[ca] La pandèmia de la COVID-19 va devastar el món i va alterar les formes en què les persones interactuaven, provocant canvis en les formes de vida i de treball. La convivència cara a cara es va veure compromesa a causa de les estratègies d'aïllament i distanciament social necessàries per intentar contenir l'índex de contaminació. Totes les activitats humanes es van veure afectades i van haver de ser repensades i reorganitzades tenint en compte la nova realitat. Així, es va fer necessari pensar noves maneres de mantenir el procés d'ensenyament i aprenentatge. En aquest context, aquest treball pretén analitzar les propostes d'Ensenyament Remot d'Emergència (ERE) que ofereixen els centres educatius per intentar reduir les pèrdues d'aprenentatge durant el període pandèmic. Per intentar mostrar la realitat brasilera amb més fiabilitat, hem optat per analitzar propostes de xarxes estatals en diferents indrets, amb l'objectiu de contemplar les cinc regions del país. La metodologia comprèn una revisió bibliogràfica sobre la inclusió digital i l'entorn tècnic-científic-informatiu, desigualtats socials, l'ús de les tecnologies a l'aula, debats entre professors, directors i recomanacions d'experts, i també una anàlisi de les accions i propostes implementades pels estats membres durant aquest període. En l'oferta d'ERE es van identificar dificultats: estructurals, físiques, emocionals, psicològiques, motius pels quals l'ERE no pot ser l'única estratègia per mediar a l'ensenyament durant el distanciament social. És fonamental repensar les estratègies per a la democratització de l'accés a l'educació, per no agreujar encara més les desigualtats socials.

[pt] A pandemia de COVID-19 assolou o mundo e alterou as formas de interação entre as pessoas, causando mudanças nos modos de vida e de trabalho. O convívio presencial foi comprometido devido às estratégias de isolamento e distanciamento social demandadas para tentar conter o índice de contaminação. Todas as atividades humanas foram impactadas e tiveram de ser repensadas e reorganizadas levando-se em conta a nova realidade. Assim, se fez necessário pensar novas formas de manter o processo de ensino e aprendizagem. Pensando nisso, este trabalho tem como objetivo analisar as propostas de Ensino Remoto Emergencial (ERE) oferecidas por algumas escolas para tentar diminuir os prejuízos à aprendizagem durante o período pandêmico. Para tentar retratar a realidade brasileira com maior fidedignidade, optou-se por analisar propostas das redes estaduais de diferentes localidades, de forma a contemplar as cinco regiões do país. A metodologia compreende uma revisão bibliográfica sobre inclusão digital e meio técnico-científico-informacional, desigualdades sociais, uso de tecnologias em sala de aula, discussões entre professores, gestores e as recomendações dos especialistas y também uma análise das ações e propostas implantadas pelos Estados durante este período. Foram identificadas dificuldades na oferta do ERE: estruturais, físicas, emocionais e psicológicas, motivo pelo qual o ERE não pode ser a única estratégia para mediar o ensino durante o distanciamento social. É fundamental repensar estratégias de democratização do acesso à educação, sob pena de agravar ainda mais desigualdades sociais.