ¿el balcón deja de ser necesario? Este escrito tiene como objetivo reflexionar en torno a los espacios privados en el aire libre en las fachadas de vivienda de protección oficial.
[ca] Avui dia, amb la ràpida expansió del mercat en comunicació sense fils i l'eficiència i comoditat que la gent pot obtenir d'aquesta alta tecnologia, el WLAN s'està convertint en un tema candent en tots dos camps: el de la recerca i el del comercial. Un dels aspectes més importants a tenir en compte en aquesta tecnologia és la gestió de la mobilitat dins d'una subxarxa de WLAN. Moltes alternatives per suportar mobilitat han estat proposades en diferents capes. Un d'ells és el Session Initial Protocol (SIP) que es proposa per tal de suportar comunicació en temps real d'una manera més eficient en la capa d'aplicació. L'objectiu d'aquest projecte és el de crear un escenari de mobilitat mitjançant la implementació de les diferents entitats SIP: Usuaris, proxy, registrar i location server. L'anàlisi de la senyalització SIP involucrada en la comunicació entre dos usuaris, és a dir, session registration, invitation, re-invitation and termination, així com retards i paquets perduts. Tots aquests anàlisis es faran utilitzant el servei de VoIP mitjançant l'establiment i terminació d'una trucada i la simulació d'un procés de handover durant l'intercanvi de dades.

[es] Hoy en día, con la rápida expansión del mercado en comunicación inalámbrica y la eficiencia y comodidad que la gente puede obtener de esta alta tecnología, el WLAN se está convirtiendo en un tema candente en ambos campos: el de la investigación y el del comercial. Uno de los aspectos más importantes a tener en cuenta en esta tecnología es la gestión de la movilidad dentro de una subred de WLAN. Muchas alternativas para soportar movilidad han sido propuestas en diferentes capas. Uno de ellos es el Session Initial Protocol (SIP) que se propone a fin de soportar comunicación en tiempo real de una manera más eficiente en la capa de aplicación. El objetivo de este proyecto es el de crear un escenario de movilidad mediante la implementación de las diferentes entidades SIP: Usuarios, proxy, registrar y location server. El análisis de la señalización SIP involucrada en la comunicación entre dos usuarios, es decir, session registration, invitation, re-invitation and termination, así como retardos y paquetes perdidos. Todos estos análisis se harán utilizando el servicio de VoIP mediante el establecimiento y terminación de una llamada y la simulación de un proceso de handover durante el intercambio de datos.
[ca] Les ciutats contemporànies afronten grans reptes com el d'ésser territoris intel·ligents. Això implica canvia que condueixen cap a les ciutats més sustentables: econòmicament competitives, conscients de la seva influència en la conservació del medi ambient, amb menys diferències socials i més participació ciutadana. En les últimes dècades, les transformacions físiques i socials importants que han patit les grans ciutats han estat generades per la societat i consolidades per les autoritats (bottom-up), per exemple, la gentrificació, la subcentralitat, la formació de metròpolis, megalòpolis o regions. En canvi, especialment en països en vies de desenvolupament, aquests canvis no tenen la contrapartida esperada (top-down), ja que només es generen plans rígids i incapaços de respondre a processos i canvis reals. En aquest treball es presenta un model que permet quantificar l'accessibilitat de la xarxa urbana amb la finalitat d'establir la seva estructura territorial per considerar-la l'element bàsic en aquests processos d'acord a les propostes de Hillier. A partir d'això i amb la directriu de generar territoris intel·ligents, explorem aspectes de l'estructura territorial i mobilitat, que presentem com cinc aplicacions a problemes urbans: revitalització/reciclatge de zones urbanes, localització d'equipament i projectes estratègics, subcentralitat, transport públic i moviment peatonal.

[es] Las ciudades contemporáneas enfrentan grandes retos como el de ser territorios inteligentes. Esto implica cambios que conduzcan hacia ciudades más sustentables: económicamente competitivas, conscientes de su influencia en la conservación del medio ambiente, con menos diferencias sociales y más participación ciudadana. En las últimas décadas, las transformaciones físicas y sociales importantes que han sufrido las grandes ciudades han sido generadas por la sociedad y consolidadas por las autoridades (bottom-up), por ejemplo, la gentrificación, sub-centralidad, formación de metrópolis, megalópolis o regiones. Sin embargo, especialmente en países en vías de desarrollo, estos cambios no tienen la reciprocidad esperada (top-down) ya que solamente se generan planes rígidos e incapaces de responder a procesos y cambios reales. En este trabajo se presenta un modelo que permite cuantificar la accesibilidad de la red urbana con el fin de establecer su estructura territorial por considerarla el elemento básico en estos procesos de acuerdo a lo propuesto por Hillier . A partir de esto y con la directriz de generar territorios inteligentes, exploramos aspectos de la estructura territorial y movilidad, que presentamos como cinco aplicaciones a problemas urbanos: revitalización/reciclamiento de zonas urbanas, localización de equipamiento y proyectos estratégicos, sub-centralidad, transporte público y movimiento peatonal.
[ca] Aquest treball se centra en la descripció general de dos mètodes per a l'anàlisi de fronts d'ona: el sensor de front d'ona Shack-Hartmann (SH) i l'Interferòmetre de Difracció per Punt (IDP, PDI per les sigles en anglès); i en les seves aplicacions potencials en Òptica Visual i Oftalmologia. Es descriuen les bases de cada tècnica i es presenta una configuració experimental integrant ambdós mètodes. També es fa un repàs general de la descripció de les aberracions geomètriques per a assentar els fonaments d?ambdues tècniques, ja que l'objectiu fonamental del treball és demostrar la seva equivalència de forma experimental a la hora de mesurar un front d'ona. Finalment, es considera l'aplicació de les dues tècniques en paral?lel en sistemes òptics per a Oftalmologia.

[es] Este trabajo se centra en la descripción general de dos métodos para el análisis de frentes de onda: el sensor de frente de onda Shack-Hartmann y el Interferómetro de Difracción por Punto (IDP, PDI por sus siglas en ingles); y en sus posibles aplicaciones en Óptica Visual y Oftalmología. Se describen las bases de cada técnica y se presenta una configuración experimental integrando ambos métodos. También se hace un repaso general de la descripción de las aberraciones geométricas para formular las bases sobre las que se asientan ambas técnicas, ya que el objetivo fundamental del trabajo es demostrar experimentalmente la equivalencia entre ambos métodos. Finalmente, se considera la aplicación de las dos técnicas en paralelo para la caracterización de sistemas oftalmológicos.
[ca] L'objectiu principal d'aquest treball és el desenvolupament d'un sistema radar Doppler de reflectivitat estàtic a partir d'un sistema existent, introduint els canvis necessaris per aconseguir l'aplicació desitjada. L'instrument que es planteja desenvolupar ha de ser capaç de detectar les precipitacions en forma de hidrometeors i guardar les dades obtingudes per tal de processar i proporcionar la informació necessària per a la posterior caracterització.

[es] El objetivo principal de este trabajo es el desarrollo de un sistema radar Doppler de reflectividad estático a partir de un sistema existente, introduciendo los cambios necesarios para conseguir la aplicación deseada. El instrumento que se plantea desarrollar tiene que ser capaz de detectar las precipitaciones en forma de hidrometeoros y guardar los datos obtenidos con el fin de procesar y proporcionar la información necesaria para su posterior caracterización.
[ca] Els avenços en nanotecnologia han obert perspectives interessants en el camp de la farmacologia. La majoria dels medicaments antimalàrics contenen anells aromàtics, fent-los altament insolubles en la circulació sanguínia en la seva forma lliure. Això provoca una baixa eficàcia del tractament, causada per concentracions insuficients de fàrmac dins dels glòbuls rojos que parasita Plasmodium, fins i tot quan s'administren dosis altes. Per sortejar aquest problema, la encapsulació de fàrmacs antimalàrics en nanoportadors per augmentar la seva solubilitat i biodistribució és una estratègia atractiva. En aquest projecte, nanotubs de carboni funcionalitzats amb polietilenglicol s'han utilitzat per primera vegada com nanoportadors per curcumina, un fàrmac antimalàric lipofílic, en cultius in vitro de Plasmodium falciparum. A més, s'ha desenvolupat un model in silico de la inhibició del creixement causada per la curcumina amb i sense nanotubs. S'ha aconseguit una lleugera millora de la solubilitat aquosa de la curcumina a través de la càrrega en nanotubs de carboni per incuubació en un bany d'ultrasons, tot i que la formulació resultant presenta una baixa estabilitat. Els conjugats curcumina-nanotubs no són hemolítics, i encara no s'ha aconseguit una millora de l'activitat antimalàrica de la curcumina. Els models in silico han proporcionat detalls sobre els mecanismes d'interacció entre la curcumina i els nanotubs, així com amb les cèl·lules.

[es] Los avances en nanotecnología han abierto perspectivas interesantes en el campo de la farmacología. La mayoría de los medicamentos antimaláricos contienen anillos aromáticos, haciéndolos altamente insolubles en la circulación sanguínea en su forma libre. Esto provoca una baja eficacia del tratamiento, causada por concentraciones insuficientes de fármaco dentro de los glóbulos rojos que parasita Plasmodium, incluso cuando se administran dosis altas. Para sortear este problema, la encapsulación de fármacos antimaláricos en nanoportadores para aumentar su solubilidad y biodistribución es una estrategia atractiva. En este proyecto, nanotubos de carbono funcionalizados con polietilenglicol se han utilizado por primera vez como nanoportadores para curcumina, un fármaco antimalárico lipofílico, en cultivos in vitro de Plasmodium falciparum. Además, se ha desarrollado un modelo in silico de la inhibición del crecimiento causada por la curcumina con y sin nanotubos. Se ha logrado una ligera mejora de la solubilidad acuosa de la curcumina por medio de la carga en nanotubos de carbono mediante incubación en baño de ultrasonidos, aunque la formulación resultante presenta una baja estabilidad. Los conjugados curcumina-nanotubos no son hemolíticos, y aún no se ha logrado una mejora de la actividad antipalúdica de la curcumina. Los modelos in silico han proporcionado detalles sobre los mecanismos de interacción entre la curcumina y los nanotubos, así como con las células.
[ca] L'objecte d'estudi se centra en la ciutat de Barcelona, però no és aquesta en si, sinó el desenvolupament de l'espai digital a la metròpolis. Les característiques de l'espai que proposa el Big Data ja no depenen de la morfologia de l'espai físic. Així doncs, despresa de l'edificació, la ciutat contemporània es compren millor com a una amalgama de relacions més que de formes. Les interaccions immaterials que prenen valor són el mínim comú múltiple entre espai físic i digital. Podem afirmar que l'urbs actual s'identifica des del concepte de ciutat-esdeveniment. Es vol identificar una sèrie de fenòmens els quals la seva redefinició al llarg del temps ha anat canviant la dinàmica de la ciutat. Determinar el concepte actual de mobilitat, o bé de comunitat serà una eina per treure conclusions i, així, conformar l'escena actual i com es planteja el futur. Podríem dir que abastar ja no és construir, sinó connectar; ja no és edificar, és relacionar. Per tal de concretar, s'han resumit dos objectius per tal d'estudiar la ciutat de Barcelona: - Constatar el present com un moment d'edició i creixement per capes –cartografies-, no d'expansió. Mobilitat ara és connexió. - Acotar la xarxa cibernètica, trobar la seva unitat de mesura en les ciutats i els paràmetres que la determinen; veure la seva interacció amb la ciutat física.

[es] El objeto de estudio se centra en la ciudad de Barcelona, pero no es esta en sí, sino el desarrollo del espacio digital a la metrópolis. Las características del espacio que propone el Big Data ya no dependen de la morfología del espacio físico. Así pues, liberada de la edificación, la ciudad contemporánea se comprende mejor como una amalgama de relaciones más que de formas. Las interacciones inmateriales que toman valor son el mínimo común múltiplo entre espacio físico y digital. Podemos afirmar que la urbe actual se identifica desde el concepto de ciudad-evento. Se quieren identificar una serie de fenómenos los cuales su redefinición a lo largo del tiempo ha ido cambiando la dinámica de la ciudad. Determinar el concepto actual de movilidad, o bien de comunidad será una herramienta para sacar conclusiones y, así, conformar la escena actual y cómo se plantea el futuro. Podríamos decir que abarcar ya no es construir, sino conectar; ya no es edificar, es relacionar. Para concretar, se han resumido dos objetivos con el fin de estudiar la ciudad de Barcelona: - Constatar el presente como un momento de edición y crecimiento por capas -cartografías-, no de expansión. Movilidad ahora es conexión. - Acotar la red cibernética, encontrar su unidad de medida en las ciudades y los parámetros que la determinan; ver su interacción con la ciudad física.
[ca] El Molí d'en Gomis, situat a Martorell, és un antic molí de paper les primeres construccions del qual daten de 1660. Al llarg del temps, aquest conjunt ha experimentat ampliacions i transformacions per a adaptar-se a les necessitats canviants. Lamentablement, en 2006, malgrat estar catalogat com BCIL, es va enderrocar la meitat del molí per a construir habitatges, mentre que la resta va quedar abandonat. El present projecte representa una nova etapa en la història del Molí d'en Gomis, que té com a objectiu recuperar el molí i obrir-lo a la ciutat a través d'un nou programa que ressalti els seus valors intrínsecs. Entre aquests valors s'inclouen la seva privilegiada ubicació com a nexe entre la zona antiga i la nova de la ciutat, així com la seva llarga història i proximitat al riu Anoia. Es proposa un ús públic com a centre d'interpretació del pla de Vies blaves i del procés paperer, aprofitant al màxim l'edifici existent, amb la intenció de reduir la petjada de carboni i respectar la memòria històrica del conjunt. Així, s'aspira al fet que el Molí d'en Gomis recuperi la seva rellevància cultural i es converteixi en un espai que beneficiï a la comunitat i a la ciutat.

[es] El Molí d'en Gomis, situado en Martorell, es un antiguo molino de papel cuyas primeras construcciones datan de 1660. A lo largo del tiempo, este conjunto ha experimentado ampliaciones y transformaciones para adaptarse a las necesidades cambiantes. Lamentablemente, en 2006, a pesar de estar catalogado como BCIL, se derribó la mitad del molino para construir viviendas, mientras que el resto quedó abandonado. El presente proyecto representa una nueva etapa en la historia del Molí d'en Gomis, que tiene como objetivo recuperar el molino y abrirlo a la ciudad a través de un nuevo programa que resalte sus valores intrínsecos. Entre estos valores se incluyen su privilegiada ubicación como nexo entre la zona antigua y la nueva de la ciudad, así como su larga historia y proximidad al río Anoia. Se propone un uso público como centro de interpretación del plan de Vies blaves y del proceso papelero, aprovechando al máximo el edificio existente, con la intención de reducir la huella de carbono y respetar la memoria histórica del conjunto. Así, se aspira a que el Molí den Gomis recupere su relevancia cultural y se convierta en un espacio que beneficie a la comunidad y a la ciudad.
[ca] Partint de la motivació d'explorar les possibilitats de la fusta com a material de fabricació en un sector creixent com el de la robòtica, es planteja en aquest treball estudiar la viabilitat tècnica, ambiental, econòmica i de fabricació de la carcassa d'un robot mòbil autònom, actualment presentant un disseny d'acer i alumini. Amb una recerca prèvia del disseny de productes amb fusta i mitjançant les guies d'ecodisseny que s'implementen actualment, s'aconsegueix obtenir un disseny modular sostenible i respectuosos amb el medi ambient, creant una carcassa fàcilment desmuntable (unions de les peces sense elements metàl·lics), reparable i reciclable. A més, el disseny obtingut ofereix les mateixes prestacions útils que la carcassa original. Finalment, en les conclusions d'aquest treball es dona per vàlid la implementació de la fusta en aquest tipus d'equipament industrial, recomanant l'ús d'aquest material en un futur per impulsar l'economia circular en el sector de la robòtica

[es] Partiendo de la motivación de explorar las posibilidades de la madera como material de fabricación en un sector creciente como el de la robótica, se plantea en este trabajo estudiar la viabilidad técnica, ambiental, económica y de fabricación de la carcasa de un robot móvil autónomo, actualmente fabricado de acero y aluminio. Con una búsqueda previa del diseño de productos de madera y mediante las guías de ecodiseño que se implementan actualmente, se consigue obtener un diseño modular sostenible y respetuoso con el medio ambiente, creando una carcasa fácilmente desmontable (uniones de las piezas sin elementos metálicos), reparable y reciclable. Además, el diseño obtenido ofrece las mismas prestaciones útiles que la carcasa original. Por último, en las conclusiones de este trabajo se da por válido la implementación de la madera en este tipo de equipamiento industrial, recomendando el uso de este material en un futuro para impulsar la economía circular en el sector de la robótica