BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] INTRODUCCIÓ. L'estudi de l'associació entre dues variables s'expressa de forma analítica amb l'estadístic anomenat coeficient de correlació. Sovint trobem associacions de magnitud rellevant però que no arriben a la significació estadística, i aleshores ens plantegem si el contrast d'hipòtesis té prou potència estadística per detectar diferències quan realment existeixen. Desafortunadament, SPSS no ofereix el càlcul de la potència estadística per als estudis d'associació de variables quantitatives. Per aquest motiu, es planteja el càlcul de la potència estadística mitjançant sintaxi de SPSS en l'escenari d'estudis d'associació a través d'un cas pràctic. MÈTODE. Es proporciona un fitxer de sintaxi de SPSS per calcular la potència estadística en estudis d'associació. DISCUSSIÓ. L'ús del fitxer de sintaxi serà d'utilitat per als investigadors familiaritzats amb SPSS que necessitin fer el càlcul de la potència estadística en estudis d'associació.

[es] INTRODUCCIÓN. El estudio de la asociación entre dos variables se expresa de forma analítica con el estadístico denominado coeficiente de correlación. Con frecuencia, encontramos asociaciones de magnitud relevante pero que no alcanzan la significación estadística, planteándonos entonces si el contraste de hipótesis tiene la suficiente potencia estadística para detectar diferencias cuando realmente existen. Desafortunadamente, SPSS no ofrece el cálculo de la potencia estadística para los estudios de asociación de variables cuantitativas. Por ello, se plantea el cálculo de la potencia estadística mediante sintaxis de SPSS en el escenario de estudios de asociación a través de un caso práctico. MÉTODO. Se proporciona un fichero de sintaxis de SPSS para calcular la potencia estadística en estudios de asociación. DISCUSIÓN. El uso del fichero de sintaxis será de utilidad para aquellos investigadores familiarizados con SPSS que necesiten realizar el cálculo de la potencia estadística en estudios de asociación.
[ca] Aquest article pretén ser una resposta unificadora davant la manca de connexió entre els enfocaments sincrònic i diacrònic basats en l'al·lòfon [ç] de /x/ en l'espanyol sud-americà. Es van dur a terme dos experiments: una anàlisi acústica basada en parla de laboratori, semidirigida i espontània, i un experiment de percepció (una tasca de discriminació AB que incloïa segments de parla espontània, així com sons en alemany i búlgar). Els resultats obtinguts van revelar una explicació articulatòria i històrica d'acord amb els patrons evolutius de l'espanyol. Concretament, es va observar un paral·lelisme entre l'assimilació per coarticulació de [t͡ʃ] i [ç], caracteritzada per l'evolució d'un so no palatal amb un altre so palatal veí.

[es] Este artículo pretende ser una respuesta unificadora ante la falta de conexión entre los enfoques sincrónico y diacrónico basados en el alófono [ç] de /x/ en el español de Sudamérica. Se llevaron a cabo dos experimentos: un análisis acústico basado en habla de laboratorio, semidirigida y espontánea, y un experimento de percepción (tarea de discriminación AB que incluía segmentos de habla espontánea, así como sonidos del alemán y del búlgaro). Los resultados obtenidos revelaron una explicación articulatoria e histórica acorde con los patrones evolutivos del español. En concreto, se observó un paralelismo entre la asimilación por coarticulación de [t͡ʃ] y [ç], caracterizada por la evolución de un sonido no palatal con otro sonido palatal adyacente.
[ca] INTRODUCCIÓ. L'objectiu d'aquest article és presentar i valorar una experiència d'inclusió de perspectiva de gènere en una matèria universitària d'Economia. Aquesta matèria no aborda específicament continguts de gènere, sinó que analitza l'economia mundial des de la perspectiva estructural, centrant-se en el desenvolupament. Així, el principal conflicte abordat es refereix a la relació entre països desenvolupats i menys desenvolupats. La programació docent permet incloure la perspectiva de gènere de manera natural, tant transversalment com amb la incorporació de continguts específics. MÈTODE. Les actuacions implementades són de tres tipus: continguts específics; dinàmiques de l'aula, i recursos i materials didàctics. Davant del predomini androcèntric en la transmissió del coneixement, aquesta experiència pretén visibilitzar una part rellevant de la població i de la realitat econòmica, així com les contribucions de les dones en l'àmbit del desenvolupament. RESULTATS. Els resultats suggereixen que l'experiència va ser positiva, tant per a l'alumnat com per al professorat. L'alumnat considera que va ser enriquidor per a la seva formació acadèmica i personal. Per al professorat suposa entendre la formació des d'una perspectiva integral, en què destaca la promoció de la igualtat entre homes i dones. DISCUSSIÓ. Es pretén donar una visió completa de la realitat, ampliant-ne els coneixements, i conscienciar i sensibilitzar davant de problemes socioeconòmics reals.

[es] INTRODUCCIÓN: El objetivo de este artículo es presentar y valorar una experiencia de inclusión de perspectiva de género en una materia universitaria de Economía. Dicha materia no aborda específicamente contenidos de género, sino que analiza la economía mundial desde la perspectiva estructural, centrándose en el desarrollo. El principal conflicto abordado se refiere a la relación entre países desarrollados y menos desarrollados. La programación docente permite incluir la perspectiva de género de modo natural, tanto transversalmente como incorporando contenidos específicos. MÉTODO: Las actuaciones implementadas son de tres tipos: contenidos específicos, dinámicas del aula y, recursos y materiales didácticos. Frente al predominio androcéntrico en la transmisión del conocimiento, esta experiencia pretende visibilizar a una parte relevante de la población y de la realidad económica; así como las contribuciones de las mujeres en el ámbito del desarrollo. RESULTADOS: Los resultados sugieren que la experiencia fue positiva para alumnado y profesorado. El alumnado considera que fue enriquecedor para su formación académica y personal. Para el profesorado, supone entender la formación desde una perspectiva integral, destacando la promoción de la igualdad entre hombres y mujeres. DISCUSIÓN: Se pretende dar una visión completa de la realidad, ampliando sus conocimientos; y concienciar y sensibilizar sobre problemas socioeconómicos reales.
[ca] Fa més de 10 anys que la mediació en salut s'ha proposat com una alternativa pacífica de gestió de conflictes que aporta benestar, entesa, reconeixement, desjudicialització de conflictes. Tot i els avenços en el seu coneixement, encara no podem dir que el seu ús estigui establert com una eina clau de resolució de conflictes en aquest àmbit, però té la capacitat de transformació i gestió positiva dels conflictes. La mediació pot ser vista com la intervenció, principalment a través del llenguatge i la comunicació, en les relacions interpersonals i intergrupals amb l'objectiu de resoldre un conflicte. La mediació ha de fer possible la prevenció i l'educació per minimitzar les reclamacions sanitàries, millorar la qualitat assistencial i cuidar les relacions interpersonals. Per això, en aquest treball plantegem la necessitat de considerar, ara més que mai, el paper del llenguatge i la comunicació en les relacions sanitàries en la mediació en salut.

[es] Hace más de 10 años que la mediación en salud se ha propuesto como una alternativa pacífica de gestión de conflictos que aporta bienestar, entendimiento, reconocimiento, desjudicialización de conflictos. A pesar de los avances en su conocimiento todavía no podemos decir que su uso esté establecido como una herramienta clave de resolución de conflictos en este ámbito, pero tiene la capacidad de transformación y gestión positiva de los conflictos. La mediación puede verse como la intervención, principalmente a través del lenguaje y la comunicación, en las relaciones interpersonales e intergrupales con el objetivo de resolver un conflicto. La mediación debe hacer posible la prevención y educación para minimizar las reclamaciones sanitarias, mejorar la calidad asistencial y cuidar las relaciones interpersonales. Por eso, en este trabajo planteamos la necesidad de considerar, ahora más que nunca, el papel del lenguaje y la comunicación en las relaciones sanitarias en la mediación en salud.
[ca] Poeta singular i iconoclasta, Juan Eduardo Cirlot (1916-1973) va erigir amb el seu poemari Bronwyn un dels universos imaginaris més vasts, suggeridors i atractius realitzats en castellà al llarg del segle deixat enrere. Interessat pel serialisme musical, la càbala, el simbolisme i la pràctica totalitat dels corrents artístics de l'antiguitat i moderns, Cirlot prendria motius de tots aquests àmbits per fer-los confluir amb les seves pròpies recerques espirituals en la seva darrera etapa creativa. Prenent com a model un mètode crític d'anàlisi simbòlic i estudi de la natura i significat dels elements (Bachelard, Poulet, Cassirer, etc…), intentarem comprendre els aspectes de la seva obra que ens ofereixin una pista tant del sentit últim de la seva creació, com del seu punt de partida i del desenvolupament d'aquesta.

[es] Poeta singular e iconoclasta, Juan Eduardo Cirlot (1916-1973) erigió con su poemario Bronwyn uno de los universos imaginarios más vastos, sugerentes y atractivos realizados en castellano a lo largo del siglo dejado atrás. Interesado por el serialismo musical, la cábala, el simbolismo y la práctica totalidad de corrientes artísticas de la antigüedad y modernas, Cirlot tomaría motivos de todos estos ámbitos para hacerlos confluir con sus propias búsquedas espirituales en su última etapa creativa. Tomando como modelo un método crítico de análisis simbólico y estudio de la naturaleza y significado de los elementos (Bachelard, Poulet, Cassirer, etc.), trataremos de comprender aquellos aspectos de su obra que nos ofrezcan una pista tanto del sentido último de su creación, como de su punto de partida y el desarrollo de la misma.
[ca] Les disparitats racials no només rauen en els procediments, polítiques i institucions del sistema de justícia penal, sinó també en les condicions socioeconòmiques de la societat americana. La justícia penal i el càstig es poden concebre com un mitjà de control social per tal d'explicar l'abast massiu i desmesurat de les seves conseqüències a la vida dels afroamericans (majoritàriament homes). Aquesta perspectiva sociològica de la teoria del control social planteja, per una banda, que les barreres estructurals promouen la prevalença de la delinqüència i del abús en les comunitats afroamericanes, i per altra banda, com les reforcen durant i després de l'empresonament, així com a través d'altres interaccions amb l'ordre públic. El present article té per objectiu descriure i analitzar la literatura existent relativa a com d'important és la raça i l'ètnia en els resultats de la justícia penal, així com examinar el procés invers: com les diferències en els resultats de la justícia penal de blancs i negres influença la seva mobilitat i condicions socials, així com el seu estatus econòmic i les seves comunitats i famílies. Les conseqüències d'aquestes troballes s'abordaran a la conclusió (Part 2).

[es] Las disparidades raciales no sólo radican en los procedimientos, políticas e instituciones del sistema de justicia penal, mas también en las condiciones socioeconómicas de la sociedad americana. La justicia penal y el castigo se pueden concebir como un medio de control social por tal de explicar el alcance masivo y desmedido de sus consecuencias sobre la vida de los afroamericanos (mayoritariamente hombres). Esta perspectiva sociológica de la teoría del control social plantea, por un lado, que las barreras estructurales promueven la prevalencia de la delincuencia y del abuso en las comunidades afroamericanas, y por otro, cómo las refuerzan a lo largo y después del encarcelamiento, así como a través de otras interacciones con el orden público. El presente artículo tiene por objetivo describir y analizar la literatura existente acerca de cuán importante es la raza y la etnia en los resultados de la justicia penal, así como examinar el proceso inverso: cómo las diferencias en los resultados de la justicia penal de blancos y negros influencia su movilidad y condiciones sociales, así como su estatus económico y sus comunidades y familias. Las consecuencias de estos hallazgos se abordarán en la conclusión (Parte 2).
[ca] L'objectiu del present article és el d'analitzar els diferents conceptes de natura que es troben en els estudis estètics de Schiller, partint de la seva definició de les facultats humanes com a impulsos i de la seva trobada en el concepte de joc que l'estètica i l'antropologia contemporànies han desenvolupat extraordinàriament.

[es] El objectivo del presente trabajo es el de analizar los diferents conceptos de naturaleza que se hallan en los estudios estéticos de Schiller, partiendo de su definición de las facultades humanas como impulsos y de su encuentro en el concepto de juego que la estética y la antropología contemporáneas han desarrollado extraordinariamente.
[ca] Hi ha relacions de dependència i subordinació entre la ciutat i el camp, les quals són necessàries per a la reproducció de cadascuna/un com a estructures espacials diferenciades. Una d'aquestes relacions s'aprecia en la necessitat de garantir el proveïment d aigua a les ciutats i del paper del camp en aquesta gestió. Si bé aquesta relació implica la subordinació del camp a la ciutat, la seva reproducció depèn del camp per subsistir en aquest àmbit. Aquest article és de caràcter teòric i exposa aspectes de la relació de subordinació del camp a la ciutat, però també de dependència que té la ciutat respecte al camp, per tal d'evidenciar que aquestes relacions han de ser represes en la planificació i l'ordenament territorials des d'una perspectiva regional, ja que l'aigua i els aliments que es generen al camp són indispensables per a la supervivència humana. Inicialment, es presenta una reflexió sobre la conceptualització dels vincles entre el camp/ciutat i el vincle urbà/rural, posteriorment s'exposen algunes contribucions per entendre la interdependència entre el camp i la ciutat a partir del proveïment d'aigua i d'aliments i la importància de l'ordenament territorial com a eina per gestionar aquesta relació.

[es] Existen relaciones de dependencia y subordinación entre la ciudad y el campo, las cuales son necesarias para la reproducción de cada una/un como estructuras espaciales diferenciadas. Una de estas relaciones se aprecia en la necesidad de garantizar el abastecimiento de agua a las ciudades y del papel del campo en esta gestión. Si bien dicha relación implica la subordinación del campo a la ciudad, la reproducción de ésta última depende del campo para subsistir en este ámbito. Este artículo es de carácter teórico y expone aspectos de la relación de subordinación del campo a la ciudad, pero también de dependencia que tiene la ciudad respecto al campo, con el fin de evidenciar que estas relaciones deben ser retomadas en la planificación y ordenamiento territoriales, desde una perspectiva regional, ya que, el agua y los alimentos que se generan en el campo son indispensables para la supervivencia humana. Inicialmente, se presenta una reflexión sobre la conceptualización de los vínculos entre el campo/ciudad y el vínculo urbano/rural, posteriormente se exponen algunas contribuciones para entender la interdependencia entre el campo y la ciudad a partir del abastecimiento de agua y de alimentos y la importancia del ordenamiento territorial como una herramienta para gestionar dicha relación.
[ca] Malgrat que el pentecostalisme gitano censura les pràctiques musicals no dedicades a l'adoració divina, una aproximació històrica i etnogràfica al cas dels gitanos catalans posa de manifest diverses transferències entre el fenomen sociomusical de la rumba catalana i aquest moviment evangèlic. Per resseguir aquestes continuïtats i influències mútues l'article parteix d'una concepció de les conversions religioses com a processos col·lectius i negociats que cal situar en els seus contextos històrics, per la qual cosa es perfila el paisatge social gitanocatalà previ i contemporani a l'extensió del pentecostalisme entre aquests grups de població, des dels anys 80 fins a l'actualitat, exposant alguns dels factors que han possibilitat aquest fenomen. Seguidament s'examina el paper que la rumba catalana -les seves pràctiques, els seus artistes i protagonistes, la seva trajectòria històrica, les seves funcions socials, els seus significats- juga en la incorporació de l'evangelisme pentecostal als contextos socials gitanocatalans.

[es] Aunque el pentecostalismo gitano censura las prácticas musicales no dedicadas a la adoración divina, una aproximación histórica y etnográfica al caso de los gitanos catalanes revela varias transferencias entre el fenómeno sociomusical de la rumba catalana y este movimiento evangélico. Para recorrer estas continuidades e influencias mutuas el artículo parte de una concepción de las conversiones religiosas como procesos colectivos y negociados que deben situarse en sus contextos históricos, para lo cual se perfila el paisaje social gitanocatalán previo y contemporáneo a la extensión del pentecostalismo entre estos grupos de población, desde los años 80 hasta la actualidad, exponiendo algunos de los factores que han posibilitado este fenómeno. A continuación se examina el papel que la rumba catalana -sus prácticas, sus artistas y protagonistas, su trayectoria histórica, sus funciones sociales, sus significados- juega en la incorporación del evangelismo pentecostal a los contextos sociales gitanocatalanes.
[ca] Es planteja la rellevància i legitimitat de sancionar penalment l'anomenada responsabilitat pel producte, amb independència de la possible imputació per homicidis, lesions o/i estafa. S'utilitza un exemple de frau alimentari com a evidència de l'estructura, rellevància i legitimitat de la responsabilitat penal pel producte. La responsabilitat penal requereix que el producte sigui nociu i idoni per afectar la seguretat en el consum.

[es] Se plantea la relevancia y legitimidad de sancionar penalmente la llamada responsabilidad por el producto, con independencia de la posible imputación por homicidios, lesiones o/y estafa. Se utiliza un ejemplo de fraude alimentario como evidencia de la estructura, relevancia y legitimidad de la responsabilidad penal por el producto. La responsabilidad penal requiere que el producto sea nocivo e idóneo para afectar la seguridad en el consumo.
[ca] L'article analitza l'evolució de la censura a Itàlia després de la Segona Guerra Mundial, a través de l'estudi de la legislació produïda entre el 1943 i el 2017. Es prestarà especial atenció als anys des 1948 al 1962, període caracteritzat per la major continuïtat de la censura respecte al anterior règim feixista. Posteriorment, a partir de l'aprovació de la llei n. 161/1962, l'acció de censura canvia de signe a poc a poc. El final de la fase més aguda de la Guerra Freda, juntament amb l'arribada del consum cultural massiu, afavoreixen un ús diferent de la censura per part dels demòcrates cristians. D'una banda, hi ha una relaxació de l'acció repressiva; de l'altra, la censura esdevé una peça d'una política cultural més ambiciosa. A partir dels anys '60, la DC podrà aprofitar així la modernització del consum cultural mantenint una relació amb el missatge catòlic més tradicional, en una línia de continuïtat amb una visió de la cultura en clau pedagògica i moralitzadora.

[es] El artículo analiza la evolución de la censura en Italia después de la Segunda Guerra Mundial, a través del estudio de la legislación producida entre 1943 y 2017. Se prestará especial atención a los años de 1948 a 1962, período caracterizado por la mayor continuidad en la censura en comparación con el anterior régimen fascista. Posteriormente, a partir de la aprobación de la ley n. 161/1962, la acción de censura cambia lentamente de signo. El final de la fase más aguda de la Guerra Fría, junto con el advenimiento del consumo cultural masivo, favorecen un uso diferente de la censura por parte de la Democracia Cristiana. Por un lado, hay una relajación de la acción represiva; por otro, la censura se convierte en parte de una política cultural más ambiciosa. A partir de la década de 1960, la DC podrá así explotar la modernización del consumo cultural manteniendo una relación con el mensaje católico más tradicional, en una línea de continuidad con una visión de la cultura en clave pedagógica y moralizadora.
[ca] Conviure al menjador escolar no es refereix únicament a compartir un espai físic o un mateix menú, sinó que també implica compartir un sistema de normes, convencions, sentiments, emocions, rols ... En aquest article s'analitza la convivència, en un menjador escolar de la província de Còrdova, entre l'alumnat de Primària, d'Infantil i l'equip educatiu, fent ús de diferents instruments d'avaluació i extraient una sèrie de conclusions entre les quals destaca l'existència de conductes disruptives ocasionades, entre d'altres factors, per la manca de consens en les normes regulades del menjador o l'escassa formació pedagògica de les monitores i el monitor.

[es] Convivir en el comedor escolar no se refiere únicamente a compartir un espacio físico o un mismo menú, sino que también implica compartir un sistema de normas, convenciones, sentimientos, emociones, roles. En este artículo se analizan los procesos de convivencia en un comedor escolar de la provincia de Córdoba entre el alumnado de Primaria, de Infantil y el equipo educativo; haciendo uso de diferentes instrumentos de evaluación y extrayendo una serie de conclusiones entre las que destaca la existencia de conductas disruptivas ocasionadas, entre otros factores, por la falta de consenso en las normas reguladas del comedor o la escasa formación pedagógica de las monitoras y el monitor.