BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Els treballs de conservació de les fustes arqueològiques del derelicte Barceloneta I comencen l'any 2008 amb la troballa a l'excavació i continuen amb l'arribada de les peces de fusta al Centre d'Arqueologia Subaquàtica de Catalunya (CASC). El tractament va començar amb l'eliminació de sals i la impregnació fins a la saturació amb polietilenglicol, on hi romanen fins el mes de març de l'any 2015, moment en què les fustes són traslladades al Museu Marítim de Barcelona (MMB) per dur a terme el procediment d'assecatge controlat i/o estabilització, que acaba el mes de novembre de 2015.Aquest compendi comporta un camí de set anys (2008-2015) transcorreguts des del moment que es descobreix el derelicte fins a l'estabilització final a temperatura i humitat ambient. La conservació d'un derelicte d'aquestes característiques comporta una feina ingent, en la qual ha calgut dotar-se d'un pressupost extraordinari i la implicació de tècnics especialistes i diverses institucions

[es] Los trabajos de conservación de las maderas arqueológicas del pecio Barceloneta I empiezan en 2008 con el ha-llazgo en la excavación y continúan con la llegada de las piezas de madera al Centre d'Arqueologia Subaquàtica de Catalunya (CASC). El tratamiento comenzó con la eliminación de sales y la impregnación hasta la saturación con polietilenglicol, donde permanecen hasta el mes de marzo de 2015, momento en que las maderas son trasladadas al Museu Marítim de Barcelona (MMB) para llevar a cabo el procedimiento de secado controlado y/o estabilización, que acaba el mes de noviembre de 2015.Este compendio comporta un camino de siete años (2008-2015) transcurridos desde el momento en que se descubre el pecio hasta la estabilización final a temperatura y humedad ambiente. La conservación de un pecio de estas características comporta un trabajo ingente, en el cual ha hecho falta dotarse de un presupuesto ex-traordinario y la implicación de técnicos especialistas y varias instituciones.
[ca] Aquest article il·lustra alguns dels problemes de la representativitat a partir d'un projecte feminista anglo-mexicà amb dones de la selva mexicana. Molts acadèmics troben atractiu representar els/les altres: representar, re-presentar els interessos de les persones que tracten en la seva recerca. Aquestes persones tenen una gran fe en el poder dels acadèmics i en el poder de la veritat per resoldre els seus problemes, la qual cosa els pot portar a una decepció. En aquest projecte, l'equip que va realitzar les entrevistes estava integrat per feministes socialistes interessades pels problemes de producció, mentre que les persones sobre les quals es realitzava la recerca estaven més preocupades pel tema de l'alcoholisme, la violència i la violació per part dels homes. Quin tema calia escollir? En aquest escrit s'apunta breument com les dones identifiquen els seus problemes i les solucions que proposen. Es demostra que, com en altres ocasions, elles i l'equip de recerca no coincideixen. Com podríem les entrevistadores representar, re-presentar, les dones objecte d'estudi de manera justa en els llibres? Extractes d'una història de vida real il·lustren les dificultats.

[es] Este articulo ilustra algunos de los problemas de la representatividad a partir de un proyecto feminista anglo-mexicano con mujeres de la selva mexicana. Muchos académicos encuentran atractivo representar a los/las otros/as: representar, representar los intereses de las personas que se tratan en su investigación. Estas personas tienen una gran fe en el poder de los académicos y en el poder de la verdad para resolver sus problemas, lo que les puede comportar una decepción. En este proyecto, el equipo que realizó las entrevistas estaba integrado por feministas socialistas interesadas en los problemas de producción, mientras que las personas sobre las que se realizaba la investigación estaban más preocupadas por el tema del alcoholismo, la violencia y la violación por parte de los hombres. ¿Que tema se debia escoger? En este escrito se apunta brevemente cómo las mujeres identifican sus problemas y las soluciones que proponen. Se demuestra que, como en otras ocasiones, ellas y el equipo investigador no coinciden. ;Cómo las entrevistadoras podríamos representar, representar, a las mujeres objeto de estudio de manera justa en los libros? Extractos de una historia de vida ilustran las dificultades.
[ca] L'objectiu d'aquest projecte ha estat generalitzar i integrar la funcionalitat de dos projectes anteriors que ampliaven el tractament que oferia el Magma respecte a les matrius de Hadamard. Hem implementat funcions genèriques que permeten construir noves matrius Hadamard de qualsevol mida per a cada rang i dimensió de nucli, i així ampliar la seva base de dades. També hem optimitzat la funció que calcula el nucli, i hem desenvolupat funcions que calculen la invariant Symmetric Hamming Distance Enumerator (SH-DE) proposada per Kai-Tai Fang i Gennian Gei que és més sensible per a la detecció de la no equivalència de les matrius Hadamard.

[es] El objetivo de este proyecto ha sido generalizar e integrar la funcionalidad de dos proyectos anteriores que ampliaban el tratamiento que ofrecía el Magma respecto a las matrices Hadamard. Hemos implementado funciones genéricas que permiten construir nuevas matrices Hadamard de cualquier orden para cada rango y dimensión de núcleo, y así ampliar su base de datos. También hemos optimizado la función que calcula el núcleo, y hemos desarrollado funciones que calculan el invariante Symmetric Hamming Distance Enumerator (SHDE) propuesta por Kai-Ta i Fangy Gennian Ge que es más sensible en la detección de la no equivalencia de las matrices Hadamard.
[ca] Les interaccions no covalents són enllaços molt presents en sistemes biològics i principis actius farmacèutics. L'enginyeria de cristalls utilitza aquestes interaccions com una eina important per a modificar les propietats físicoquímiques dels compostos. Personal investigador de l'ICMAB-CSIC ha preparat cocristalls amb enllaç d'halogen a partir de metilxantines mitjançant la síntesi sostenible per mecanoquímica.

[es] Las interacciones no covalentes son enlaces muy presentes en sistemas biológicos y principios activos farmacéuticos. La ingeniería de cristales utiliza estas interacciones como una herramienta importante para modificar las propiedades fisicoquímicas de los compuestos. Personal investigador del ICMAB-CSIC ha preparado cocristales con enlace de halógeno a partir de metilxantinas mediante la síntesis sostenible por mecanoquímica.
[ca] L'adolescència és un dels períodes de la vida amb més canvis físics i psíquics, convertint a aquest públic en un dels més sensibles als missatges comunicatius. Actualment, els mitjans de comunicació transmeten un ideal de bellesa femenina que respon a un cos prim i perfecte, fet que pot afectar en com les adolescents perceben la seva imatge corporal, arribant a presentar insatisfacció pel propi aspecte físics. La publicitat alimentària, en especial, pot ser un dels factors més influents en comportaments que, portats a l'extrem, poden derivar en trastorns de la conducta alimentària.

[es] La adolescencia es uno de los períodos de la vida con más cambios físicos y psíquicos, convirtiendo a este público en uno de los más sensibles a los mensajes comunicativos. Actualmente, los medios de comunicación transmiten un ideal de belleza femenina que responde a un cuerpo delgado y perfecto, hecho que puede afectar en cómo las adolescentes perciben su imagen corporal, llegando a presentar insatisfacción por el propio aspecto físico. La publicidad alimentaria, en especial, puede ser uno de los factores más influyentes en comportamientos que, llevados a niveles extremos, pueden derivar en trastornos de la conducta alimentaria.
[ca] L'Antropocè, un terme que va sorgir l'any 2000 per definir una nova era geològica, i entès com el període de temps on l'impacte de les activitats humanes han tingut una repercussió en el Sistema Terra a escala planetària, fins a arribar el punt que els humans ens hem convertit en un agent capaç d'alterar la història geològica de la Terra. L'inici de l'Antropocè es situa en l'època de la Revolució Industrial a mitjans del segle XX, el moment que s'evidencia l'alteració dels ecosistemes terrestres més ràpida de la història humana, aquesta etapa és denominada com La Gran Acceleració. En aquest context, el present treball pretén fer una anàlisi del període de la Gran Acceleració en el delta del Llobregat. Un delta de gran rellevància a Catalunya per la seva biodiversitat, que ha sigut utilitzat com a escenari de grans transformacions per l'acció humana, convertint-lo en un territori fràgil.

[es] El Antropoceno, un término que surgió en el año 2000 para definir una nueva era geológica, y entendido cómo el período de tiempo donde el impacto de las actividades humanas ha tenido una repercusión en el Sistema Tierra a escala planetaria, hasta llegar al punto que los humanos nos hemos convertido en un agente capaz de alterar la historia geológica de la Tierra. El inicio del Antropoceno se sitúa en la época de la Revolución Industrial a mediados del siglo XX, el momento en que se evidencia la alteración de los ecosistemas terrestres más rápida de la historia humana, esta etapa es denominada como la Gran Aceleración. En este contexto, el presente trabajo pretende realizar un análisis del período de la Gran Aceleración en el delta del Llobregat. Un delta de gran relevancia en Cataluña por su biodiversidad, que ha sido utilizado como escenario de grandes transformaciones por la acción humana, convirtiéndolo en un territorio frágil.
[ca] El model actual de consum comporta el malbaratament de recursos, potenciant l'ús desmesurat de materials i productes no reutilitzables, convertint-los en residu. Aquesta generació creixent de residus comporta la necessitat de gestionar-los de manera eficient o impedir generar-los, per minimitzar els impactes ambientals i econòmics. En aquest projecte es pretén actuar en la prevenció de la generació de residus a Sitges, concretament en la promoció d'actuacions de prevenció de residus en esdeveniments. L'estudi analitza la situació actual del municipi en quant a prevenció de residus i, tenint en compte el tipus de residus generats en els esdeveniments, proposa mesures per reduir-los considerant el seu cost econòmic, comptabilitzant les despeses amb i sense l'aplicació de les mesures, i el benefici d'aquestes llarg termini.

[es] El modelo actual de consumo conlleva el malgasto de recursos, potenciando el uso desmesurado de materiales y productos no reutilizables, convirtiéndolos en rechazo. Esta generación creciente de residuos conlleva la necesidad de gestionarlos de manera eficiente o impedir generarlos, para minimizar los impactos ambientales y económicos. En este proyecto se pretende actuar en la prevención de la generación de residuos en Sitges, concretamente en la promoción de actuaciones de prevención de residuos en eventos. El estudio analiza la situación actual del municipio en cuanto a prevención de residuos y, teniendo en cuenta el tipo de residuos generados en los eventos, propone medidas para reducirlos considerando su coste económico, contabilizando los gastos con y sin la aplicación de las medidas, y el beneficio de éstas a largo plazo.
[ca] La ressenya bibliogràfica que a continuació es presenta fa referència a la darrera publicació del professor de la Universitat Autònoma de Barcelona, Daniel Tena Parera. El contingut d'aquesta obra aborda amb rigor i solvència la temàtica del disseny gràfic i la direcció d'art en publicitat. De la lectura de les seves pàgines se'n desprèn coneixement i didàctica de la disciplina, la qual cosa fa que esdevingui un valuós i recomanable manual de consulta concebut especialment per a estudiants de grau i professionals que es trobin implicats en projectes de gràfica publicitària.

[es] La reseña bibliográfica que a continuación se presenta hace referencia a la última publicación del profesor de la Universidad Autónoma de Barcelona, Daniel Tena Parera. El contenido de esta obra aborda con rigor y solvencia la temática del diseño gráfico y la dirección de arte en publicidad. De la lectura de sus páginas se desprende conocimiento y didáctica de la disciplina, lo que hace que se convierta en un valioso y recomendable manual de consulta concebido especialmente para estudiantes de grado y profesionales que se encuentren implicados en proyectos de gráfica publicitaria.
[ca] L'article analitza el concepte de transmedia storytelling en la seva dimensió publicitària. En certa manera, les narratives transmediáticas, això és, la disseminació de les trames ficcionals al llarg de suports i plataformes diversos però sinèrgics (lletra impresa, cinema, televisió), van ser emprades en primer lloc en el missatge publicitari, obligat a transmigrar per la seva manca d'un suport exclusiu i a canvi per la vocació de colonitzar-los a tots. Avui dia és el producte cultural ficcional el que retorna a la publicitat el préstec: els universos ficcionals són els marcs més propiciatoris per al consum, no solament de la cultura industrial en si, en qualsevol dels seus suports, sinó de tot un rosari de marques englobades entorn de la narrativa ficcional. Analitzarem detalladament aquest fenomen en una telesèrie nord-americana molt recent

[es] El artículo analiza el concepto de transmedia storytelling en su dimensión publicitaria. En cierto modo, las narrativas transmediáticas, esto es, la diseminación de las tramas ficcionales a lo largo de soportes y plataformas diversos pero sinérgicos (letra impresa, cine, televisión), fueron empleadas en primer lugar en el mensaje publicitario, obligado a transmigrar por su carencia de un soporte exclusivo y a cambio por la vocación de colonizarlos a todos. Hoy día es el producto cultural ficcional el que devuelve a la publicidad el préstamo: son los universos ficcionales los marcos más propiciatorios para el consumo, no solo de la cultura industrial en sí, en cualquiera de sus soportes, sino de todo un rosario de marcas arracimadas en torno a la narrativa ficcional. Analizaremos en detalle este fenómeno en una teleserie norteamericana muy reciente, True Blood (HBO, 2008), todavía en emisión, y en todo el universo ficcional que orbita a su alrededor. La diferencia entre los productos culturales en sí y las piezas publicitarias encargadas de promocionarlos -como ya vio premonitoriamente Adorno- se disuelve en un continuo crosspromotional, que tiende a enmascarar también los límites entre las estrategias corporativas y las intervenciones del fan.
[ca] Jean-Marie Lehn va ser guardonat amb el Premi Nobel de Química l'any 1987 per les seves investigacions sobre el reconeixement molecular. Lehn va estudiar la manera que dues molècules interaccionen formant una unió amb propietats diferents a les inicials, esdevenint així un dels pares de la química supramolecular.

[es] Jean-Marie Lehn fue galardonado con el Premio Nobel de Química en 1987 por sus investigaciones sobre el reconocimiento molecular. Lehn estudió la manera que dos moléculas interaccionan formando una unión con propiedades diferentes a las iniciales, convirtiéndose así uno de los padres de la química supramolecular.
[ca] Varis autors sostenen que Escòcia s'enfronta no només amb l'envelliment de la població, sinó també al declivi de la població degut als efectes nocius de les baixes taxes de fecunditat. Aquest article proposa, en canvi, que la tassa de fecunditat escocesa no comporta aquests problemes, i en conseqüència, no es precisa cap política natalista. S'argumenta que tant l' 'envelliment poblacional' com la 'baixa' fecunditat són assumptes positius, i que allò que és distintiu del cas escocès no és la escassetat de naixements, sinó un excés de defuncions prematures.

[es] Varios autores sostienen que Escocia se enfrenta no sólo al envejecimiento de la población, sino también al declive de la población debido a los efectos nocivos de tasas bajas de fecundidad. Este artículo propone, al contrario, que la tasa de fecundidad escocés no supone tales problemas, y en consecuencia, que no se precisa ninguna política natalista. Se argumenta que tanto el 'envejecimiento poblacional' como la 'baja' fecundidad son asuntos positivos, y que lo que es distintivo del caso escocés no es la escasez de nacimientos, sino un exceso de defunciones prematuras.
[ca] Des de finals dels anys vuitanta fins a l'actualitat, la comarca del Priorat ha experimentat un procés de desenvolupament local impulsat per l'activitat vitivinícola. Aquest article té com a objectiu identificar els canvis d'usos i cobertes del sòl ocorreguts durant aquest període, els quals han donat lloc a un nou mosaic agroforestal. El mètode d'anàlisi ha combinat l'explotació de dades estadístiques (censos agraris de 1989 i 1999) i de dades cartogràfiques (el Mapa de Cobertes del Sòl de Catalunya de 1993 i el de 2005-2007, analitzats mitjançant tecnologia SIG). Els canvis més rellevants fan referència a un increment del 51,4% de la superfície de cultiu vitícola entre 1989 i 2007, un fenomen que ha destacat especialment a la subzona del Priorat Geològic (+118,3%), caracteritzada per sòls de llicorella, on aquest increment s'ha produït a partir de la recuperació de parcel·les abandonades. Això ha minimitzat la dinàmica general d'abandonament de cultius a la muntanya mediterrània.

[es] Desde finales de los años ochenta hasta la actualidad, la comarca del Priorat ha experimentado un proceso de desarrollo local impulsado por la actividad vitivinícola. Este artículo tiene como objetivo identificar los cambios de usos y cubiertas del suelo ocurridos durante este período, los cuales han dado lugar a un nuevo mosaico agroforestal. El método de análisis ha combinado la explotación de datos estadísticos (censos agrarios de 1989 y 1999) y de datos cartográficos (el Mapa de Cubiertas del Suelo de Catalunya de 1993 y el de 2005-2007, analizados mediante tecnología SIG). Los cambios más relevantes hacen referencia a un incremento del 51,4% de la superficie de cultivo vitícola entre 1989 y 2007, un fenómeno especialmente relevante en el área del Priorat Geológico (+118,3%), caracterizado por suelos pizarrosos, donde este incremento se ha producido a partir de la recuperación de parcelas abandonadas. Ello ha minimizado la dinámica general de abandono de cultivos en la montaña mediterránea.
[ca] En aquest treball es dissenya una metodologia per dur a terme un procés de transformació digital en empreses de traducció o organitzacions que tinguin un departament dedicat a la traducció. Per fer-ho, primerament s'identifica la situació actual del sector de la traducció, els seus factors de creixement, les tendències tecnològiques i les diferències entre les empreses grans, mitjanes i petites en el context econòmic actual; tot seguit, es defineix què s'entén per transformació digital i es proposa una mètrica per conèixer el nivell de digitalització en empreses de traducció. Amb un qüestionari es recullen dades del nivell de digitalització de tres empreses, i es procedeix a l'anàlisi de les dades obtingudes a fi de comprovar la validesa de les mètriques i del propi qüestionari com a eina per a la recollida de dades. Per últim, aplicant els models de gestió basada en processos al camp de la traducció, s'elaboren diagrames de flux, SIPOC i s'identifiquen indicadors de rendiment per a cadascun dels processos implicats en la gestió d'un encàrrec de traducció.

[es] En este trabajo se diseña una metodología para llevar a cabo un proceso de transformación digital en empresas de traducción u organizaciones que tengan un departamento dedicado a la traducción. Para ello, en primer lugar, se identifica la situación actual del sector de la traducción, sus factores de crecimiento, las tendencias tecnológicas y las diferencias entre las empresas grandes, medianas y pequeñas en el contexto económico actual; seguidamente, se define qué se entiende por transformación digital y se propone una métrica para conocer el nivel de digitalización en empresas de traducción. Con un cuestionario se recogen datos del nivel de digitalización de tres empresas y se procede al análisis de los datos obtenidos con el fin de comprobar la validez de las métricas y del propio cuestionario como herramienta para la recogida de datos. Por último, aplicando los modelos de gestión basada en procesos en el campo de la traducción, se elaboran diagramas de flujo, SIPOC y se identifican indicadores de rendimiento para cada uno de los procesos implicados en la gestión de un encargo de traducción.
[ca] En el seu poema Una forma escondida tras la puerta (2012), Francisco Hernández experimenta amb les possibilitats enunciatives i representatives del monòleg dramàtic, i proposa una lectura del poema extens en clau teatral, on els seus personatges -com a parlants i interlocutors- es desemboliquen en situacions dramàtiques definides. Així mateix, aprofundeix en els camps de l'anormal i el patològic, en construir un món poètic al voltant de la malaltia: els personatges, situacions i espais del poema es representen i defineixen des del llenguatge trastornat de la ceguesa, la bogeria i l'agorafòbia.

[es] En su poema Una forma escondida tras la puerta (2012), Francisco Hernández experimenta con las posibilidades enunciativas y representativas del monólogo dramático, y propone una lectura del poema extenso en clave teatral, donde sus personajes -como hablantes e interlocutores- se desenvuelven en situaciones dramáticas definidas. Asimismo, profundiza en los campos de lo anormal y lo patológico, al construir un mundo poético alrededor de la enfermedad: los personajes, situaciones y espacios del poema se representan y definen desde el lenguaje trastornado de la ceguera, la locura y la agorafobia.
[ca] En el marc de la reflexió sobre els estils de vida des de l'estratificació social, aquest treball indaga sobre la pertinència de la classe social per diferenciar usos i percepcions del temps lliure. Mitjançant una combinació d'anàlisi de correspondències múltiples i d'anàlisi de classificació, la classe social demostra ser una bona eina analítica per distingir l'ús del temps lliure, particularment de la presència i intensitat de la realització d'activitats de temps lliure. Es construeixen cinc tipus d'ús del temps lliure (elitisme cultural, divers i moderat, sociabilitat activa i limitada, present i escàs i absent). Les dades construïdes provenen del mòdul Temps lliure i esports (ISSP), rellevat per a Argentina pel CEDOP (IIGG-UBA) el 2007.

[es] En el marco de la reflexión sobre los estilos de vida desde la estratificación social, este trabajo indaga sobre la pertinencia de la clase social para diferenciar usos y percepciones del tiempo libre. Mediante una combinación de análisis de correspondencias múltiples y análisis de clasificación, la clase social demuestra ser una buena herramienta analítica para distinguir el uso del tiempo libre, particularment de la presencia e intensidad de la realización de actividades de tiempo libre. Se construyen cinco tipos de uso del tiempo libre (elitismo cultural, diverso y moderado, sociabilidad activa y limitada, presente y escaso y ausente). Los datos construidos provienen del módulo Tiempo libre y deportes (ISSP), relevado para Argentina por el CEDOP (IIGG-UBA) en el 2007.