BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] La història de l'empresa familiar és un camp d'estudi ben establert dins de la història empresarial. No obstant això, hi ha una manca d'estudis bibliomètrics sobre aquest tema. Això requereix, en primer lloc, identificar publicacions sobre la matèria. Aquest ha estat precisament l'objecte de la nostra recerca. Per fer-ho, s'ha realitzat una cerca sistemàtica en tres fonts de dades —Web of Science, Scopus i Google Scholar—, utilitzant paraules clau específiques per filtrar publicacions rellevants, així com aplicant criteris d'inclusió i exclusió per seleccionar les obres adients. El resultat ha estat la identificació de 513 publicacions sobre la història de l'empresa familiar entre 1949 i 2023. El 62% correspon a articles de revistes acadèmiques, el 23% a capítols de llibres i el 15% a llibres. També hem constatat que l'interès per la història de l'empresa familiar va disparar-se als anys vuitanta i es va accelerar de manera exponencial a partir del 2008, tot i que el 2013 va començar un descens gradual fins al 2023. El nombre total d'autors és de 628, la seva productivitat és similar al de la resta d'investigadors en història econòmica i empresarial. Aquest recull de treballs servirà de base per a futures anàlisis bibliomètriques sobre la història de l'empresa familiar i esdevindrà un recurs valuós per als investigadors interessats en aquest camp.

[es] La historia de la empresa familiar es un campo de estudio bien establecido dentro de la historia empresarial. Sin embargo, faltan estudios bibliométricos sobre este tema. Esto requiere, en primer lugar, identificar las publicaciones sobre la materia. Éste ha sido precisamente el objeto de nuestra investigación. Para ello, se ha realizado una búsqueda sistemática en tres fuentes de datos –Web of Science, Scopus y Google Scholar–, utilizando palabras clave específicas para filtrar publicaciones relevantes, así como aplicando criterios de inclusión y exclusión para seleccionar los trabajos adecuados. El resultado ha sido la identificación de 513 publicaciones sobre la historia de la empresa familiar entre 1949 y 2023. El 62% corresponde a artículos en revistas académicas, el 23% a capítulos de libros y el 15% a libros. También encontramos que el interés por la historia de la empresa familiar dio un salto en la década de 1980 y se aceleró exponencialmente a partir de 2008, aunque en 2013 inició un descenso gradual hasta 2023. El número total de autores es 628, siendo su productividad similar a la de los investigadores en historia económica y empresarial. Esta recopilación de trabajos servirá de base para futuros análisis bibliométricos sobre la historia de la empresa familiar y supondrá un valioso recurso para investigadores interesados en este campo.
[ca] A partir de l'acta de la reunió dels pagesos remences de Mollet, Gallecs i Parets de l'any 1448 es pot fer una anàlisi del paper de les famílies pageses remences de Mollet en la vida de la localitat abans i després de la trobada. Els pagesos més preeminents de Mollet estaven sotmesos al domini senyorial del bisbe de Mollet des de segles abans, com queda constatat en capbreus dels segles xii i xiii. Les famílies remences que trobem en la reunió de 1448 van formar part del grup de nissagues locals que van controlar el poder a Mollet, van assumir un protagonisme destacat en la formació de l'entitat municipal i van dirigir les institucions locals més enllà de la Sentència Arbitral de Guadalupe.

[es] A partir del acta de la reunión de los campesinos remences de Mollet, Gallegos y Parets del año 1448 se puede hacer un análisis del papel de las familias campesinas remences de Mollet en la vida de la localidad antes y después del encuentro. Los campesinos más preeminentes de Mollet estaban sometidos al dominio señorial del obispo de Mollet desde siglos antes, como queda constatado en capbreus de los siglos xii y xiii. Las familias remences que encontramos en la reunión de 1448 formaron parte del grupo de alcurnias locales que controlaron el poder en Mollet, asumieron un protagonismo destacado en la formación de la entidad municipal y dirigieron las instituciones locales más allá de la Sentencia Arbitral de Guadalupe.
[ca] ChatGPT i altres aplicacions similars han arribat per quedar-se amb els avantatges i els inconvenients. Els nostres alumnes ens porten un cert avantatge en el seu ús, atès que sempre les generacions més joves són més avesades amb els avenços tecnològics. Actualment, no tenim eines fiables i que aportin una certesa indubtable que ens permetin comprovar quan el treball de recerca enviat a un alumne ha estat realitzat exclusivament per ell o ha comptat amb l'ajut d'aquestes noves eines. No podem negar, però, el present en què vivim i hem de saber utilitzar-les. Precisament, és a la prova d'avaluació on proposo l'ús de ChatGPT, és a dir, que aquesta s'hagi de respondre mitjançant aquesta aplicació. Els alumnes, amb aquest mètode, han de saber què preguntar perquè la resposta que doni sigui la correcta d'acord amb la legislació vigent. Es tracta, en definitiva, que aprenguin a formular correctament les preguntes, doncs, si les saben fer, realment, sabran el contingut de les respostes.

[es] ChatGPT y otras aplicaciones similares han llegado para quedarse con sus ventajas e inconvenientes. Nuestros alumnos nos llevan una cierta ventaja en su uso, pues siempre las generaciones más jóvenes resultan ser más avezadas con los avances tecnológicos. Actualmente, carecemos de herramientas fiables y que aporten una indudable certeza que nos permitan comprobar cuándo el trabajo de investigación enviado a un alumno ha sido realizado exclusivamente por él o ha contado con la ayuda de estas nuevas herramientas. No podemos negar, no obstante, el presente en el que vivimos y hemos de saber utilizarlas. Precisamente, es en la prueba de evaluación donde propongo el uso de ChatGPT, es decir, que esta deba ser respondida mediante esta aplicación. Los alumnos, con este método, deberán saber qué preguntar para que la respuesta que dé sea la correcta de acuerdo con la legislación vigente. Se trata, en definitiva, de que aprendan a formular correctamente las preguntas, pues, si saben realizarlas, realmente, sabrán el contenido de las respuestas.
[ca] Antígona, víctima destacada d'una forma molt concreta de violència masculina, se'ns presenta, tant en Sòfocles, com en el cinema grec del segle XX o en el relat breu de Marguerite Yourcenar, com una heroïna ferma i convençuda de la seva raó moral, lliure —davant el poder establert— de donar sepultura al germà condemnat i, per tant, fonamentalment transgressora. És un exemple d'amor total amb desenllaç tràgic, i la seva actuació mostra la solitud del qui estima en solitud. Com altres heroïnes de la tragèdia grega —Electra, Clitemnestra—, assumeix completament el seu destí i refusa de jugar la carta social que li podria haver estat adjudicada. En el cas de l'Antígona de Yourcenar, tot i que manté la seva essència, fa un salt en el temps i s'adapta al segle en què fou escrita.

[es] p class="MsoNormal"Antiacute;gona, viacute;ctima destacada de una forma muy concreta de violencia masculina, se nos presenta,nbsp;tanto en Soacute;focles, como en el cine griego del siglo XX, o en el relato breve de Margueritenbsp;Yourcenar, como una heroiacute;na firme y convencida de su razoacute;n moral, libre mdash;frente al podernbsp;establecidomdash; de dar sepultura al hermano condenado y, por lo tanto, fundamentalmentenbsp;transgresora.nbsp;Es un ejemplo de amor total con desenlace traacute;gico, y su actuacioacute;n muestra la soledad de quiennbsp;ama en soledad. Como otras heroiacute;nas de la tragedia griega mdash;Electra, Clitemnestramdash;, asumenbsp;completamente su destino y se niega a jugar la carta social que le podriacute;a haber sido adjudicada.nbsp;Aun manteniendo su esencia, la emAntiacute;gona/em de Yourcenar ha efectuado un salto en el tiempo y senbsp;ha adaptado al siglo en que ha sido escrita./pp class="MsoNormal"nbsp;/p
[ca] INTRODUCCIÓ. La implementació del nucli integrador de coneixements en la carrera de Pedagogia de les Ciències Experimentals, Química i Biologia, com a innovació pedagògica en el procés d'ensenyament i aprenentatge, va consistir a consolidar un bloc de continguts de les matèries de Química, Biologia i Ciències de la Terra. MÈTODE. Durant l'exercici de l'experiència es van diversificar les metodologies pedagògiques i les condicions i els entorns d'aprenentatge, amb un treball més proper entre docents i estudiants en promoure espais de treball i reflexió inter-, multi- i transdisciplinaris dels temes proposats en el nucli integrador, enfortits amb enfocaments transversals com ara gènere, etnicitat, interculturalitat, drets humans o sostenibilitat. RESULTATS. Els resultats del procés van reflectir una millor comprensió de la teoria contextualitzada en la realitat socioambiental, el desenvolupament del pensament crític i la predisposició dels estudiants per actuar de manera responsable vers l'ambient. DISCUSSIÓ. L'experiència va constituir una manera diferent d'abordar els continguts científics de les disciplines que configuren la malla curricular, i una manera de superar l'assignaturisme tradicional que compartimenta el coneixement d'aquestes ciències, estimular el treball autònom i promoure la corresponsabilitat social en la gestió dels recursos naturals.

[es] INTRODUCCIÓN. La implementación del núcleo integrador de saberes en la Carrera de Pedagogía de las Ciencias Experimentales, Química y Biología, como innovación pedagógica en el proceso de enseñanza y aprendizaje, consistió en consolidar un bloque de contenidos de las materias de Química, Biología y Ciencias de la Tierra. MÉTODO. Durante el ejercicio de la experiencia se diversificaron las metodologías pedagógicas y las condiciones y entornos de aprendizaje, con un trabajo más cercano entre docentes y estudiantes al promover espacios de trabajo y reflexión inter, multi y transdisciplinario de los temas propuestos en el núcleo integrador, fortalecidos con enfoques transversales como género, etnicidad, interculturalidad, derechos humanos y sustentabilidad. RESULTADOS. Los resultados del proceso reflejaron una mejor comprensión de la teoría contextualizada a la realidad socioambiental, el desarrollo del pensamiento crítico y la predisposición de los estudiantes para actuar responsablemente frente al ambiente. DISCUSIÓN. La experiencia constituyó una manera diferente de abordar los contenidos científicos de las disciplinas que conforman la malla curricular, superando el asignaturismo tradicional que compartimenta el conocimiento de estas ciencias, estimula el trabajo autónomo y promueve la corresponsabilidad social en la gestión de los recursos naturales.
[ca] Si be els acadèmics han posat cada cop mes atenció en els Commons, entesos com a institucions d'acció col·lectiva per al govern dels béns comuns, la majoria dels estudis exploren casos moderns, deixant de banda els Commons històrics. Tanmateix, l'anàlisi d'aquests darrers pot contribuir a comprendre els efectes a llarg termini de comportaments passats sobre les futures generacions i a suggerir solucions a problemes contemporanis derivats de dilemes socials similars. Un exemple de Commons històric que continua existint es la institució monàstica bizantina. Basant- se en fonts històriques i estudis contemporanis, l'article utilitza (a) l'anàlisi històrico-institucional per descriure l'estructura de la institució, i (b) els principis de disseny comunitari de les institucions d'acció col·lectiva per al govern dels béns comuns, per explorar si el monestir bizantí es pot classificar d'aquesta manera. Es conclou que el monestir bizantí va ser un cas exitós de Commons, que va desenvolupar una estructura de govern creïble per gestionar i preservar de forma sostenible els seus bens comuns, tant els intangibles com els tangibles, malgrat la manca de processos democràtics directes que caracteritza els Commons moderns.

[es] Aunque los académicos han prestado cada vez más atención a los Commons, entendiendo las instituciones de acción colectiva para el gobierno de los bienes comunes, la mayoría de los estudios exploran casos modernos, dejando de lado los Commons históiricos. El análisis de estos últimos puede contribuir a comprender los efectos a largo plazo de comportamientos pasados sobre las generaciones futuras y sugerir soluciones a problemas contemporáneos derivados de dilemas sociales similares. Un ejemplo de Commons histórico que sigue existiendo es la institución monástica bizantina. Basándose en fuentes históricas y estudios contemporáneos, el artículo utiliza (a) el análisis histórico-institucional, para esbozar la estructura de la institución, y (b) los principios de diseño comunitario de las instituciones de acción colectiva para el gobierno de los bienes comunes, para explorar si el monasterio bizantino puede clasificarse de esta manera. Se concluye que el monasterio bizantino fue un caso exitoso de Commons, que desarrollo una estructura de gobierno creíble para gestionar y preservar de forma sostenible sus bienes comunes, tanto los intangibles como los tangibles, a pesar de la falta de procesos democráticos directos que caracteriza a los Commons modernos.
[ca] El projecte s'ha realitzat dins del Grau d'Educació Social de la Universitat de Barcelona, amb els objectius principals de treballar els continguts propis de l'assignatura Fonaments didàctics de l'Acció Socioeducativa. A partir de, primerament, la lectura de l'obra literària Invisible, centrada en la visibilització de l'assetjament escolar, per a posteriori, la realització d'una intervenció socioeducativa amb col·lectius sensibles de l'àmbit social a sentir-se invisible, i evidenciant aquestes intervencions, més l'anàlisi del projecte en qüestió, a través de les xarxes socials 2.0 (Instagram) com a via de comunicació dels millenials i dins del context universitari, trencant així, la dicotomia teòric/pràctic dels continguts curriculars treballats a l'aula.

[es] El proyecto Invisible se ha realizado dentro del Grado de Educación Social de la Universidad de Barcelona, con los objetivos principales de trabajar los contenidos propios de la asignatura Fundamentos didácticos de la Acción Socioeducativa. A partir de, primeramente la lectura de la obra literaria Invisible, centrada en la visibilización del acoso escolar, para a posteriori, la realización de una intervención socioeducativa con colectivos sensibles del ámbito social a sentirse invisibles, y evidenciando estas intervenciones, más el análisis del proyecto en sí, a través de las redes sociales 2.0 (Instagram) como vía de comunicación de los millenials y dentro del contexto universitario, rompiendo así, la dicotomía teoría/práctica de los contenidos curriculares trabajados en el aula.
[ca] La movilitat de les persones a través de les fronteres constitueix un dels fenòmens més significatius del món contemporani. Les migracions actuals es mouen dins d'una amigüitat de beneficis i amenaces que poden ser pensades des de la sociologia del risc. Aquest article contextualitza la noció de risc i la relació que s'estableix amb les migracions. Posteriorment desenvolupa diverses estratègies estatals orientades a la integració dels immigrants com a manera de minimitzar els riscs socials que comporten. Finalment, analitzem la convergència d'aquests models d'integració, assenyalant els reptes que plantegen les noves formes transnacionals de concebir les migracions.

[es] La movilidad de las personas a través de las fronteras constituye uno de los fenómenos más significativos del mundo contemporáneo. Las migraciones actuales se mueven dentro de una ambigüedad de beneficios y amenazas que pueden ser pensados desde la sociología del riesgo. Este artículo contextualiza la noción de riesgo y la relación que encontramos con las migraciones. Posteriormente desarrolla algunas estrategias estatales orientadas a la integración de los inmigrantes como forma de minimizar los riesgos sociales que entrañan. Finalmente, analizamos la convergencia de estos modelos de integración, señalando los retos que plantean las nuevas formas transnacionales de concebir las migraciones.
[ca] Empreses de tot el món estan desenvolupant i venent robots sexuals. Preguntes sobre "Com afectaran les relacions amb els robots a les relacions humanes en el futur?" sorgeixen quan les tecnologies s'utilitzen per a satisfer les necessitats socials i emocionals de les persones. Aquest article analitza l'ús de robots sexuals des d'una perspectiva bioètica, considerant que les tecnologies i els dissenys tenen valors intrínsecs que cal tenir en compte. Les relacions amb robots i sistemes informàtics, com la intel·ligència artificial, són una possibilitat per a moltes persones a tot el món. Presentem preguntes plantejades per veus a favor i en contra del sexe amb robots. A més de la polarització binària, la perspectiva bioètica recorda els conceptes de biopolítica i biopoder de Foucault per a situar problemes com la mecanització de les relacions íntimes. Sostenim que el debat sobre els robots sexuals ofereix l'oportunitat de revisar vells patrons en relació amb el gènere, desigualtat i la salut.

[es] Empresas de todo el mundo están desarrollando y vendiendo robots sexuales. Preguntas sobre "¿Cómo afectarán las relaciones con los robots a las relaciones humanas en el futuro?" surgen cuando las tecnologías se utilizan para satisfacer las necesidades sociales y emocionales de las personas. Este artículo analiza el uso de robots sexuales desde una perspectiva bioética, considerando que las tecnologías y los diseños tienen valores intrínsecos que hay que tener en cuenta. Las relaciones con robots y sistemas informáticos, como la inteligencia artificial, son una posibilidad para muchas personas en todo el mundo. Presentamos preguntas planteadas por voces a favor y en contra del sexo con robots. Además de la polarización binaria, la perspectiva bioética recuerda los conceptos de biopolítica y biopoder de Foucault para situar problemas como la mecanización de las relaciones íntimas. Sostenemos que el debate sobre los robots sexuales ofrece la oportunidad de revisar viejos patrones en relación con el género, desigualdad y la salud.
[ca] L'article desenvolupa alguns dels aspectes de la tesi doctoral de l'autor (Sales, 2015). Es planteja una anàlisi de l'evolució del territori en el qual es troba el barri del Bon Pastor (Barcelona), posant l'accent en l'entorn construït. Per a això, la narrativa històrica es complementa amb documentació gràfica, part d'ella a partir dels diversos tallers de participació que l'autor ha desenvolupat i continua desenvolupant-se en aquest barri, en cooperació amb l'Associació de Veïns i l'Ajuntament de Barcelona (Districte de Sant Andreu) amb l'objectiu de desenvolupar intervencions en l'espai públic de la zona en relació amb la preservació de la memòria cívica de Bon Pastor i en el context d'avançar en els processos de governaza urbana basada en la participació creativa dels veïns Alhora s'organitzaven els primers processos participatius, vam començar a documentar la història de Bon Pastor. També a fer rutes pel barri per veure les seves característiques urbanes actuals i recopilar informació sobre els plans urbanístics vigents. Els següents paràgrafs són una síntesi del relat literari de la història de Bon Pastor i les seves principals característiques urbanes. Com va succeir amb Baró de Viver, és un relat que s'haurà d'anar completant a mesura que es desenvolupin els diferents processos participatius amb els relats de les vivències de la població, així com la diferent documentació que ens puguin aportar

[es] El trabajo desarrolla algunos de los aspectos contenidos en la tesis de doctorado del autor (Salas, 2015). Plantea un análisis de la evolución del territorio donde se halla ubicado el barrio del Bon Pastor (Barcelona), haciendo hincapié en el entorno construido. Para ello, el relato histórico se complementa con documentación gráfica una parte de la misma procedente de los distintos talleres de participación que el autor ha desarrollado y sigue desarrollando en este barrio con la colaboración de la Asociación de Vecinos y el Ayuntamiento de Barcelona (Distrito de Sant Andreu) con el objetivo de desarrollar intervenciones en el espacio público del barrio vinculadas con la preservación de la memoria cívica del Bon Pastor y en el contexto de avance en los procesos de gobernanza urbana basados en la participación creativa de los vecinos. Al tiempo que se organizaban los primeros procesos participativos, comenzamos a documentar la historia de Buen Pastor. También a hacer rutas por el barrio para ver sus características urbanas actuales y recopilar información sobre los planes urbanísticos vigentes. Los siguientes párrafos son una síntesis del relato literario de la historia de Bon Pastor y sus principales características urbanas. Como sucedió con Baró de Viver, es un relato que se tendrá que ir completando a medida que se desarrollen los diferentes procesos participativos con los relatos de las vivencias de la población, así como la diferente documentación que nos puedan aportar.
[ca] Les preses suposen una estratègia per satisfer la demanda d'una població mundial creixent, abastint les nostres ciutats d'aigua i energia, i fins i tot serveixen per regular desastres com inundacions violentes. Tot i això, la seva construcció té un fort impacte mediambiental amb efectes immediats evidents, i d'altres que romanen subjacents i es manifesten a llarg termini, suposant una greu amenaça. Aquests problemes causats per les preses són presents arreu del món, i Catalunya no n'és una excepció. Per posar un exemple, la construcció de preses sovint comporta la destrucció de les planes d'inundació, fet que genera una desestabilització ecosistèmica que desencadena en un desastre ecològic. El pronòstic però, no és tan catastròfic com sembla. Actualment es poden prendre mesures i implementar estratègies per minimitzar els efectes negatius de les preses, i en aquest article revisem les més importants.

[es] Las presas suponen una estrategia para satisfacer la demanda de una población mundial creciente, abasteciendo nuestras ciudades de agua y energía, y hasta sirven para regular desastres como inundaciones violentas. Aun así, su construcción tiene un fuerte impacto medioambiental con efectos inmediatos evidentes, y otros que permanecen subyacentes y se manifiestan a largo plazo, suponiendo una grave amenaza. Estos problemas causados por las presas están presentes alrededor del mundo, y Cataluña no es una excepción. Por poner un ejemplo, las construcción de presas suele comportar la destrucción de las planas de inundación, hecho que genera una desestabilización ecosistémica que desencadena en un desastre ecológico. A pesar de esto, el pronóstico no es tan catastrófico como parece. Actualmente se pueden tomar medidas e implementar estrategias para minimizar los efectos negativos de las presas, y en este artículo revisamos las más importantes.