[ca] L'amenaça contínua del canvi climàtic ha obligat els responsables polítics a tots els nivells a buscar noves maneres de reduir la producció d'emissions nocives de gasos d'efecte hivernacle (GEH). Una de les vies clau identificades per aconseguir aquesta reducció passa per la implantació generalitzada de tecnologies d'energies renovables en el que s'anomena "transició energètica". Una sèrie de tecnologies diferents competeixen per formar part del mercat de les energies renovables en ràpida expansió. Al mateix temps, s'estan desenvolupant una varietat de models per predir els resultats de la transició energètica, proporcionant previsions de configuracions futures del sistema energètic i patrons d'emergència per a tecnologies individuals. En fer-ho, proporcionen un feedback molt necessari que informa les decisions importants de política energètica i climàtica. Com a tal, aquests models representen una eina crítica per als qui prenen decisions a mesura que s'esforcen per racionalitzar els processos de transició generals. Tanmateix, mentre que la majoria dels models ofereixen consideracions detallades dels sistemes energètics i, de vegades, de les seves interaccions amb la biosfera que els conté, la majoria no tenen en compte l'amplitud de factors que poden limitar i influir en els processos de transició energètica. De fet, la majoria dels models segueixen centrats en els resultats tècnics o econòmics i ofereixen poques consideracions sobre els paràmetres ambientals o relacionats amb els recursos més enllà de les estimacions simplificades d'emissions de GEH i d'ús del sòl. Per salvar aquesta bretxa, la tesi inclou en primer lloc una visió general dels factors clau que podrien limitar i influir en els processos de transició energètica i les possibles conseqüències de descuidar aquests factors en els models. Aleshores s'identifica una llista d'11 factors generals que, en conjunt, representen una sèrie de consideracions polítiques, econòmiques i físiques. A continuació, també s'ofereix una selecció de factors especialment passats per alt, juntament amb diverses desconnexions potencials en el context del sistema energètic europeu actual. Per millorar la representació d'aquests factors en els models, s'introdueixen una sèrie de nous enfocaments, que inclouen principalment informació d'avaluació del cicle de vida (ACV) juntament amb altres fonts de dades existents. En primer lloc, l'ús més ampli de dades d'ACV directe permetria implementar estimacions més precises dels impactes ambientals i dels requisits de recursos, ja que aquestes dades tenen en compte els cicles de vida complets dels processos relacionats amb l'energia. En segon lloc, es proposen noves metodologies que permeten derivar indicadors per a diferents qüestions de matèries primeres utilitzant dades d'inventari de materials de fonts d'ACV juntament amb altres dades disponibles. Això inclou quantificacions del risc global de subministrament de material i els danys ambientals i les implicacions de justícia relacionades amb les operacions d'extracció i processament localitzades. En tercer lloc, l'ús de dades de requeriments de mà d'obra permet calcular les hores de mà d'obra necessàries per proporcionar una unitat d'energia en diferents ubicacions d'un sistema. Finalment, les combinacions de tots aquests indicadors permeten derivar indicadors sociometabòlics addicionals i altres personalitzats. Aquests nous enfocaments es posen en funcionament i es demostren mitjançant el flux de treball ENBIOS. ENBIOS pot prendre múltiples configuracions d'energia diferents i retornar un conjunt detallat d'indicadors dins i entre els nivells jeràrquics d'un sistema energètic. Això permet determinar les característiques i les relacions que existeixen dins dels sistemes energètics a diferents nivells. Tot i que ENBIOS va ser dissenyat per ser altament personalitzable, la versió pilot definida i utilitzada a la tesi se centra en el grup identificat anteriorment de factors ambientals i basats en recursos especialment passats per alt.

[es] La amenaza constante del cambio climático ha obligado a los legisladores de todos los niveles a buscar nuevas formas de reducir la producción de emisiones nocivas de gases de efecto invernadero (GEI). Una de las vías clave identificadas para lograr tal reducción implica la implementación generalizada de tecnologías de energía renovable en lo que se denomina la "transición energética". Una gama de diferentes tecnologías compiten por ser parte del mercado de energía renovable en rápida expansión. Al mismo tiempo, se está desarrollando una variedad de modelos para predecir los resultados de la transición energética, brindando pronósticos de configuraciones futuras del sistema energético y patrones emergentes para tecnologías individuales. Al hacerlo, brindan comentarios muy necesarios que informan importantes decisiones de política energética y climática. Como tales, estos modelos representan una herramienta crítica para los tomadores de decisiones en su esfuerzo por optimizar los procesos generales de transición. Sin embargo, mientras que la mayoría de los modelos ofrecen consideraciones detalladas de los sistemas de energía y, a veces, sus interacciones con la biosfera que los contiene, la mayoría no considera la amplitud de los factores que probablemente limiten e influyan en los procesos de transición energética. De hecho, la mayoría de los modelos siguen centrándose en los resultados técnicos o económicos y ofrecen pocas consideraciones sobre parámetros ambientales o relacionados con los recursos más allá de las estimaciones simplificadas de las emisiones de GEI y el uso de la tierra. Para cerrar esta brecha, la tesis incluye en primer lugar una descripción general de los factores clave que podrían limitar e influir en los procesos de transición energética y las posibles consecuencias de ignorar dichos factores en los modelos. Luego se identifica una lista de 11 factores generales que, juntos, representan una variedad de consideraciones políticas, económicas y físicas. A continuación, también se proporciona una selección de factores particularmente pasados por alto junto con varias desconexiones potenciales dentro del contexto del actual sistema energético europeo. Para mejorar la representación de estos factores en los modelos, se introducen varios enfoques nuevos, que involucran principalmente información de evaluación del ciclo de vida (LCA) junto con otras fuentes de datos existentes. En primer lugar, el uso más amplio de datos directos de LCA permitiría implementar estimaciones más precisas de los impactos ambientales y los requisitos de recursos, ya que estos datos consideran los ciclos de vida completos de los procesos relacionados con la energía. En segundo lugar, se proponen nuevas metodologías que permiten derivar indicadores para varios problemas de materias primas utilizando datos de inventario de materiales de fuentes de LCA junto con otros datos disponibles. Esto incluye cuantificaciones del riesgo general de suministro de materiales y los daños ambientales y las implicaciones de justicia que se relacionan con las operaciones de extracción y procesamiento localizadas. En tercer lugar, el uso de datos de requisitos de mano de obra permite calcular las horas de mano de obra necesarias para proporcionar una unidad de energía en diferentes ubicaciones dentro de un sistema. Por último, las combinaciones de todos estos indicadores permiten derivar indicadores sociometabólicos adicionales y otros indicadores personalizados.