BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Es realitza un estudi sobre el tema de la gestació subrogada o substitució gestacional en relació a la nació mexicana i la nació brasilera, les quals, com a països independents situats en diferents ubicacions geogràfiques i amb idiomes diferents, tenen en comú el fet de compartir el mateix continent, concentrar una gran població i comptar amb la pràctica de la gestació subrogada. Tot i que aquesta figura està present en altres països del món, a causa de l'amplitud i complexitat del tema, es realitza un estudi especial sobre les dues nacions esmentades amb la intenció de conèixer l'estat actual d'aquesta forma de reproducció, especialment pel que fa a la participació de la gestant substituta a Mèxic o de la donadora temporal d'úter, com és coneguda a Brasil. Aquest estudi comparatiu permet comprendre l'evolució, el desenvolupament i els mecanismes legals actuals d'aquesta pràctica reproductiva, amb l'objectiu de proposar millores a la legislació mexicana en procés de construcció. L'estudi és de tipus jurídic qualitatiu i aplica mètodes deductius i inductius, dogmàtics i exegètics. Aquest estudi és rellevant, actual i d'interès general tant a nivell nacional com internacional.

[es] Se aborda estudio al tema de maternidad subrogada o gestación por sustitución respecto de la nación mexicana y la nación brasileña, los cuales como países independientes, ubicados en diferentes puntos geográficos y con idiomas distintos, tienen en común, compartir un mismo continente, concentrar gran número de población y contar con la presencia de maternidad subrogada, donde si bien, dicha figura se hace presente en otros países del mundo, por la amplitud y complejidad del tema; solo se toma especial estudio a las dos naciones señaladas, en intención de conocer el estado actual de esta figura procreativa, en particular respecto de la participación de la gestante sustituta en México o donadora temporal del útero como es conocida en Brasil, a través de realizar un estudio comparado que permita comprender la evolución, desarrollo y mecanismos legales actuales de la figura procreativa en comento, con propósito de ofrecer propuesta de mejora a la legislación mexicana en proceso de construcción. Se realiza un estudio jurídico de tipo cualitativo, donde se aplica el método deductivo e inductivo, dogmático y exegético; el estudio es pertinente, actual y de interés general en el ámbito nacional e internacional.
[ca] INTRODUCCIÓ. Aquest article mostra una experiència d'innovació docent sobre la competència transversal de treball en equip aplicada a l'assignatura de Sociologia del grau de Gestió i Administració Pública, de la Universitat de Barcelona. MÈTODE. El desenvolupament, la pràctica i l'adquisició de la competència transversal gira sobre tres eixos fonamentals: la realització d'una investigació en equip, la creació d'espais de treball en equip dintre de les hores lectives de l'assignatura, i l'avaluació de l'adquisició de la competència mitjançant l'elaboració d'un diari individual dissenyat per a aquesta finalitat. RESULTATS. Els resultats mostren la idoneïtat del diari individual com a eina d'autoavaluació a través de la reflexió del propi recorregut individual i col·lectiu respecte al que implica treballar en equip; i també la importància del rol del professorat d'acompanyament i guia en l'adquisició de la competència en les classes pràctiques. DISCUSSIÓ. S'exposa el context d'aplicació de la competència de treball en equip per aconseguir els resultats d'aprenentatge esperats en el primer domini de la competència en grups dirigits.

[es] INTRODUCCIÓN. Este artículo muestra una experiencia de innovación docente sobre la competencia transversal de trabajo en equipo aplicada en la asignatura de Sociología del Grado de Gestión y Administración Pública, de la Universidad de Barcelona. MÉTODO. El desarrollo, la práctica y la adquisición de la competencia transversal gira sobre tres ejes fundamentales: la realización de una investigación en equipo, la creación de espacios de trabajo en grupo dentro de las horas lectivas de la asignatura y la autoevaluación de la adquisición de la competencia mediante la elaboración de un diario individual diseñado para este fin. RESULTADOS. Los resultados muestran la idoneidad del diario personal como herramienta de autoevaluación mediante la reflexión del propio recorrido individual y colectivo de lo que implica trabajar en equipo; y también, la importancia del rol de acompañamiento y de guía del profesorado en la adquisición de la competencia en las clases prácticas. DISCUSIÓN. Se expone el contexto de adquisición de la competencia de trabajo en equipo para adquirir los resultados de aprendizaje esperados en el primer nivel de dominio de la competencia en grupos dirigidos.
[ca] El present treball analitza algunes claus que ens permeten re-dimensionar el context històric i ideològic en què es va desenvolupar la fonamentació del 'ser nacional' argentí, sobretot, en el pla teòric projectual, destacant el valor intrínsec que va adquirir la tasca de civilitzar i educar la població en potència. Per a això exposem el paper fonamental i els mecanismes pràctics i discursius assumits per l'Estat i les elits criolles en tant patrocinadores de l'impuls argentinizador al començament de segle XX. Així mateix, aquest estudi parteix del supòsit que aquesta qüestió, a Amèrica Llatina en general i a l'Argentina en particular, reforçarà el sentiment de pertinença nacional, va contribuir a legitimar el poder estatal -més enllà del color ideològic del partit de torn- així com reproduir el sistema de dominació.

[es] El presente trabajo analiza algunas claves que nos permiten re-dimensionar el contexto histórico e ideológico en el que se desenvolvió la cimentación del 'ser nacional' argentino, sobre todo, en el plano teórico proyectual, destacando el valor intrínseco que adquirió la tarea de civilizar y educar a la población en ciernes.Para ello exponemos el rol fundamental y los mecanismos prácticos y discursivos asumidos por el Estado y las élites criollas en tanto patrocinadoras del impulso argentinizador a comienzos del siglo XX. Asimismo, este estudio parte del supuesto de que esta cuestión, en América Latina en general y en Argentina en particular, reforzará el sentimiento de pertenencia nacional, contribuyó a legitimar el poder estatal -más allá del tinte ideológico del partido de turno- así como reproducir el sistema de dominación.
[ca] Amb la publicació del seu vintè número, 452°F. Revista de Teoría de la Literatura y Literatura Comparada compleix una trajectòria de deu anys d'existència. I ho fa amb un monogràfic dedicat als "Límits, tensions i desafiaments de la Teoria de la Literatura i la Literatura Comparada al segle XXI", àrea de coneixement que ha articulat la seva trajectòria i que durant aquest temps ha sofert diverses transformacions en un context acadèmic cada vegada més global.

[es] Con la publicación de su vigésimo número, 452°F. Revista de Teoría de la Literatura y Literatura Comparada cumple una trayectoria de diez años de existencia. Y lo hace con un monográfico dedicado a los "Límites, tensiones y desafíos de la Teoría de la Literatura y la Literatura Comparada en el siglo XXI", área de conocimiento que ha articulado su trayectoria, y que durante este tiempo ha sufrido diversas transformaciones en un contexto académico cada vez más global.
[ca] El sorgiment del Programa Nuclear a Argentina va tenir lloc durant la segona etapa del procés d'Industrialització per Substitució d'Importacions, que va fomentar la indústria local i el desenvolupament del sector metalmecànic i electrònic. En aquest context, un dels objectius centrals de la Comissió Nacional d'Energia Atòmica (CNEA) fou l'estímul del desenvolupament de béns i serveis produïts localment per tal que poguessin subministrar a les futures centrals nuclears i promoure l'autonomia tecnològica. Tanmateix, aquesta filosofia va començar a patir contratemps després de la implementació de les primeres reformes liberals posteriors a 1976. L'objectiu central d'aquest treball és dibuixar i analitzar les principals estratègies implementades per la CNEA en la promoció del desenvolupament de la indústria local. En aquest sentit, el paper es centra en la creació del Departament de Metal·lúrgia (1955), el Servei d'Assistència Tècnica a la Indústria (1962), la construcció de centrals nuclears sota la modalitat "d'obertura del paquet tecnològic" (1965) i la creació d'ENACE, SA com a arquitecte industrial (1980).

[es] El surgimiento del Programa Nuclear en Argentina tuvo lugar durante la segunda etapa del proceso de Industrialización por Sustitución de Importaciones, que fomentó la industria local y el desarrollo de los sectores metalmecánico y electrónico. En este contexto, uno de los objetivos centrales de la Comisión Nacional de Energía Atómica (CNEA) fue el estímulo del desarrollo de bienes y servicios producidos localmente para que pudieran abastecer a las futuras centrales nucleares y promover la autonomía tecnológica. Aun así, esta filosofía empezó a sufrir contratiempos después de la implementación de las primeras reformas liberales posteriores a 1976. El objetivo central de este trabajo es trazar y analizar las principales estrategias implementadas por la CNEA en la promoción del desarrollo de la industria local. En este sentido, el papel se centra en la creación del Departamento de Metalurgia (1955), el Servicio de Asistencia Técnica a la Industria (1962), la construcción de centrales nucleares bajo la modalidad "de apertura del paquete tecnológico" (1965) y la creación de ENACE SA como arquitecto industrial (1980).
[ca] La trajectòria de les missions catòliques espanyoles està lligada a la xarxa diplomàtica espanyola a França. Present allà des de la dècada de 1920, la xarxa missionera espanyola esdevingué, durant la Guerra Civil, un element estratègic en la guerra de propaganda dels nacionals en terra francesa. Si de 1936 a 1945 les missions catòliques van ser bases de rereguarda de Falange a França, les coses van ser completament diferents després de la Libération. En un país l'opinió pública del qual era principalment hostil al règim franquista, les missions catòliques espanyoles es van veure obligades a adaptar-se per mantenir les seves activitats i fer oblidar les simpaties feixistes de l'Espanya franquista. Les pàgines següents pretenen, doncs, demostrar com aquestes institucions religioses van adaptar-se als diferents desenvolupaments polítics i diplomàtics francoespanyols oferint una sèrie de reflexions sobre els diferents actors d'aquest procés d'adaptació.&nbsp;

[es] La trayectoria de las misiones católicas españolas está vinculada con la red diplomática española en Francia. Instalada allí desde la década de 1920, la red misionera española se convierte, durante la Guerra Civil, en una pieza estratégica de la propaganda de los nacionales en el suelo francés. Si desde 1936 hasta 1945 las misiones católicas fueron auténticas bases de retaguardia de Falange en Francia, este no es el caso tras la Liberación. En un país todavía hostil al régimen franquista, las misiones católicas españolas no tienen otra opción que adaptarse si quieren mantener sus actividades y hacer olvidar la simpatía de la dictadura por el fascismo. En las páginas que siguen, intentaremos demostrar cómo estas instituciones religiosas se adaptaron a los diferentes contextos políticos y diplomáticos francoespañoles proponiendo una serie de reflexiones sobre los diferentes actores de este proceso de adaptación.
[ca] Aquest article es proposa estudiar, des d'una perspectiva de gènere, el treball a domicili d'un conjunt de dones de Valls (Tarragona) en les dues darreres dpeades del segle XVIII,&nbsp; aprofundint en l'impacte de la seva feina tant a nivelk personal i famiiar com en el desenvolupament econòmic i social de l'entorn. Si be les transformacions experimentades per la societat catalana durant la protoindustrialització disposen d'un corpus bibliogràfic notable, i es continua estudiant,&nbsp; &nbsp;no existeixen estudis decas que analitzin les condicions socials i econòmiques de les dones que trebllaven a domicili. També tractarem la relació que aquestes dones mantenien amb la&nbsp; botiga que Moragas regentava en laqual venia almajori al detall una gran varietat de productes, entre els que destacaven els tèxtils.&nbsp; L'estudi mostra com la remuneració oercebuda per les treballadores garantia elpagament de les compres que feien a la botiga.&nbsp;

[es] Tienda y trabajo a domicilio: un ejemplo de protoindustralización en Cataluña (Valls, 1782-1800). El caso de Fidel Moragas Fortuny Este artículo se propone estudiar, desde una perspectiva de género, el trabajo a domicilio de un conjunto de mujeres Valls (Tarragona), en las dos última décadas del siglo XVIII, haciendo hincapié en el impacto de su trabajo tanto a nivel personal y familiar, como en el desarrollo del entorno económico y social. Si bien las transformaciones experimentadas por la sociedad catalana durante la protoindustralización cuentan con un corpus bibliográfico notable y están en vías de un conocimiento más profundo, no existen estudios de caso que analicen las condiciones sociales y económicas de las mujeres que trabajaban a domicilio. También trataremos la relación que estas trabajadoras mantenían con la "botiga" que Moragas regentaba en la cual vendía al por mayor y al por menor una gran variedad de productos, entre los que destacaban los textiles. El estudio muestra cómo la remuneración percibida por las trabajadoras garantizaba el pago las compras que realizan en la "botiga" de Fidel Moragas.
[ca] Comprendre les pràctiques que fan possible l'existència de l'empresonament massiu al Perú és una tasca mandatòria d'abordar, encara més quan aquesta habitualitat persisteix en el marc de la pandèmia per COVID-19. Amb aquest propòsit, l'autora presenta, des de la mirada dels actors, una anàlisi del mode de funcionament del sistema penal peruà, mitjançant l'avaluació de les mesures que es van emetre per fer front a la pandèmia, del joc polític que hi va haver al darrere de la seva creació i de les dificultats i/o limitacions que es van generar per implementar-les. L'article es divideix en tres seccions: la primera mostra el quadre clínic de l'empresonament massiu al Perú i les característiques reals de la presó peruana; la segona apunta a l'anàlisi i l'avaluació de la gestió de la problemàtica carcerària des d'una perspectiva quantitativa i qualitativa i la tercera presenta les evidències de la incommobilitat del sistema penal al Perú.

[es] Comprender las prácticas que hacen posible la existencia del encarcelamiento masivo en el Perú es una tarea mandatoria de abordar, aún más cuando esta habitualidad persiste en el marco de la pandemia por COVID-19. Con ese propósito, la autora presenta, desde la mirada de los actores, un análisis del modo de funcionamiento del sistema penal peruano, a través de la evaluación de las medidas que se emitieron para hacer frente a la pandemia, del juego político que hubo detrás de su creación y de las dificultades y/o limitaciones que se generaron para su implementación. El artículo se divide en tres secciones: la primera muestra el cuadro clínico del encarcelamiento masivo en el Perú y las características reales de la cárcel peruana; la segunda apunta al análisis y evaluación de la gestión de la problemática carcelaria desde una perspectiva cuantitativa y cualitativa y la tercera presenta las evidencias de la inconmovilidad del sistema penal en el Perú.
[ca] Aquest article és un estudi dels diferents repertoris de protestes maputxes durant l'any 2019 al Wallmapu. S'hi para atenció en les dinàmiques pròpies de la capacitat de construcció de moviment acumulada històricament en zones rurals, en oposició a l'escalada de la protesta urbana d'un esclat social que va tenir les seves sinòpsis en el cicle de protesta de 2018 en rebuig de l'assassinat perpetrat per les forces policials contra el comuner Camilo Catrillanca. Els resultats van posar de relleu un conflicte concentrat en la protesta antiforestal i en la judicialització de la contesa, plasmat en tres realitats territorials en el Wallmapu. S'hi conclou que, si bé l'esclat social obre oportunitats polítiques per a la causa maputxe, aquest es configura més com una fita històrica per al poble xilè i els militants maputxes urbans, amb escàs impacte en les accions disruptives en zones rurals que fa dècades que es reivindiquen. Malgrat això, l'estudi ressalta la desmonumentalització com a dinàmica de protesta urbana a partir de l'esclat social, en sintonia amb el projecte descolonial maputxe desplegat per les principals organitzacions maputxes. Per últim, s'hi reflexiona sobre la urgència d'un nou contracte social, tant per al poble Maputxe com per al poble xilè.

[es] Este artículo estudió los diversos repertorios de protesta mapuche durante el 2019 en el Wallmapu. Se presta atención en las dinámicas propias de la capacidad movimentista acumulada históricamente en zonas rurales, frente a la escalada de la protesta urbana de un Estallido Social que tuvo sus sinopsis en el ciclo de protestas del 2018 en repudio al asesinato perpetuado por fuerzas policiales en contra del comunero Camilo Catrillanca. Los resultados dieron cuenta de un conflicto concentrado en la protesta antiforestal y en la judicialización de la contienda, plasmado en tres realidades territoriales en el Wallmapu. Se concluye que, si bien el Estallido abre oportunidades políticas para la causa mapuche, se configura más como un hito histórico para el pueblo chileno y militantes mapuche urbanos, con poco impacto en las acciones disruptivas en zonas rurales reivindicadas hace décadas. Sin embargo, el estudio resalta la desmonumentalización como dinámica de protesta urbana a partir del Estallido, en sintonía con el proyecto decolonial mapuche desplegado por las principales organizaciones mapuche. Finalmente, se reflexiona sobre la urgencia de un nuevo contrato social tanto para el Pueblo Mapuche como para el Pueblo Chileno.
[ca] Conceptualitzada per primera vegada en el primer Pla Nacional de Tecnologia de Singapur del 1991, la idea de crear un nou centre integrat de R+D i innovació a Singapur es va frustrar fins que es va incorporar a una estratègia més àmplia de Technopreneurship 21 (T21) anunciada el 1998, i presentat oficialment a finals de 2001. Des de 20 anys ençà, el districte d'innovació ha fet un progrés significatiu en el desenvolupament, però no tal i com es presentava en una sèrie d'estudis previs que adoptaven una narrativa de "planificació racional de dalt a baix". Utilitzant una visió evolutiva, argumentem que el desenvolupament real de One-North ha estat format significativament per un nombre d'actors crítics, així com per factors ambientals externs, desviant la seva trajectòria evolutiva del seu pla original. La nostra narrativa evolutiva proporciona informació sobre el paper de les empreses exitoses en els projectes d'innovació a gran escala, i la necessitat d'integrar el desenvolupament espacial físic dins d'una estratègia de desenvolupament d'ecosistemes d'innovació integral.

[es] Conceptualizada por primera vez en el primer Plan Nacional de Tecnología de Singapur de 1991, la idea de crear un nuevo centro integrado de I+D+i en Singapur fue un esfuerzo frustrado, hasta que se incorporó una estrategia más amplia de Technopreneurship 21 (T21) en 1998, presentada oficialmente a finales de 2001. Desde hace 20 años el distrito de innovación ha hecho un progreso significativo en el desarrollo, pero no como se presentó en estudios previos que adoptaron una narrativa de "planificación racional de abajo arriba". Utilizando una perspectiva evolutiva, el artículo argumenta que el desarrollo real de One-North ha estado integrado básicamente por un número de agentes críticos, y factores ambientales externos, que han desviado su trayectoria evolutiva del plan original previsto. Nuestra narrativa evolutiva proporciona información sobre el papel de las empresas con éxito en los proyectos de innovación a gran escala, y sobre la necesidad de integrar el desarrollo espacial, físico, en una estrategia de desarrollo de ecosistemas de innovación integral.
[ca] A la ciutat de Buenos Aires assistim a recurrents maneres d'expressió pública del conflicte. L'existència de zones d'assentaments informals, entre d'altres formes d'expressió i protesta, han fet public un tema sense resoldre: la qüestió de l'accés a l'habitatge digne, en el marc del compliment del dret a la ciutat. En aquest article s'analitzen els testimoniatges dels residents de conjunts urbans, ex habitants de la Vila 31, sobre l'experiència de relocalización en el marc de governs autoritaris en els anys 70´ i d'habitar en un conjunt urbà. La problemàtica s'emmarca en el camp dels estudis urbans i de memòria col·lectiva i s'opta per l'estratègia metodològica de tipus qualitativa.

[es] En la ciudad de Buenos Aires asistimos a recurrentes modos de expresión pública del conflicto por el orden urbano. La existencia de zonas de asentamientos informales, entre otras formas de expresión, han hecho público un tema sin resolver: la cuestión del acceso a la vivienda digna, en el marco del cumplimiento del derecho a la ciudad. En este artículo se analizan los testimonios de los residentes de conjuntos urbanos, ex habitantes de la Villa 31, acerca de la experiencia de relocalización en el marco de gobiernos autoritarios en los años 70´ y de habitar en un conjunto urbano. La problemática se enmarca en el campo de los estudios urbanos y de memoria colectiva y se opta por la estrategia metodológica de tipo cualitativa.
[ca] L'objectiu en aquest treball és mostrar que Adam Smith presenta com un supòsit indemostrable l'actuació de Déu per a aconseguir la felicitat de l'ésser humà i el funcionament del lliure mercat en les obres: La Teoria dels Sentiments Morals i La Riquesa de les Nacions. Hi ha una continuïtat en aquestes dues obres quant a la concepció del funcionament de les lleis que regeixen a l'univers i l'àmbit mercantil, són lleis que actuen d'igual manera en l'univers, en les relacions entre els homes i les relacions comercials. El lliure mercat està en el pla providencial de Déu. Les regles que governen la lliure competència són impersonals, com les lleis que funcionen en l'univers. Hi ha una fe cega en què Déu estableix les regles de la maquinària impersonal del lliure mercat, l'acció divina és impersonal igual que la relació dels agents del mercat.

[es] El objetivo en este trabajo es mostrar que Adam Smith presenta como un supuesto indemostrable la actuación de Dios para conseguir la felicidad del ser humano y el funcionamiento del libre mercado en las obras: La Teoría de los Sentimientos Morales y La Riqueza de las Naciones. Hay una continuidad en estas dos obras en cuanto a la concepción del funcionamiento de las leyes que rigen al universo y el ámbito mercantil, son leyes que actúan de igual manera en el universo, en las relaciones entre los hombres y las relaciones comerciales. El libre mercado está en el plan providencial de Dios. Las reglas que gobiernan la libre competencia son impersonales, como las leyes que funcionan en el universo. Hay una fe ciega en que Dios establece las reglas de la maquinaria impersonal del libre mercado, la acción divina es impersonal al igual que la relación de los agentes del mercado.