BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] El punt de partida d'aquest article és la valoració dels principis constitucionals del règim juridicolingüístic, que condueix l'autor a afirmar que el dictat constitucional no tracta en un sentit igualitari totes les llengües espanyoles. De manera més concreta, explica que el tractament donat a la llengua catalana per part de les institucions centrals i perifèriques de l'estat és insuficient, sobretot en àmbits la competència dels quals no és atribuïda a la Generalitat de Catalunya: justícia, publicitat, etiquetatge i oci. L'article acaba amb una proposta per emparar millor els drets lingüístics bàsics dels catalanoparlants i amb la reflexió d'adaptar les propostes a noves realitats com la integració europea o les noves migracions.

[es] El punto de partida de este artículo es la valoración de los principios constitucionales del régimen juridicolingüístico, que conduce al autor a afirmar que el dictado constitucional no trata en un sentido igualitario a todas las lenguas españolas. De manera más concreta, explica que el tratamiento dado a la lengua catalana por parte de las instituciones centrales y periféricas del Estado es insuficiente, sobre todo en ámbitos cuya competencia no es atribuida a la Generalitat de Cataluña: justicia, publicidad, etiquetado y ocio. El artículo acaba con una propuesta para amparar mejor los derechos lingüísticos básicos de los catalanohablantes y con la reflexión de adaptar las propuestas a nuevas realidades como la integración europea o las nuevas migraciones.
[ca] Malgrat les diferents prevencions, en general legítimes, que mostren gran part dels historiadors davant l'auge dels estudis sobre la memòria, la noció de memòria col·lectiva i les recerques que s'hi associen han anat confi gurant un corrent d'investigacions ampli i sòlid, que va cristal·litzar durant els anys vuitanta del passat segle XX. Els diferents problemes que avui planteja per als historiadors la demandasocial de la memòria col·lectiva a quasi totes les societats, i la mateixa complexitat del concepte, no semblarien sufi cients per induir a rebutjar-lo. Ben al contrari, la recuperació de les preocupacions cíviques i socials per part de la història acadèmica, per una banda, i, per una altra, la utilització alhora de l'esmentat concepte a partir d'un tractament crític, poden contribuir a fer de les demandes de memòria actual matèria de la historia.

[es] A pesar de las diferentes prevenciones en general legítimas que muestran gran parte de los historiadores ante el auge de los estudios sobre la memoria, la noción de memoria colectiva y las investigaciones que se asocian a ella han ido configurando una corriente de estudios amplia y sólida, que cristalizó durante los años ochenta del pasado siglo XX. Los diferentes problemas que hoy plantea para los historiadoresla demanda social de la memoria colectiva en casi todas las sociedades y la misma complejidad del concepto no parecen sufi cientes para inducir a su rechazo. Más bien al contrario, la recuperación de las preocupaciones cívicas y sociales por partede la historia académica, por un lado, y, por otro, la utilización al mismo tiempo del mencionado concepto a partir de un tratamiento crítico, pueden contribuir a hacer de las demandas de memoria actual materia de la historia.
[ca] El present article analitza com les converses polítiques i intel·lectuals sobre els intercanvis de fruita van afectar les relacions entre poder i coneixement a la Mediterrània occidental durant el Renaixement tardà. S'hi argumenta que les xarxes d'erudits van promoure el desenvolupament de la diplomàcia informal a través de l'ús del significat paradoxal dels cítrics nouvinguts per via de les monarquies ibèriques, i que aquesta comunicació política va estar articulada al voltant de conceptes com la tolerància i la dolçor. Així mateix, es demostra que a Espanya, Portugal i Roma les pràctiques polítiques i els discursos sobre cítrics van alimentar les lluites pel control de la cristiandat en un període que va estar marcat per contínues guerres i debats sobre l'estatus de les minories religioses.

[es] El presente artículo analiza cómo las conversaciones políticas e intelectuales acerca de los intercambios de frutas afectaron a las relaciones entre poder y conocimiento en el Mediterráneo occidental durante el tardo-Renacimiento. En él se argumenta que las redes de eruditos promovieron el desarrollo de la diplomacia informal por medio del uso del significado paradójico de los cítricos recién llegados por vía de las monarquías ibéricas, y que esta comunicación política estuvo articulada en torno a conceptos como la tolerancia y la dulzura. Asimismo, se demuestra cómo en España, Portugal y Roma las prácticas políticas y los discursos sobre cítricos alimentaron las luchas por el control de la cristiandad en un período que estuvo marcado por continuas guerras y debates acerca del estatus de las minorías religiosas.
[ca] Durant la postpandèmia derivada de la COVID-19 i amb la gradual incorporació social després de l'aïllament preventiu obligatori, es va dur a terme un projecte educatiu d'aprenentatge servei, mitjançant tallers virtuals d'estimulació cognitiva a persones grans amb la finalitat de potenciar l'exercici cerebral en benefici de l'aprenentatge quotidià. Aquest treball té per objectiu descriure i analitzar l'oferiment didàctic i les accions corresponents a la Clínica Psicopedagògica per persones grans, per part de l' alumnat de l'últim any de la carrera de Llicenciatura en Psicopedagogia, a la Universitat Catòlica Argentina. L'experiència reuneix la metodologia d'aprenentatge servei i l'enfocament d'aprenentatge basat en reptes amb la doble intenció de desenvolupar competències en el marc de les pràctiques preprofessionals i brindar un servei segons demanda. L'estudi transversal descriptiu realitzat va estimar l'impacte de la proposta en els dos grups. Les dades van ser recollides mitjançant un mostreig per conveniència. Van participar en la proposta 88 adults de grups pastorals d'Argentina i altres països de Sudamèrica (Equador, Perú, Veneçuela, Guyana, Hondures) i una participant d'Espanya (87% dones i 13 % homes), entre 30 i 91 anys (M=3.22; DE=1.4).

[es] Durante la postpandemia derivada de la COVID-19 y con la paulatina incorporación social después del aislamiento preventivo obligatorio se llevó a cabo un proyecto educativo de aprendizaje-servicio, mediante talleres virtuales de estimulación cognitiva a adultos mayores con fines a potenciar el ejercicio cerebral en beneficio del aprendizaje cotidiano. Este trabajo tiene por objetivo describir y analizar el ofrecimiento didáctico y las acciones correspondientes a la Clínica Psicopedagógica en adultos mayores, por parte del alumnado del último año de la carrera de Licenciatura en Psicopedagogía, en la Universidad Católica Argentina. La experiencia reúne la metodología de aprendizaje-servicio y el enfoque de aprendizaje basado en retos con la doble intención de desarrollar competencias en el marco de las prácticas preprofesionales y brindar un servicio según demanda. El estudio transversal descriptivo realizado estimó el impacto de la propuesta en ambos grupos. Los datos fueron recogidos mediante un muestreo por conveniencia. Participaron en la propuesta 88 adultos de grupos pastorales de Argentina y otros países de Sudamérica (Ecuador, Perú, Venezuela, Guyana, Honduras) y una participante de España (87% mujeres y 13 % hombres), entre 30 y 91 años (M= 3.22; DE= 1.4).
[ca] Aquest estudi va modelar dinàmicament els contorns nuclears del castellà produït per 16 estudiants mandarins i 9 parlants nadius de castellà d'un corpus de parla obtingut mitjançant una discourse completion task. Les oracions en investigació van incloure declaratives (focus ampli, categòric i correctiu) i interrogatives absolutes (informatives, confirmatòries i preguntes de l'apèndix). Els estudiants xinesos (a) no van aconseguir distingir la declaració categòrica de la declaració amb focus correctiu utilitzant configuracions nuclears correctes; (b) van produir els accents nuclears més alts i síl·labes àtones més baixa que els hispanoparlants; i (c) van mostrar tons de frontera incorrectes a causa de la influència de l'accentuació de la paraula nuclear. Aquest estudi va proporcionar dades empíriques a la teoria de l'aprenentatge prosòdic de L2 al mostrar que les dificultats de l'adquisició de la prosòdia L2 no només es deriven de les diferències/similituds entre la L1 i la L2 a nivell fonològic; els detalls fonètics també són importants. A més, atès que fins i tot els estudiants amb domini avançat del castellà van mostrar dificultats en la prosòdia, es requereixen paradigmes adequats d'entrenament prosòdic en la pràctica docent. Paraules clau: Prosòdia; Castellà L2; Mandarí L1; Contorns nuclears; Segona llengua

[es] Este estudio modeló dinámicamente los contornos nucleares del español producido por 16 estudiantes mandarines y 9 hablantes nativos de español con un corpus de habla obtenido mediante una discourse completion task. Las oraciones en investigación incluyeron declarativas (foco amplio, categórica y correctivo) e interrogativas absolutas (informativas, confirmatorias y pregunta de apéndice). Los estudiantes chinos (a) no lograron distinguir la declaración categórica de la declaración con foco correctivo utilizando configuraciones nucleares correctas; (b) produjeron los acentos nucleares más altos y sílabas átonas más bajas que los hispanohablantes; y (c) mostraron tonos de frontera incorrectos debido a la influencia de la acentuación de la palabra nuclear. Este estudio proporcionó datos empíricos a la teoría del aprendizaje prosódico de L2 al mostrar que las dificultades de la adquisición de la prosodia L2 no solo se derivan de las diferencias/similitudes entre la L1 y la L2 a nivel fonológico; los detalles fonéticos también son importantes. Además, dado que incluso los estudiantes con dominio avanzado del español mostraron dificultades en la prosodia, se requieren paradigmas adecuados de entrenamiento prosódico en la práctica docente. Palabras clave: Prosodia; Español L2; Mandarín L1; Contornos nucleares; Segunda lengua
[ca] L'objectiu d'aquest article és analitzar l'entonació emocional en espanyol. Les dades obtingudes permetran determinar si l'anàlisi de la prosòdia ratifica o no una visió constructivista de les emocions (Barrett, 2017). A aquest efecte, hem examinat com es comporten els trets melòdics en un corpus de 70 enunciats col·loquials, establint quines són, hipotèticament, les empremtes prosòdiques emocionals usades pels parlants. Els resultats donen suport a algunes tendències generals, és a dir, l'existència d'un model general de trets melòdics emocionals que es manifesta de forma estadísticament significativa. No obstant això, els resultats no semblen donar suport a la hipòtesi d'empremtes prosòdiques excloents adscrites a cada emoció. D'aquesta última dada, es pot derivar que el comportament prosòdic dels parlants sembla donar suport a una visió constructivista de les emocions.

[es] El objetivo de este artículo es analizar la entonación emocional en español. Los datos obtenidos permitirán determinar si el análisis de la prosodia refrenda o no una visión constructivista de las emociones (Barrett, 2017). Con este fin, hemos examinado cómo se comportan los rasgos melódicos en un corpus de 70 enunciados coloquiales, estableciendo cuáles son, hipotéticamente, las huellas prosódicas emocionales usadas por los hablantes. Los resultados apoyan algunas tendencias generales, es decir, la existencia de un modelo general de rasgos melódicos emocionales que se manifiesta de forma estadísticamente significativa. No obstante, los resultados no parecen respaldar la hipótesis de huellas prosódicas excluyentes adscritas a cada emoción. De este último dato, puede derivarse que el comportamiento prosódico de los hablantes parece respaldar una visión constructivista de las emociones.
[ca] La Guerra Civil (1936-1939) ha marcat, sens dubte, un abans i un després tant a la Història com a la cultura espanyola. La sublevació militar trencaria Espanya per la meitat, convertint-se no només en una contesa bèl·lica amb els seus sagnants fronts de batalla, sinó també en una pugna per imposar i exercir un control de les rereguardes a través de la propaganda, i guanyar-se simpaties a l'exterior. Aquest article analitza, de manera sintètica a través d'una revisió bibliogràfica, l'esdevenir de la cinematografia espanyola a tots dos bàndols (el nacional i el republicà), a més de portar un acostament a les aportacions de la indústria de cinema estrangera, a l'hora de guanyar les voluntats a través del discurs fílmic.

[es] La Guerra Civil (1936-1939) ha marcado, sin duda, un antes y un después tanto en la Historia como en la cultura española. La sublevación militar rompería a España por la mitad, convirtiéndose no solo en una contienda bélica con sus sangrientos frentes de batalla, sino también en una pugna por imponer y ejercer un control de las retaguardias a través de la propaganda, y granjearse simpatías en el exterior. Este artículo analiza, de manera sintética a través de una revisión bibliográfica, el devenir de la cinematografía española en ambos bandos (el nacional y el republicano), además de llevar un acercamiento a las aportaciones de la industria de cine extranjera, a la hora de ganar las voluntades a través del discurso fílmico.
[ca] Mitjançant un anàlisi relacional de diverses entitats comprobarem els vincles que les elits econòmiques colombianes van usar per influir les polítiques de prèstec amb els països estrangers. La influència dels Estats Units fou una tònica a tenir en compte pel que fa al desenvolupament d'aquestes operacions i aquest treball mostrarà un procés particularment interessant, no només per l'impacte que va tenir en l'economia colombiana, sino també per la seva connexió amb els programes de desenvolupament econòmic financiats per les agències internacionals al país, a la segona meitat del segle XX.

[es] Por mediación de un análisis relacional de diversas entidades, comprobaremos los vínculos que las elites económicas colombianas influenciaron en las políticas de préstamos con los países extranjeros. La influencia de los Estados Unidos será una tónica a tener en cuenta en el desarrollo de estas operaciones y este trabajo mostrará un proceso particularmente interesante no solo por el impacto que tuvo en la economía colombiana, sino también por su conexión con los programas de desarrollo económico financiados por las agencias internacionales en el país, en la segunda mitad del siglo XX.
[ca] La naturalesa i, en conseqüència, els espais naturals han impulsat als artistes a desenvolupar un cert tipus de projectes artístics que neixen de la interpretació d'aquella com a material de creació plàstica i com a font d'experiència estètica. La present notícia resumeix les experiències recollides en la coordinació dels tallers que van impartir els artistes Ricardo Calero i Miguel Ángel Blanco en el curs-taller sobre intervencions artístiques contemporànies Arte y Medio Ambiente, que es van desenvolupar en el Palacio del Almirante de Granada de l'1 a l'11 de setembre de 2009, dins del Curs d'Estiu del Centre Mediterrani de la Universitat de Granada.

[es] La naturaleza y, en consecuencia, los espacios naturales han impulsado a los artistas a desarrollar un cierto tipo de proyectos artísticos que nacen de la interpretación de aquélla como material de creación plástica y como fuente de experiencia estética. La presente noticia resume las experiencias recogidas en la coordinación de los talleres que impartieron los artistas Ricardo Calero y Miguel Ángel Blanco en el curso-taller sobre intervenciones artísticas contemporáneas Arte y Medio Ambiente, que se desarrolló en el Palacio del Almirante de Granada del 1 al 11 de septiembre de 2009, dentro del Curso de Verano del Centro Mediterráneo de la Universidad de Granada.
[ca] Una tasca vinculada a la digitalització i catalogació del fons de l'Arxiu General de la Província de Corrientes (Argentina) permet trobar i recuperar fonts d'un valor significatiu per a la història de la població de la regió nord-est del Río de la Plata. Les fonts trobades van ser dues visites d'indis que es van dur a terme el 1671 i el 1672 a petició del governador de Buenos Aires als funcionaris locals. Per contextualitzar-les, el treball recupera les fonts demogràfiques conegudes i treballades per la historia de la població del territori correntí, tant del segle XVII com del XVIII. Posteriorment, l'anàlisi s'orienta a presentar i caracteritzar el fons judicial d'aquest arxiu per centrar-se en la visita de 1671-1672 analitzant-ne l'origen, la naturalesa, els actors participants i les dades demogràfiques que mostren aquestes fonts.

[es] Una tarea vinculada a la digitalización y catalogación del fondo judicial del Archivo General de la Provincia de Corrientes (Argentina) permitió hallar y recuperar fuentes de significativo valor histórico para la historia de la población de la región nordeste del Río de la Plata. Las fuentes encontradas fueron dos visitas de indios que se desarrollaron en 1671 y 1672 por petición del gobernador de Buenos Aires a los funcionarios locales. Para contextualizarlas, el trabajo recuperará las fuentes demográficas conocidas y trabajadas por la historia de la población en el territorio correntino de los siglos XVII y XVIII. Luego el análisis se orientará a presentar y caracterizar el fondo judicial del archivo mencionado, para centrarnos en las visitas de 1671-1672 analizando su origen, su naturaleza, los actores intervinientes y los datos demográficos que arrojan estas fuentes.
[ca] L'escriptor i director de cinema Ingmar Bergman recol·lecta ingredients de l'univers d'Hamlet, tragèdia de William Shakespeare, que condimenten el seu cèlebre&nbsp;Fanny i Alexander, obra que obre i tanca el teló en la vida de la família Ekdahl, artistes suecs de ficció del segle xx, que deambulen des de l'ordre al caos, des de la desgràcia al goig i l'alegria. La idolatria de Bergman cap al genial dramaturg renaixentista és germen que fecunda la seva original creació polimòrfica ―relat escrit, pel·lícula i sèrie de televisió― amb forta vocació escènica, i teixeix un enriquidor intertext entre&nbsp;Hamlet&nbsp;i&nbsp;Fanny i Alexander, a més d'alimentar una simbiosi entre els seus respectius protagonistes: el príncep danès i un nen suec. Bandejant qualsevol intencionalitat d'imitar a&nbsp;Hamlet, l'obra de Bergman glorifica la idea comuna del teatre dins del teatre, indaga en la condició humana i entronitza l'evolució shakesperiana dels seus personatges i esdeveniments.

[es] El escritor y director de cine Ingmar Bergman recolecta ingredientes del universo de Hamlet, tragedia de William Shakespeare, que condimentan su célebre Fanny y Alexander, obra que abre y cierra el telón en la vida de la familia Ekdahl, artistas suecos de ficción del siglo xx, que deambulan desde el orden al caos, desde la desgracia al júbilo y la alegría. La idolatría de Bergman hacia el genial dramaturgo renacentista es germen que fecunda su original creación polimórfica ―relato escrito, película y serie de televisión― con fuerte vocación escénica, y teje un enriquecedor intertexto entre Hamlet y Fanny y Alexander, además de alimentar una simbiosis entre sus respectivos protagonistas: el príncipe danés y un niño sueco. Desterrando cualquier intencionalidad de imitar a Hamlet, la obra de Bergman glorifica la idea común del teatro dentro del teatro, indaga en la condición humana y entroniza la evolución shakesperiana de sus personajes y acontecimientos.
[ca] Després d'anys desenvolupant-se en un segon pla, la&nbsp;Intel·ligència Artificial&nbsp;(IA) ha fet eclosió captant l'atenció mundial gràcies a eines en obert per a generar contingut textual, visual, sonor i audiovisual. En aquest context emergent, la IA no sols es perfila com un fenomen tecnològic, sinó també com un catalitzador d'innovació en el terreny artístic i educatiu. Encara que ens trobem únicament en les albors, la IA està evolucionant ràpidament i ens condueix cap a una revolució, obrint un nou camp de possibilitats en els àmbits creatius que transformarà les actuals concepcions estètiques, procedimentals i d'autoria. El seu potencial com a eina creativa, de moment, es limita a ser un suport que facilita obtenir resultats de gran qualitat formal i d'estil de manera ràpida, però que, sense la intervenció humana sobre la base d'uns objectius clars, es converteix en un generador vacu. L'Educació Artística ha d'assumir aquesta tecnologia no com un intrús o rival, sinó com una eina que conèixer i integrar com un mitjà més de creació, desenvolupant habilitats que permetin a l'alumnat no sols utilitzar aquestes eines de manera efectiva, sinó també reflexionar sobre les seves implicacions en la societat i la cultura. Fomentant un ús conscient, responsable, segur i ètic que garanteixi un posicionament crític davant la IA generativa. Entenent que no és una eina creativa&nbsp;sinó&nbsp;per a creadors.

[es] Tras años desarrollándose en un segundo plano, la Inteligencia Artificial&nbsp;(IA)&nbsp;ha eclosionado captando la atención mundial gracias a herramientas en abierto para generar contenido textual, visual, sonoro&nbsp;y audiovisual. En este contexto emergente, la IA no solo se perfila como un fenómeno tecnológico, sino también como un catalizador de innovación en el terreno artístico y educativo. Aunque nos encontremos únicamente en los albores, la IA&nbsp;está evolucionando rápidamente y nos conduce hacia una revolución, abriendo un nuevo campo de posibilidades&nbsp;en los ámbitos creativos&nbsp;que transformará las actuales concepciones&nbsp;estéticas, procedimentales y de autoría. Su potencial&nbsp;como herramienta creativa, de momento, se limita a ser un soporte&nbsp;que facilita&nbsp;obtener resultados de gran calidad&nbsp;formal&nbsp;y de estilo&nbsp;de forma rápida,&nbsp;pero que,&nbsp;sin la intervención humana en base a unos&nbsp;objetivos claros, se convierte en un generador vacuo. La Educación Artística debe asumir esta tecnología no como un intruso o rival, sino como una herramienta que conocer e integrar como un medio más de creación, desarrollando&nbsp;habilidades que permitan al alumnado&nbsp;no solo utilizar estas herramientas de manera efectiva, sino también reflexionar sobre sus implicaciones en la sociedad y la cultura.&nbsp;Fomentando&nbsp;un uso consciente, responsable, seguro y ético&nbsp;que garantice un posicionamiento crítico ante la IA generativa.&nbsp;Entendiendo que no es una herramienta creativa si no para creadores. &nbsp;