[ca] Mitjançant aquesta tesi doctoral es pretén confrontar l'actualitat dels estudis de criminologia a Espanya, un panorama caracteritzat per l'alineació amb els objectius institucionals del sistema penal i l'absència de reflexió sobre l'objecte d'estudi. En l'àmbit gnoseològic, és una criminologia desconeixedora de la teoria social, les teories del dret i l'Estat o la mateixa filosofia social; únicament atenta a una recerca d'autonomia i incapaç de problematitzar-ne la relació amb el dret. Amb la intenció de confrontar aquest estat de les coses, s'acudeix al passat partint de la tesi següent: encara que aquest model sigui l'imperant, no ha de ser l'únic que tingui cabuda en els estudis de criminologia actuals. Per això es recupera el projecte de la criminologia crítica i es reconstrueix el seu pas per Espanya a través del recorregut per la Universitat de Barcelona de Roberto Bergalli Russo, que va ser al seu moment màxim exponent del moviment en aquest país. L'objectiu d'aquesta operació serà demostrar l'existència d'una alternativa al model actual d'estudis en criminologia i, alhora, reflexionar sobre els motius que van impedir-ne l'arrelament i l'extensió per la resta de l'estat. D'aquesta manera, la tesi es dividirà en dues parts: una primera on s'entra en diàleg amb les narratives historiogràfiques al voltant de la institucionalització de la criminologia a Espanya -les quals de manera aclaparadora invisibilitzen i silencien la criminologia crítica-, des de la impugnació d'aquests relats, presentar una alternativa, a la segona meitat de la tesi, a través de la reconstrucció del projecte crític de Roberto Bergalli a la Universitat de Barcelona. Per això s'ha recorregut a una triangulació metodològica que tracta de combinar l'entrevista semiestructurada amb l'estudi en profunditat de les obres teòriques i el que suposa una de les grans aportacions de la tesi: la recuperació i el treball amb el fons arxivístic i documental de l'Institut de Criminologia de la Facultat de Dret de la Universitat de Barcelona, que consta de més de 3000 documents recuperats i processats per al treball. Tot això, conjuntament, permet donar una sèrie de conclusions sobre una època i un projecte transcendentals per comprendre la realitat dels estudis de criminologia a l'Espanya del segle XXI i les seves absències.

[en] This doctoral thesis aims to confront the current state of criminology studies in Spain, a panorama characterized by the alignment with the institutional objectives of the penal system and the absence of reflection on the object of study. In the gnoseological field, it is a criminology that is unaware of social theory, theories of law and the State or social philosophy itself; it is only concerned with a search for autonomy and incapable of problematizing its relationship with the law. With the intention of confronting this state of affairs, we turn to the past on the basis of the following thesis: although this model is the prevailing one, it does not necessarily have to be the only one that has a place in current criminology studies. To this end, the project of critical criminology is recovered and its passage through Spain is reconstructed through the journey through the University of Barcelona of Roberto Bergalli Russo, who was at the time the greatest exponent of the movement in this country. The aim of this operation will be to demonstrate the existence of an alternative to the current model of criminology studies and, in turn, to reflect on the reasons that prevented it from taking root and spreading throughout the rest of the state. Thus, the thesis will be divided into two parts: the first part will enter into dialogue with the historiographical narratives surrounding the institutionalization of criminology in Spain, which overwhelmingly invisibilize and silence critical criminology-, in order to present an alternative, in the second half of the thesis, through the reconstruction of Roberto Bergalli's critical project at the University of Barcelona. To this end, we have resorted to a methodological triangulation that tries to combine the semi-structured interview with the in-depth study of the theoretical works and what is one of the great contributions of the thesis: the recovery and work with the archival and documentary collection of the Institute of Criminology of the Faculty of Law of the University of Barcelona, which consists of more than 3000 documents that have been recovered and processed for the work. All this together allows us to draw a series of conclusions about a transcendental period and project in order to understand the reality of criminology studies in 21st century Spain and its absences.