BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Aquest article examina com la política de bon veïnatge, duta a terme pel govern nord-americà, va construir un corpus d'obres d'art llatinoamericanes que es van exhibir als Estats Units durant la dècada de 1940. Analitzem la creació de l'Oficina del Coordinador d'Afers Interamericans, liderada per Nelson Rockefeller entre 1940 i 1945, i el paper dels intel·lectuals i acadèmics, que van fer dues tasques centrals en la conquesta informal de l'imperi nord-americà: col·leccionar i exhibir. En particular, estudiem les accions que van construir la Col·lecció Llatinoamericana d'Art del MoMA el 1943. En aquest context, analitzem la feina que Lincoln Kirstein i Grace Morley van dur a terme, amb una atenció especial a les seves percepcions i avaluacions sobre l'art llatinoamericà.

[es] Este artículo examina cómo la política de buena vecindad, llevada adelante por el Gobierno norteamericano, construyó un corpus de obras de arte latinoamericanas que se exhibieron en Estados Unidos durante la década de 1940. Analizamos la creación de la Oficina del Coordinador de Asuntos Interamericanos, liderada por Nelson Rockefeller entre 1940 y 1945, y el papel de intelectuales y académicos que realizaron dos tareas centrales en la conquista informal del imperio estadounidense: coleccionar y exhibir. En particular, estudiamos las acciones que construyeron la colección de arte latinoamericano del MoMA en 1943. En este contexto, analizamos la tarea que Lincoln Kirstein y Grace Morley llevaron a cabo, con especial atención a sus percepciones y evaluaciones sobre el arte latinoamericano.
[ca] Per mitjà d'un document localitzat a l'Archivo Histórico de Protocolos Notariales de Zaragoza analitzem l'església i el claustre del Monestir de Nuestra Señora del Oliver de Estercuel (Teruel). Adjudiquem l'inici de la construcción a l'arquitecte Domingo de Hondarra, de qui tracem una biografia amb nombroses novetats documentals. A més, incidim en la influencia de la tractadística italiana del segle XVI en l'arquitectura aragonesa mitjançant l'estudi de les guixeries de les voltes del complex. Per últim, delimitem la implicació en aquest projecte de Juan Cebrián, arquebisbe de Saragossa i virrei d'Aragó, als darrers moments de la fábrica.

[es] A partir de un documento localizado en el Archivo Histórico de Protocolos Notariales de Zaragoza analizamos la iglesia y el claustro del monasterio de Nuestra Señora del Olivar de Estercuel (Teruel). Adjudicamos el inicio de la construcción al arquitecto Domingo de Hondarra, de quien trazamos una biografía con numerosas novedades documentales. Asimismo, ahondamos en la influencia de la tratadística italiana del siglo XVI en la arquitectura aragonesa mediante el estudio de las yeserías de las bóvedas del complejo. Por último, delimitamos la implicación en este proyecto de Juan Cebrián, arzobispo de Zaragoza y virrey de Aragón, a los últimos momentos de la fábrica.
[ca] El present estudi és una lectura en contrapunt entre dues novel·les que es plantegen com a reescriptura de les conegudes obres canòniques angleses de les germanes Brontë, Jane Eyre i Wuthering Heights. A saber: Wide Sargasso Sea (1966), de Jean Rhys, i La migration des coeurs (1995), de Maryse Condé. Aquestes reescriptures són projectes escripturals que qüestionen les concepcions socioculturals europees dominants. Les dues novel·les, en línies generals, són reelaboracions que obeeixen a un projecte de resistència davant de la ideologia imperialista. Plantegem que les seves novel·les resignifiquen aquells judicis i criteris condicionats culturalment, com ara la posició subordinada de la dona en l'entorn familiar, la seva dependència econòmica i el seu determinisme en la jerarquització social, segons l'origen i la raça.

[es] El presente estudio es una lectura en contrapunto entre dos novelas que se plantean como reescritura de las conocidas obras canónicas inglesas de las hermanas Brontë, Jane Eyre y Wuthering Heights. A saber: Wide Sargasso Sea (1966), de Jean Rhys, y La migration des coeurs (1995), de Maryse Condé. Estas reescrituras son proyectos escriturales que cuestionan las concepciones socioculturales europeas dominantes. Las dos novelas, en líneas generales, son reelaboraciones que obedecen a un proyecto de resistencia frente a la ideología imperialista. Planteamos que sus novelas resignifican aquellos juicios y criterios condicionados culturalmente, tales como la posición subordinada de la mujer en el entorno familiar, su dependencia económica y su determinismo en la jerarquización social, según el origen y la raza.
[ca] Aquest treball examina les freqüents ruptures i alteracions, almenys aparents, de la construcció en el discurs no planificat o planificat sobre la marxa, com el de la conversa col·loquial. El nostre treball manté que una anàlisi des d'una teoria d'unitats discursives pot oferir una descripció i explicació d'aquests "talls sintàctics" més d'acord amb el seu caràcter oral i d'acord amb el seu funcionament pragmàtic. El nostre objectiu consistirà, a més, a avaluar si aquests segments "tallats" sintàcticament ho són també des del punt de vista comunicatiu, fins i tot, si han de continuar considerant-se pròpiament talls, examinats ara des d'una teoria d'unitats de la conversa, en concret, la proposta pel grup de recerca Val.es.co. (Briz i altres 2003; Grup Val.es.co. 2014).

[es] Este trabajo examina las frecuentes rupturas y alteraciones, al menos aparentes, de la construcción en el discurso no planificado o planificado sobre la marcha, como el de la conversación coloquial. Nuestro trabajo mantiene que un análisis desde una teoría de unidades discursivas puede ofrecer una descripción y explicación de estos "cortes sintácticos" más acorde con su carácter oral y de acuerdo con su funcionamiento pragmático. Nuestro objetivo consistirá, además, en evaluar si estos segmentos "cortados" sintácticamente lo son también desde el punto de vista comunicativo, incluso, si han de seguir considerándose propiamente cortes, examinados ahora desde una teoría de unidades de la conversación, en concreto, la propuesta por el grupo de investigación Val.Es.Co. (Briz y otros 2003, Grupo Val.Es.Co. 2014).
[ca] Catalunya posseix un ric patrimoni cartogràfic que, en part, és conegut i ha estat estudiat. Com és lògic, una porció significativa pertany al segle xviii, etapa en la qual es van publicar els primers exemplars dibuixats per autors espanyols. Un corpus de quatre imatges que, gràcies a atributs com el seu cabal informatiu i evocadora iconografia, destaca sobre els altres; i, el més important, era accessible al públic català, ja què totes aquestes estampes es comercialitzaven a Barcelona. Aquest llegat ha estat conservat i donat a conèixer per col·leccionistes i recentment ha estat estudiat per persones deleroses per descobrir els seus mèrits intel·lectuals i establir la seva rellevància. La raresa i la significació cultural expliquen que algunes d'aquestes creacions hagin estat reproduïdes en facsímil, acompanyades d'un breu estudi monogràfic. Les mirades que s'hi han adreçat han estat, fins ara, essencialment documentals i geogràfiques, mentre que l'atenció de les darreres ha estat dirigida a l'arsenal de dades territorials que atresoren. Alenades per altres sensibilitats epistemològiques, comença a efectuar-se'n altres lectures, que ens conviden a advertir la seva rellevància com a invencions al servei de diversos interessos polítics o culturals, i a aprofundir en els seus efectes socials, com a vehicle encarregat d'expressar i propagar una identitat i també responsable de promoure una imaginació geogràfica i forjar unes actituds territorials.

[es] Cataluña posee un rico patrimonio cartográfico que, en parte, nos es conoci do y ha sido estudiado. Como es lógico, una porción significativa correspon de al siglo XVIII, etapa en la que se publican los primeros ejemplares dibujados por autores españoles. Un corpus de cuatro imágenes que, gracias a atributos como caudal informativo y evocadora iconografía, destaca sobre los demás; y lo más importante, accesible al público catalán, ya que todas estas estampas se comercializaban en Barcelona. Este legado ha sido conservado y dado a cono cer por coleccionistas, habiendo sido estudiado recientemente por personas ansiosas de descubrir sus méritos intelectuales y establecer su relevancia. Ra reza y significado cultural explican que algunas de estas creaciones hayan sido reproducidas en facsímil, acompañadas de un breve estudio monográfico. Las miradas posadas sobre las mismas han sido, hasta la fecha, esencialmente documentales y geográficas, acaparando la atención deestas últimas el arsenal de datos territoriales que atesoran. Alentadas por otras sensibilidades epistemo lógicas comienzan a efectuarse lecturas que nos invitan a advertir su relevan cia como invención al servicio de diversos intereses —políticos o cultura les—, y a ahondar en sus efectos sociales, como vehículo tanto encargado de expresar y propagar una identidad, como responsable de promover una imaginación geográfica y forjar unas actitudes territoriales.
[ca] Arnold Schönberg fou una figura destacada a la Viena de final de segle, una època que no només marca el principi de la fi de l'imperi austrohongarès, sinó també una profunda crisi de la condició moderna. En totes les àrees de l'art i la cultura es van explorar les relacions entre la subjectivitat i el llenguatge. Aquest article es proposa reconstruir el context cultural en què va florir la música de Schönberg, establint un diàleg entre lesseves idees i les d'alguns dels seus contemporanis, amb els quals va compartir un mateix principi ètic i la preocupació per trobar nous llenguatges més d'acord amb la nova cosmovisió que emergia després de la caiguda de la subjectivitat clàssica.

[es] Arnold Schönberg fue una figura destacada en la Viena de fin de siglo, una época que marca el principio del fin del Imperio austrohúngaro, pero también el inicio de una profunda crisis de la condición moderna. En todas las áreas del arte y la cultura se exploraron las relaciones entre la subjetividad y el lenguaje. Este artículo busca reconstruir el contexto cultural en el que floreció la música de Schönberg, estableciendo un diálogo entre sus ideas y las de algunos de sus contemporáneos, con quienes compartió un mismo principio ético y la preocupación por encontrar otros lenguajes más acordes con la nueva cosmovisión que emergía tras la caída de la subjetividad clásica.
[ca] En aquest article analitzem les característiques de la inserció laboral de la població universitària graduada a l'Estat espanyol, a través de característiques acadèmiques (branca d'estudis, tinença de postgraus, nombre d'idiomes parlats a més de materns i haver cursat part d'estudis a l'estranger), d'origen social (nivell educatiu més alt aconseguit per pare o mare) i sociodemogràfiques (sexe i edat). La metodologia emprada es basa en una anàlisi descriptiva mitjançant taules de contingència, seguit d'una anàlisi explicativa a través d'una regressió logística multinomial, prenent com a variable dependent la categoria ocupacional, dividida en alta, mitjana i baixa. S'empren dades de l'Enquesta d'Inserció Laboral dels Titulats Universitaris (EILU-2019) de l'INE. La mostra és de 31.649 titulats, dels quals 27.250 tenen ocupació. Els resultats revelen que influeixen en grau més alt les característiques acadèmiques, en particular la branca d'estudis, seguida dels postgraus, quan analitzem la inserció segons classe social aproximada per l'ocupació declarada. La influència de l'origen social en la classe ocupacional no és unívoca. Les dones accedeixen menys que els homes a les classes ocupacionals més altes, però controlant per la branca d'estudis l'efecte és l'invers. Les futures línies de recerca podrien aprofundir en l'anàlisi de la segmentació per sexe, explorar la influència de l'origen econòmic de la llar o analitzar la inserció laboral dins de la xarxa empresarial d'una regió específica.

[es] En este artículo analizamos las características de la inserción laboral de la población universitaria graduada en el Estado español, a través de características académicas (rama de estudios, tenencia de posgrados, número de idiomas hablados además de maternos y haber cursado parte de estudios en el extranjero), de origen social (nivel educativo más alto alcanzado por padre o madre) y sociodemográficas (sexo y edad). La metodología empleada se basa en un análisis descriptivo mediante tablas de contingencia, seguido de un análisis explicativo a través de una regresión logística multinomial, tomando como variable dependiente la categoría ocupacional, dividida en alta, media y baja. Se emplean datos de la Encuesta de Inserción Laboral de los Titulados Universitarios (EILU-2019) del INE. La muestra es de 31.649 titulados, de los cuales 27.250 tienen empleo. Los resultados revelan que influyen en mayor medida las características académicas, en particular la rama de estudios, seguida de los posgrados, cuando analizamos la inserción según clase social aproximada por la ocupación declarada. La influencia del origen social en la clase ocupacional no es unívoca. Las mujeres acceden menos que los hombres a las clases ocupacionales más altas, pero controlando por la rama de estudios el efecto es el inverso. Futuras líneas de investigación podrían profundizar en el análisis de segmentación por sexo, explorar la influencia del origen económico familiar o analizar la inserción en relación con el tejido empresarial de una región específica.
[ca] Aquest assaig crític examina, a través d'una exploració teòrica i bibliogràfica, la revisió de la dicotomia natura/cultura proposada pel gir ontològic. En primer lloc, es subratlla la tendència d'inferir una teoria ideogràfica del canvi social de la revisió d'aquesta dicotomia i de recórrer a malentesos en la interpretació del materialisme per tal de sostenir-la. la deconstrucció de la dicotomia es limita a l'anàlisi de les preses de decisions quotidianes i aquestes no intervenen en els processos de canvi social (que aborden les teories materialistes); al contrari, les teories en què l'ecologia és una variable independent en l'explicació de les conductes socials són compatibles amb la hipòtesi de la "construcció cultural de la natura". Les teories del conflicte i les teories funcionalistes són capaces de reconèixer les relacions socioambientals com a interaccions mediades culturalment dins d'un entorn socialment modificat. En segon lloc, l'assaig ofereix una crítica a la manera en què aquest enfocament ideogràfic ha arribat a promoure la recursivitat per reflexionar sobre la crisi ambiental. Es planteja la qüestió de si el gir ontològic és capaç d'identificar les causes de la crisi ambiental i de proporcionar respostes substancials a través del diàleg amb ontologies no naturalistes. Se sosté que les ontologies manquen per si mateixes d'eficàcia causal; és la relacionalitat del camp social en el qual se sancionen les interpretacions de les ontologies la que condicionen la interacció amb l'entorn.

[es] Este ensayo crítico examina, mediante una exploración teórica y bibliográfica, la revisión de la dicotomía naturaleza/cultura propuesta por el giro ontológico. Primero, se subraya la tendencia de inferir una teoría ideográfica del cambio social de la revisión de dicha dicotomía y de recurrir a malentendidos en la interpretación del materialismo a fin de sostenerla. La deconstrucción de la dicotomía se limita al análisis de las tomas de decisiones cotidianas y estas no intervienen en los procesos de cambio social (que abordan las teorías materialistas); por el contrario, las teorías en las que la ecología es una variable independiente en la explicación de las conductas sociales son compatibles con la hipótesis de la "construcción cultural de la naturaleza". Las teorías funcionalistas y del conflicto son capaces de reconocer las relaciones socioambientales como interacciones mediadas culturalmente dentro de un entorno socialmente modificado. En segundo lugar, el ensayo ofrece una crítica a la manera en que la adhesión con este enfoque idiográfico ha promovido la recursividad para reflexionar sobre la crisis ambiental. Se plantea si el giro ontológico es capaz de identificar las causas de la crisis ambiental y de proporcionar respuestas sustantivas a través del diálogo con ontologías no naturalistas. Se sostiene que las ontologías carecen por sí mismas de eficacia causal; es la relacionalidad del campo social en el que se sancionan las interpretaciones de las ontologías la que condicionan la interacción con el entorno.
[ca] Tenim fortes raons per creure que hi ha una prevalença del patiments sobre el benestar en la naturalesa. Aquesta diferència creix exponencialment si tenim en compte el patiment dels invertebrats. Donada la rellevància de l'experiència del dolor per a l'atribució de consideració moral a un individu, la gravetat i implicacions del que s'ha dit són enormes en la mesura en què hem de conciliar els interessos d'una enorme quantitat d'individus que experimenten dolor en algun grau. Depenent de l'espècie i l'ecosistema, existeixen variacions que hem de tenir en compte per reduir la quantitat de patiment existent.

[es] Tenemos fuertes razones para creer que hay una prevalencia del sufrimiento sobre el bienestar en la naturaleza. Esta diferencia crece exponencialmente si tenemos en cuenta el sufrimiento de los invertebrados. Dada la relevancia de la experiencia del dolor para la atribución de consideración moral a un individuo, la gravedad e implicaciones de lo dicho son enormes en la medida en que tenemos que conciliar los intereses de una gran cantidad de individuos que experimentan dolor en algún grado. Dependiendo de la especie y el ecosistema, existen variaciones que tenemos que tener en cuenta en aras de reducir la cantidad de sufrimiento existente.
[ca] S'analitza, des d'una perspectiva interdisciplinària, la ruta que enllaça el port de Puntarenas i la ciutat de San José a partir de les experiències descrites pels viatgers que van recórrer Costa Rica durant 1840 i 1880. Es posa èmfasi en les dimensions materials, tecnològiques i sensibles que van marcar aquests trànsits cap a la capital del país. Per això, es recorre conceptualment a les experiències paisajeras de viatge. En aquest sentit, els relats d'estrangers són, en correspondència amb les pràctiques romàntiques de l'època, documents claus per comprendre les relacions entre viatge, experiència i paisatge que impliquen històries, moviments, corporalitats i trobades.

[es] Se analiza, desde una perspectiva interdisciplinar, la ruta que enlaza el puerto de Puntarenas y la ciudad de San José a partir de las experiencias descritas por los viajeros que recorrieron Costa Rica durante 1840 y 1880. Se enfatiza en las dimensiones materiales, tecnológicas y sensibles que marcaron dichos tránsitos hacia la capital del país. Para esto, se recurre conceptualmente a las experiencias paisajeras de viaje. En este sentido, los relatos de extranjeros son, en correspondencia con las prácticas románticas de la época, documentos claves para comprender las relaciones entre viaje, experiencia y paisaje que implican historias, movimientos, corporalidades y encuentros.
[ca] Aquest article pretén ser una introducció al monogràfic "Metodologia feminista en recerques de tesi doctoral". En ell fem una breu introducció a algunes qüestions epistemològiques i metodològiques referents a la qüestió, així com un repàs per les activitats i línies de treball principals del col·lectiu en el qual les persones editores del monogràfic participem. Finalitzem realitzant una petita introducció als articles que componen el monogràfic.

[es] Este artículo pretende ser una introducción al monográfico "Metodología feminista en investigaciones de tesis doctoral". En él hacemos una breve introducción a algunas cuestiones epistemológicas y metodológicas referentes a la cuestión, así como un repaso por las actividades y líneas de trabajo principales del colectivo en el que las personas editoras del monográfico participamos. Finalizamos realizando una pequeña introducción a los artículos que componen el monográfico.
[ca] Aquest article analitza el dur procés polític de l'any 2022 per al moviment maputxe a Xile. D'una banda, s'adona de l'últim any de la Convenció Constitucional, del procés d'inclusió de demandes històriques a l'esborrany del projecte i del revés dur que va significar el fracàs al plebiscit. D'altra banda, s'estudien les promeses principals de campanyes del govern de Gabriel Boric i les polítiques impulsades durant el seu primer any al capdavant del país. S'argumenta que tant pel que fa al projecte constitucional com a la nova administració es va passar d'una situació esperançadora a un cop dur en termes dels interessos del moviment i poble maputxe, marcant un punt d'inflexió pel que fa a la participació de representants maputxe en espais de política institucional. L'article es basa en l'acumulació prèvia dels autors, la revisió bibliogràfica, el documental i els articles de premsa.

[es] Este artículo analiza el duro proceso político del año 2022 para el movimiento mapuche en Chile. Por una parte, se da cuenta del último año de la Convención Constitucional, del proceso de inclusión de demandas históricas en el borrador del proyecto y del duro revés que significó el fracaso en el plebiscito. Por otra parte, se estudian las principales promesas de campañas del gobierno de Gabriel Boric y las políticas impulsadas durante su primer año al frente del país. Se argumenta que tanto en lo referido al proyecto constitucional como a la nueva administración se pasó de una situación esperanzadora a un duro golpe en términos de los intereses del movimiento y pueblo mapuche, marcando un punto de inflexión en lo referido a la participación de representantes mapuche en espacios de política institucional. El artículo se basa en la acumulación previa de los autores, revisión bibliográfica, documental y artículos de prensa.
[ca] Aquest article comparteix investigacions d'una investigació que, durant cinc anys, va tenir com a objecte l'activitat dels manters dedicats a la venda informal als carrers de Barcelona. Després de contextualitzar el tractament polític, mediàtic i policial que rep, es descriuen i analitzen les tècniques que despleguen per desfer-se de l'assetjament a què estan sotmesos. Aquests procediments es contemplen com el que Michel de Certeau va anomenar tàctiques, estratagemes dels febles davant dels forts. Entre el ventall de tàctiques desplegades pels manters, s'inclouen gestos i materials que solen ubicar-se en l'àmbit religiós. Aquest cos de pràctiques i coneixements secrets, designat com allò mystique, és clau per a la relació quotidiana amb l'Estat apel·lant a poders alternatius als mobilitzats per aquest, alhora que recurs de defensa de l'exclusió i l'estigma als què la ciutat capitalista els condemna.

[es] Este artículo comparte averiguaciones de una investigación, que, a lo largo de cinco años, tuvo como objeto la actividad de los manteros dedicados a la venta informal en las calles de Barcelona. Luego de contextualizar el tratamiento político, mediático y policial que recibe, se describen y analizan las técnicas que despliegan para zafarse del acoso a que están sometidos. Estos procedimientos se contemplan como lo que Michel de Certeau llamó tácticas, artimañas de los débiles frente a los fuertes. Entre el abanico de tácticas desplegadas por los manteros, se incluyen gestos y materiales que suelen ubicarse en el ámbito de lo religioso. Este cuerpo de prácticas y conocimientos secretos, designado como lo mystique, es clave para la relación cotidiana con el Estado apelando a poderes alternativos a los movilizados por este, al tiempo que recurso de defensa de la exclusión y el estigma a los que la ciudad capitalista les condena.