[ca] Aquesta tesi és un compendi de 3 articles sobre mercats de capitals i polítiques econòmiques. Els mercats de capitals, especialment la borsa, presenten grans fluctuacions, creant i destruint grans quantitats de riquesa amb conseqüències potencialment de gran abast per a tota la societat, inclosos els molts que no hi participen. D'altra banda, els mercats de capitals també són una font de rendiments substancials que augmenten la riquesa dels rics i la desigualtat. Els cicles borsaris, les primes de risc i les polítiques econòmiques per prevenir-los o explotar-los són els eixos principals d'aquesta tesi. El capítol 1 estudia la relació entre l'Impost als guanys de capital (CGT) i els cicles de preu de les accions. Propose una teoria que desafia la visió dominant, sostinguda per exemple per Stiglitz, que una CGT més alta augmenta les fluctuacions dels preus a través de l'efecte lock-in des de l'oferta. En canvi, mostre que l'efecte de capitalització, des del costat de la demanda, estabilitza perquè redueix l'elasticitat dels preus a creences subjectives, reduint la probabilitat d'auges i caigudes autocomplertes. La capitalització domina el lock-in en valors empíricament realistes per a l'elasticitat fiscal que determina el lock-in. La teoria s'aplica als Estats Units, suggerint que la recurrència dels cicles de preus dels actius enmig de la Gran Moderació, una observació difícil d'explicar per a molts models macrofinancers, es pot explicar en part pel descens observat de la CGT. De fet, l'estimació estructural del model revela que les retallades de la CGT expliquen el 25% de l'augment observat de la volatilitat borsària. Finalment, mostre que la política òptima prescriu una CGT que contraresta les expectatives del mercat, evitant cicles econòmics impulsats per creences. La política òptima es pot implementar amb un CGT = 100% i una subvenció als beneficis del capital. El capítol 2, treball conjunt amb Adrian Ifrim, explora les expectatives heterogènies i la seva relació amb els cicles borsaris. Presentem un model d'expectatives que microfonamenta l'extrapolació heterogènia i el desacord persistent i procíclic present a les enquestes. El sistema de creences subjectives està integrat en un model de preus d'actius, que així pot explicar la dinàmica dels preus i el comerç. En el model, l'aprenentatge sobre preus condueix al desacord i al comerç, redistribuint la riquesa entre els agents amb una propensió més baixa i més alta a invertir, i afectant la demanda agregada i els preus. Aquest bucle complementa l'espiral expectatives-preu típica dels models amb extrapolació, situant l'heterogeneïtat i el comerç com a motors clau dels cicles de preus. El Capítol 3, treball conjunt amb Eddie Gerba i Luis E. Rojas, és un examen teòric del paper de les distorsions fiscals en la determinació dels efectes de la flexibilització quantitativa (Quantitative Easing, QE). La presència de pèrdues d'eficiència pels impostos fa que un QE recolzat fiscalment tinga efectes sobre els preus i l'assignació, ja que els guanys/pèrdues canvien el nivell i la volatilitat de les distorsions fiscals, trencant la neutralitat de Wallace. Sota algunes condicions, QE pot estimular la demanda agregada, però simultàniament augmenta la prima de risc. Això difereix de la visió estàndard que QE estimula la demanda precisament en reduir la prima de risc a causa de la relaxació de les friccions financeres. Així, un banc central ha d'administrar QE per trobar l'equilibri adequat entre els guanys d'eficiència de més QE i l'assumpció de riscos addicionals. En conjunt, QE sorgeix com una forma alternativa de recaptar recursos, més eficient però més arriscada que la tributació, cosa que podria llegir-se com un trade-off eficiència-risc per a les finances públiques.

[en] This thesis is a compendium of 3 papers about capital markets and economic policies. Capital markets, particularly the stock market, exhibit large fluctuations, creating and destroying large amounts of wealth with potentially far-reaching consequences for the whole society, including the many who do not participate in them. On the other hand, capital markets are also a source of substantial returns that compound the wealth of the wealthy, widening inequality. Stock market cycles, risk premiums, and economic policies to prevent or exploit them are the major themes of this thesis. Chapter 1 studies the relationship between the Capital Gains Tax (CGT) and stock price cycles. I propose a theory that challenges the mainstream view, hold for instance by Stiglitz, that a higher CGT boosts price fluctuations through the supply-side lock-in effect. Instead, I show that the demand-side capitalization effect is stabilizing because it reduces the elasticity of prices to subjective beliefs, reducing the likelihood of self-fulfilling booms and busts. Capitalization dominates lock-in at empirically realistic levels for the tax elasticity of realization. The theory is applied to the United States, suggesting that the recurrence of asset price cycles in the middle of the Great Moderation, a troubling observation for many macro-finance models, can be partly explained by the observed decline in CGT. Indeed, the structural estimation of the model reveals that CGT cuts account for 25\% of the observed rise in stock market volatility. Finally, I show that optimal policy prescribes a CGT that leans against market expectations, preventing belief-driven business cycles. The optimal policy can be implemented with a CGT = 100\% and a subsidy on capital profits. Chapter 2, joint work with Adrian Ifrim, explores heterogeneous expectations and their relation to stock market cycles. We present a model of expectations that micro-founds the heterogeneous extrapolation and the persistent and procyclical disagreement present in survey data. The subjective belief system is embedded in an otherwise standard asset pricing framework, which can then quantitatively account for the dynamics of prices and trading. In the model, learning from prices leads to disagreement and trading, which reshuffles the distribution of wealth between lower- and higher-propensity-to-invest agents, affecting aggregate demand and prices. This feedback loop complements the expectations-price spiral typical of models with extrapolation, placing heterogeneity and trading as key drivers of price cycles. Chapter 3, joint work with Eddie Gerba and Luis E. Rojas, is a theoretical examination of the role of fiscal distortions in shaping the effects of Quantitative Easing (QE). The presence of deadweight losses from taxation makes a fiscally supported QE have effects on prices and allocation since QE gains/losses change the level and volatility of tax distortions, breaking Wallace's neutrality. Under some conditions, QE can stimulate aggregate demand, but it simultaneously increases the risk premium. This differs from the standard view that QE stimulates demand precisely by lowering the risk premium due to the relaxation of financial frictions. A Central Bank must then manage QE to find the right balance between the efficiency gains of more QE and the additional risk-taking. Altogether, QE emerges as an alternative way of collecting resources for the State, more efficient but riskier than taxation, which might be read as an efficiency-risk trade-off for public finances.