BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Seguint els preceptes de fer les ciutats millors llocs on viure, i en concordança amb la situació actual d'emergència climàtica, el professor Carlos Moreno ha introduït el concepte de la ciutat dels 15 minuts. Moltes administracions públiques han començat a desenvolupar polítiques i mesures per apropar-se a aquesta tesi que advoca per la ciutat caminable, on els serveis bàsics son accessibles per tothom. Per tal de desenvolupar aquestes polítiques, és necessari la realització d'un anàlisi científic anterior que sigui capaç d'explicar la realitat actual i la distribució dels equipaments al llarg de la ciutat. Aquest estudi apropa el concepte a la ciutat de València, i mitjançant un anàlisi de xarxa avalua la situació des de cinc dimensions diferents: la cura, l'educació, l'aprovisionament, l'entreteniment, i el transport públic. Posteriorment es proposen ubicacions per localitzar nous equipament per donar solució a les mancances del model actual.

[es] Siguiendo la línea de hacer de las ciudades mejores sitios donde vivir, y en concordancia con la situación actual de emergencia climática, el profesor Carlos Moreno ha introducido el concepto de la ciudad de los 15 minutos. Muchas administraciones públicas han empezado a desarrollar políticas y medidas con tal de acercarse a esta tesis que aboga por una ciudad caminable, donde los servicios básicos sean accesibles para todos. Con tal de desarrollar estas políticas, es necesaria la realización de un análisis científico anterior que sea capaz de explicar la realidad actual y la distribución de los equipamientos a lo largo de la ciudad. Este estudio acerca el concepto a la ciudad de València, y mediante un análisis de redes evalúa la situación desde 5 dimensiones diferentes: la cura, la educación, el aprovisionamiento, el entretenimiento, y el transporte público. Posteriormente se proponen ubicaciones donde localizar nuevos equipamientos para dar solución a las deficiencias del modelo actual.
[ca] Els processos migratoris no són un fenomen recent, sinó que han existit des d'antic. Aquesta tesi ha estudiat la població d'Olesa de Montserrat entre 1581 i 1930. Les dades de les més de cent mil persones que hi van viure en aquest període ha permès reconstruir les característiques i les tendències dels moviments migratoris, així com relacionar-los amb el procés d'industrialització i modernització, i assenyalar els canvis i les continuïtats de la mobilitat de la població olesana en el pas de l'antic règim demogràfic al nou.

[es] Los procesos migratorios no son un fenómeno reciente, sino que han existido desde antiguo. Esta tesis ha estudiado la población de Olesa de Montserrat entre 1581 y 1930. Los datos de las más de cien mil persona que vivieron allí en este periodo ha permitido reconstruir las características y las tendencias de los movimientos migratorios, así como relacionarlos con el proceso de industrialización y modernización, y señalar los cambios y las continuidades de la movilidad de la población olesana en el paso del antiguo régimen demográfico al nuevo.
[ca] L'objectiu de l'article és l'anàlisi de l'evolució de la mobilitat habitual per treball al conjunt de Catalunya durant el període 1986-2006. Resumir quina ha estat l'evolució de la mobilitat habitual per treball a Catalunya en aquests anys només és possible abusant de la paraula increment de tres elements que apunten en una mateixa direcció: un increment de l'ocupació, un increment de la dissociació entre el municipi de residència i el de treball, i un increment de la distància entre ambdós municipis. L'estructura per edat i sexe d'aquesta mobilitat permet concloure que els homes són, en general, molt més mòbils que les dones, però, sobretot, que la diferència més important es dóna en l'ús dels modes de transport, ja que ells n'utilitzen un de privat en una proporció molt major que no pas elles. Una qüestió prou interessant és constatar si les diferències es mantenen entre els més joves o bé si es tracta d'una rèmora del passat amb una clara tendència a la desaparició. L'anàlisi permet concloure que, tot i que la diferència s'esmorteeix, en cap cas se n'albira la desaparició a curt o mitjà termini.

[es] El objetivo del artículo es el análisis de la evolución de la movilidad habitual por trabajo en el conjunto de Cataluña durante el periodo 1986-2006. Resumir cuál ha sido la evolución de la movilidad habitual por trabajo en Cataluña en estos años sólo es posible abusando de la palabra incremento de tres elementos que apuntan en una misma dirección: un incremento de la ocupación, un incremento de la disociación entre el municipio de residencia y el de trabajo, y un incremento de la distancia entre ambos municipios. La estructura por edad y sexo de esta movilidad permite concluir que los hombres son, en general, mucho más móviles que las mujeres, pero, sobre todo, que la diferencia más importante se da en el uso de los modos de transporte, ya que ellos utilizan uno privado en una proporción muy mayor que no ellas. Una cuestión lo bastante interesante es constatar si las diferencias se mantienen entre los más jóvenes o bien si se trata de una rémora del pasado con una clara tendencia a la desaparición. El análisis permite concluir que, aunque la diferencia se amortigua, en ningún caso se avista la desaparición a corto o medio plazo.
[ca] El propòsit d'aquest article és donar consells útils, comprensibles i fàcilment aplicables sobre el procés de redacció d'una tesi doctoral d'història. Certament, no sempre un candidat a doctor té el temps necessari o les eines suficients per abordar amb confiança i possibilitats d'èxit la complexa tasca de posar sobre paper el coneixement acumulat fruit d'anys de recerca. En moltes ocasions el doctorand no té a mà els recursos per realitzar una planificació eficient de la redacció o per anticipar la possibilitat de bloquejos que poden suposar la pèrdua d'un temps preciós. És amb la intenció de cobrir una part d'aquestes necessitats que aquest article, basat en la intervenció que va fer l'autor a les Jornades Doctorials del Departament d'Història Moderna i Contemporània de la UAB el maig de 2012, vol servir d'eina o recurs per a aquells doctorands que assumeixin la importància i beneficis d'escriure bé el seu treball de recerca.

[es] El propósito de este artículo es dar consejos útiles, comprensibles y fácilmente aplicables sobre el proceso de redacción de una tesis doctoral de historia. Ciertamente, no siempre un candidato a doctor tiene el tiempo necesario o las herramientas suficientes para abordar con confianza y posibilidades de éxito la compleja tarea de poner sobre papel el conocimiento acumulado fruto de años de investigación. En muchas ocasiones el doctorando no tiene a mano los recursos para realizar una planificación eficiente de la redacción o para anticipar la posibilidad de bloqueos que pueden suponer la pérdida de un tiempo precioso. Es con la intención de cubrir una parte de estas necesidades que este artículo, basado en la intervención que hizo el autor en las Jornadas Doctorales del Departamento de Historia Moderna y Contemporánea de la UAB en mayo de 2012, quiere servir de herramienta o recurso para aquellos doctorandos que asuman la importancia y beneficios de escribir bien su trabajo de investigación.
[ca] Aquest article proposa un panorama interpretatiu de la materia de Troia a Castella al llarg dels segles XIII i XIV, que parteix de la constatació que la gran majoria d'obres de contingut troià que es van composar al regne entre inicis del segle XIII i el canvi de dinastia de 1369 estan lligades a l'àmbit reial. Mitjançant aquests panorama, pretenc demostrar que, en el context castellà, Troia va funcionar com un lloc de memòria monàrquic; tot i així, a diferència del que passa a les monarquies francesa i anglesa, no es fa un ús dinàstic de les narratives troianes, sinó que la ciutat es converteix en un punt de referència al voltant del qual s'articula el record de la història de la Grècia antiga, amb un interès particular pels personatges d'Hèrcules i Alexandre Magne, concebuts com a precursors dels reis castellans en una relació que no és genealògica, sinó figurada.

[es] Este artículo propone un panorama interpretativo de la materia de Troya en Castilla a lo largo de los siglos XIII y XIV, que parte de la constatación de que la gran mayoría de obras de contenido troyano que se compusieron en el reino entre principios del siglo XIII y el cambio de dinastía de 1369 están ligadas al ámbito regio. Mediante este panorama, pretendo mostrar que, en en el contexto castellano, Troya funcionó como un lugar de memoria monárquico; sin embargo, a diferencia de lo que ocurre en las monarquías francesa e inglesa, no se hace un uso dinástico de las narrativas troyanas, sino que la ciudad se convierte en un punto de referencia alrededor del cual se articula cuidadosamente el recuerdo de la historia de la Grecia antigua, con un interés particular por los personajes de Hércules y Alejandro Magno, concebidos como precursores de los reyes castellanos en una relación que no es genealógica, sino figural.
[ca] En el camp de la química supramolecular, la versatilitat dels lligands carboxilats d'alguns compostos de Cu (II) i Zn (II) és una propietat que els permet coordinar i estructurar a si mateixos de maneres distintes, formant xarxes 1D i 2D, i aplicar en diferents àmbits científics. Una de les famílies de compostos carboxilats presenta una estructura "paddle-wheel", identificada en tres compostos de coure (Cu II) i que la recerca d'un grup de la UAB ha sintetitzat i caracteritzat per mitjà de tres mètodes sintètics diferents.

[es] En el campo de la química supramolecular, la versatilidad de los ligandos carboxilatos de algunos compuestos de Cu (II) y Zn (II) es una propiedad que les permite coordinar y estructurar a sí mismos de distintas maneras, formando redes 1D y 2D, y aplicar en diferentes ámbitos científicos. Una de las familias de compuestos carboxilatos presenta una estructura "paddle-wheel", identificada en tres compuestos de cobre (Cu II) y que la investigación de un grupo de la UAB ha sintetizado y caracterizado mediante tres métodos sintéticos diferentes.
[ca] El protocol Lightning Network (LN) ha estat una de les solucions més adoptades per resoldre el problema d'escalabilitat de Bitcoin. Actualment, existeixen diversos simuladors de la LN que permeten l'estudi i anàlisi d'aquesta tecnologia, però cap opció incorpora un explorador de blocs. Aquest article aborda el desenvolupament d'un treball de fi de grau que té la finalitat d'integrar-ne un al simulador Polar, per tal d'ampliar les utilitats que ofereix. Així mateix, es presenten els aspectes fonamentals de cadascuna de les tecnologies involucrades en aquest projecte.

[es] El protocolo Lightning Network (LN) ha sido una de las soluciones más adoptadas para resolver el problema de escalabilidad de Bitcoin. Actualmente, existen varios simuladores de la LN que permiten el estudio y análisis de esta tecnología, pero ninguna opción incorpora un explorador de bloques. Este artículo aborda el desarrollo de un trabajo de final de grado que tiene como finalidad integrar uno al simulador Polar, con tal de ampliar las utilidades que ofrece. También, se presentan los aspectos fundamentales de cada una de las tecnologías involucradas en este proyecto.
[ca] Aquest Treball Final de Grau pretén donar solució a un problema que es va presentar per part d'un alumne de la Facultat de Psicologia de la UAB, concretament del Grau de Logopèdia. El que es pretén és facilitar la comunicació a les persones catalanoparlants que per diferents causes han perdut la capacitat de comunicar-se oralment. Inicialment està pensada per a persones adultes que han patit una embòlia i que han quedat afectades en la parla, tot i que la intenció és que quedi a la disposició de qualsevol persona que la pugui necessitar. La solució que es proposa és la utilització d'una aplicació per smartphones amb sistema Android que pugui emetre les frases que l'usuari vol expressar per tal que altres persones les escoltin. Per aconseguir que l'usuari pugui entendre i utilitzar l'aplicació fàcilment, hi haurà diferents categories, on cada categoria correspon a una necessitat o un tema que l'usuari vol parlar.

[es] Este Trabajo Final de Grau pretende dar solución a un problema que se presentó por parte de un alumno de la Facultad de Psicología de la UAB, concretamente del Grado de Logopedia. Lo que se pretende es facilitar la comunicación a las personas catalanohablantes que por diferentes causas han perdido la capacidad de comunicarse oralmente. Inicialmente está pensada para personas adultas que han sufrido una embolia y que han quedado afectadas en el habla, a pesar de que la intención es que quede a disposición de cualquier persona que la pueda necesitar. La solución que se propone es la utilización de una aplicación para smartphones con sistema Android que pueda emitir las frases que el usuario quiere expresar para que otras personas las escuchen. Para conseguir que el usuario pueda entender y utilizar la aplicación fácilmente, habrá diferentes categorías, donde cada categoría corresponde a una necesidad o un tema.
[ca] De manera semblant a altresciutats del sud d'Europa, a la ciutat de Barcelona la immigració internacional en la dècada dels noranta i els primers anys del segle XXI ha experimentat un creixement espectacular, aproximant la proporció dels residents de nacionalitat estrangera a valors similars a les ciutats del centre i nord del continent. La inserció urbana d'aquesta població estrangeraes produeix en una ciutat estratificada socialment, on les característiques del mercat de l'habitatge actuen com a filtre de redistribució de la població. L'activitat, el nivell d'instrucció, les característiques de l'habitatge i la nacionalitat intervenen com elements explicatius de les pautes d'inserció espacial de la població estrangera produïdes en la ciutat.

[es] En Barcelona, de forma similar a otras ciudades del sur de Europa, la inmigración internacional en la década de los noventa y primeros años del siglo XXI ha experimentado un crecimiento espectacular, aproximando la proporción de residentes extranjeros a valores similares a ciudades del centro y norte del continente. La inserción urbana de esta población se produce en una ciudad estratificada socialmente, donde las características del mercado de la vivienda actúan como filtro redistribuidor de la población. La actividad, el nivel de instrucción, las características de la vivienda y la nacionalidad intervendrán como elementos explicativos de las pautas de inserción espacial de la población de nacionalidad extranjera producidas en la ciudad.
[ca] La gestió de projectes és un àmbit de treball el qual es troba implícit dins el grau d'Enginyeria en gestió de ciutats intel·ligents i sostenibles. És per això que aquest article es basa en l'anàlisi d'un barri de Dénia (Alacant), extraient-ne tots els punts febles, per així poder posar en pràctica tots els coneixements adquirits en el grau en forma de projecte d'evolució tecnològica. La finalitat d"aquest projecte és poder dotar al"administració pública de l"ajuntament de Dénia una visió de les tendències més tecnològiques i de les possibilitats que ofereix el món de les Smart Cities per poder implementar-les en un futur.

[es] La gestión de proyectos es un ámbito de trabajo el cual se encuentra implícito dentro del grado en Ingeniería en gestión de ciudades inteligentes y sostenibles. Es por ello, que éste artículo se basa en el análisis de un barrio de Dénia (Alacant), extrayendo de él todos sus puntos débiles, para de este modo poder poner en práctica todos los conocimientos adquiridos en el grado en forma de proyecto de evolución tecnológica. La finalidad de este proyecto es poder dotar a la administración pública del ayuntamiento de Dénia una visión de las tendencias más tecnologicas y de las posibilidades que ofrece el mundo de las Smart Cities para poder implementarlas en un futuro.
[ca] Les dictadures de Franco i Salazar van compartir diversos instruments que van contribuir a l'edificació i sustentació dels seus règims al llarg del temps: l'Església i la Família es van convertir en pedres angulars dels discursos d'Estat. Per sota el mantell protector del Cristianisme i tot reconlzant sobre la família, els dictadors ibèrics van construir el que van anomenar política social: la família va sortir reforçada en les seves tasques socials d'assistència i previsió, i l'Església va assegurar la legitimació per a l'acció social que els règims consideraven seva. En el nou context ideològic que es va establir després de la Segona Guerra Mundial, on l'entorn feixista sucumbia, el discurs dels règims s'agafava més encara als valors tradicionalistes per disfressar els veritables colors de les seves polítiques socials.

[es] Las dictaduras de Franco y Salazar compartieron varios de los instrumentos que contribuyeron a la edificación y sustentación de sus regímenes a lo largo del tiempo: la Iglesia y la Familia se convirtieron en piedras angulares de los discursos de Estado. Bajo el manto protector del Cristianismo y apoyado sobre la familia, los dictadores ibéricos construyeron lo que denominaron política social: la familia salió reforzada en sus tareas sociales de asistencia y previsión, y la Iglesia aseguró la legitimación para la acción social que los regímenes consideraban suya. En el nuevo contexto ideológico que se estableció después de la Segunda Guerra Mundial, en el que el entorno fascista sucumbía, el discurso de los regímenes se agarraba más aún a los valores tradicionalistas para disfrazar los verdaderos colores de sus políticas sociales.
[ca] El projecte consisteix en l'anàlisi dels diaris catalans vinculats a les organitzacions més rellevants del principat durant els Fets de Maig de 1937. L'estudi consta d'una explicació del context històric del 1937 i les organitzacions, d'una breu anàlisi quantitativa i una anàlisi qualitativa del discurs dels òrgans de difusió. Les capçaleres tractades al treball són: La Humanitat (ERC), Treball (PSUC), La Batalla (POUM), Solidaridad Obrera (CNT) i La Vanguardia.

[es] El proyecto consiste en el análisis de los diarios catalanes vinculados a las organizaciones más relevantes del principado durante los Sucesos de Mayo de 1937. El estudio consta de una explicación del contexto histórico del 1937 i las organizaciones, de un breve análisis cuantitativo i un análisis cualitativo del discurso de los órganos de difusión. Las cabeceras tratadas en el trabajo son: La Humanitat (ERC), Treball (PSUC), La Batalla (POUM), Solidaridad Obrera (CNT) y La Vanguardia.
[ca] Aquest projecte explora l'aprenentatge reforçat (RL) en videojocs, una tècnica de machine learning que entrena un agent per aprendre a jugar a videojocs pel seu compte. Aquest projecte combina recerca teòrica amb implementacions pràctiques des de mètodes tabulars fins a mètodes basats en aprenentatge profund. Comença amb una introducció als fonaments de RL, aplicant solucions tabulars com Q-learning a l'entorn de Frozen Lake. A continuació, es dedica a resoldre el repte CartPole utilitzant approximate solution methods, i a millorar els resultats implementant una feedforward Deep Q-Network (DQN). El projecte culmina amb el desenvolupament d'una xarxa neuronal convolucional (CNN) DQN per abordar el joc Pong d'Atari. Els resultats emfatitzen l'adaptabilitat i el potencial de RL en videojocs, destacant millores significatives en la consistència d'aprenentatge i el rendiment a través d'arquitectures neuronals avançades.

[es] Este proyecto explora el aprendizaje reforzado (RL) en videojuegos, una técnica de machine learning que entrena un agente para aprender a jugar a videojuegos por su cuenta. Este proyecto combina investigación teórica con implementaciones prácticas desde métodos tabulares hasta métodos basados en aprendizaje profundo. Empieza con una introducción a los cimientos de RL, aplicando soluciones tabulares como Q-learning en el entorno de Frozen Lake. A continuación, se dedica a resolver el reto CartPole utilizando approximate solution methods, y a mejorar los resultados implementando una feedforward Deep Q-Network (DQN). El proyecto culmina con el desarrollo de una red neuronal convolucional (CNN) DQN para abordar el juego Pong de Atari. Los resultados enfatizan la adaptabilidad y el potencial de RL en videojuegos, destacando mejoras significativas en la consistencia de aprendizaje y el rendimiento a través de arquitecturas neuronales avanzadas.
[ca] L'article es pregunta sobre l'interès que, a partir de la dècada de 1980, ha tornat a despertar l'estudi de les fronteres, després que, des de la Segona Guerra Mundial, hagués caigut en oblit. Des de llavors, han aparegut molts treballs, realitzats des de perspectives noves, que aporten visions originals sobre la qüestió dels límits i les fronteres, les quals són comentades per l'autor a partir d'agrupar-les en quatre problemàtiques diferents.

[es] El artículo se pregunta sobre el interés que, a partir de la década de 1980, ha despertado el estudio de las fronteras después de haberse convertido en un tema casi olvidado desde la Segunda Guerra Mundial. Han aparecido muchos trabajos, realizados desde perspectivas nuevas, que aportan visiones originales sobre la qüestión de los límites y las fronteras, las cuales son comentadas por el autor a partir de agruparlas en cuatro problemáticas diferentes.
[ca] Aquest article recull la visió de les comunitats d'aprenentatge des de la visió de l'Administració autonòmica. Parteix dels reptes que la societat actual presenta per descriure els objectius i les característiques dels plans que l'Administració es planteja per als propers anys. L'article finalitza amb una breu ressenya de les primeres experiències que es van desenvolupar al País Basc als anys noranta.

[es] El presente artículo recoge la visión de las comunidades de aprendizaje desde la Administración educativa autonómica. Se parte de los retos que la sociedad actual presenta para describir los objetivos y las características de los planes que la Administración se plantea para los próximos años. El artículo finaliza con una breve reseña de las primeras experiencias que se desarrollaron en el País Vasco en los años noventa.
[ca] El Trastorn per dèficit d'atenció amb o sense hiperactivitat (TDAH) es presenta com l'alteració del comportament infantil més comuna. El debat sobre la seva existència o no, malgrat no ser nou, continua viu i s' suscita un alt interès social. En aquest treball es fa una recerca qualitativa sobre els antecedents teòrics on es revisen les polítiques, projectes i guies d'intervenció a l'aula, per tal de desenvolupar un marc teòric crític sobre el concepte TDAH. La informació recollida, analitzada i comparada, es contrasta amb les entrevistes realitzades als agents implicats. Els resultats del treball mostren que els infants es troben amb greus problemes a l'escola i com les famílies pateixen situacions d'angoixa i desorientació. L'escola es presenta com una entitat neutra, sovint descoordinada de la sanitat on el discurs mèdic legitima el diagnòstic i el tractament farmacològic com la solució a curt termini per aturar els símptomes.

[es] El Trastorno por déficit de atención con o sin hiperactividad (TDAH) se presenta como la alteración del comportamiento infantil más común. El debate sobre su existencia o no, a pesar de no ser nuevo, sigue vivo y se provoca un alto interés social. En este trabajo se hace una investigación cualitativa sobre los antecedentes teóricos donde se revisan las políticas, proyectos y guías de intervención en el aula, para desarrollar un marco teórico crítico sobre el concepto TDAH. La información recogida, analizada y comparada, se contrasta con las entrevistas realizadas a los agentes implicados. Los resultados del trabajo muestran que los niños se encuentran con graves problemas en la escuela y como las familias sufren situaciones de angustia y desorientación. La escuela se presenta como una entidad neutra, a menudo descoordinada de la sanidad donde el discurso médico legitima el diagnóstico y el tratamiento farmacológico como la solución a corto plazo para detener los síntomas.