BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Aquest article descriu un cas d'aplicació pràctica de l'anàlisi temàtica de les dades per organitzar i interpretar dades qualitatives sobre la presència de continguts tecnològics en la formació de traductors a España. L'anàlisi temàtica ens ha permès identificar i interpretar idees clau (temes) entre la mostra de dades, obtinguda a partir de l'explotació d'un corpus de guies docents d'assignatures dels graus de Traducció i Interpretació (TI) per al curs 2019-2020. En aquest article es presenta dit estudi des d'un punt de vista purament metodològic, explicant en detall les fases de l'anàlisi temàtica segons el model proposat per Braun i Clarke (2006), així com les decisions que s'han pres en cadascuna d'elles. Forma part d'una investigació més àmplia amb què es pretén cartografiar la situació actual de les tecnologies en l'àmbit acadèmic (graus de TI) i en el sector professional de la traducció a España, en un moment en què la digitalització està impactant de forma directa sobre els perfils professionals que demanda el mercat.

[es] Este artículo describe un caso de aplicación práctica del análisis temático de los datos como medio para organizar e interpretar datos cualitativos sobre la presencia de contenidos tecnológicos en la formación de traductores y traductoras en España. El análisis temático nos ha permitido identificar e interpretar ideas clave (temas) entre la muestra de datos, obtenida a partir de la explotación de un corpus de guías docentes de asignaturas de los grados de Traducción e Interpretación (TeI) para el curso 2019-2020. En este artículo se presenta dicho estudio desde un punto de vista puramente metodológico, explicando en detalle las fases del análisis temático según el modelo propuesto por Braun y Clarke (2006), así como las decisiones que se han tomado en cada una de ellas. Forma parte de una investigación más amplia con la que se pretende cartografiar la situación actual de las tecnologías en el ámbito académico (grados de TeI) y en el sector profesional de la traducción en España, en un momento en el que la digitalización está impactando de forma directa sobre los perfiles profesionales que demanda el mercado.
[ca] A partir del projecte d'art col·laboratiu en l'espai públic Irrealitat augmentada dut a terme per MITE Collective durant la pandèmia de Covid-19, els membres del col·lectiu artístic ens fem preguntes que ens ajuden a pensar d'una manera teòrica i especulativa sobre la noció de mite que està en el principi del nostre projecte. A través de les diferents seccions de l'article parlarem d'una noció actualitzada de mite i com aquesta noció, aplicada a la pandèmia, és productiva en la definició d'un art polític i una comunitat i un espectador que s'erigeixen com a subjecte polític.

[es] A partir del proyecto de arte colaborativo en el espacio público Irrealidad aumentada llevado a cabo por MITO Collective durante la pandemia de Covid-19, los miembros del colectivo artístico nos hacemos preguntas que nos ayudan a pensar de un modo teórico y especulativo sobre la noción de mito que está en el principio de nuestro proyecto. A través de las diferentes secciones del artículo hablaremos de una noción actualizada de mito y cómo esta noción, aplicada a la pandemia, es productiva en la definición de un arte político y una comunidad y un espectador que se erigen como sujeto político.
[ca] En el present treball s'estudia l'evolució i situació de la dona en el mercat laboral, per tal de conèixer si segueixen existint símbols clars de discriminació de les dones enfront dels homes. El present treball es començarà amb un breu recorregut històric-social de la dona treballadora i totes les dificultats a les què s'ha tingut que enfrontar per a aconseguir l'accés al món laboral. Seguidament, es farà un breu repàs a la legislación tant europea com espanyola en matèria d'igualtat, fent especial esment a la Llei per a l'igualtat efectiva d'homes i dones (LO 3/2007) Per finalitzar, s'explicarà què són i per a què serveixen els Plans d'Igualtat a les empreses, i es realitzarà un estudi de cas, del Pla d'Igultat de DANONE, per veure quines mesures adopata i són efectives.

[es] En el presente trabajo se estudia la evolucióN y la situación de la mujer en el mercado laboral con el fin de conocer si siguen existiendo simbolos claros de discriminación de las mujeres frente a los hombres. Se empezará el presente trabajo con un breve recorrido histórico-social de la mujer trabajadora y todas las dificultades a las que han tenido que enfrentarse para el acceso al mundo laboral. Seguidamente, se hará un repaso a la legislación tanto europea como española en materia de igualdad haciendo especial mención a la Ley Orgánica para la igualdad efectiva de hombres y mujeres (LO 3/2007). Para finalizar, se explicará qué son y para que sirven los Planes de Igualdad en las empresas, y se realizará un estudio de caso, del Plan de Igualdad de DANONE, para ver que medidas adopta y si son efectivas.
[ca] La postura a l'escriptura acadèmica s'ha debatut àmpliament en els camps de l'anàlisi del discurs i la pragmàtica (Alonso-Almeida, 2015; Hyland, 2005; White, 2003). Així, Hyland i Jiang (2016) identifiquen certs elements lingüístics que es consideren indicatius de la postura: cobertures, reforçadors, marcadors d'actitud i automencions. Mentre que aquest model pretén una anàlisi macroscòpica, aquest estudi és microscòpic, i compara dos textos científics escrits per un autor i una autora per detectar possibles diferències en la manera com aquests autors es presenten a si mateixos o donen les seves opinions en els seus escrits . Per això hem volgut aplicar el model de tres aspectes de Hyland i Jiang (2016), però prenent com a punt de partida l'inventari de Cesiri (2012). Hem aplicat aquest model adaptat a dues mostres del Corpus of English Life SciencesTexts (CELiST), un dels subcorpus del Corunya Corpus of English Scientific Writing. Tots dos textos pertanyen al mateix gènere, estan datats en una època gairebé idèntica i tracten temes semblants. L'única diferència és que un va ser escrit per una dona, Emily Gregory, i l'altre per un home, Alpheus Packard. Tot i que aquests textos formen part d'un corpus electrònic, en aquesta ocasió evitarem en la mesura que sigui possible les tècniques analítiques automàtiques de la lingüística de corpus. En lloc d'això, farem un estudi a nivell microscòpic per mitjà d'una lectura atenta, si bé l'anàlisi qualitativa anirà precedida d'una certa quantificació de les dades en els casos en què sigui útil.

[es] La postura en la escritura académica se ha debatido ampliamente en los campos del análisis del discurso y la pragmática (Alonso-Almeida, 2015; Hyland,2005; White, 2003). Así, Hyland y Jiang (2016) identifican ciertos elementos lingüísticos que se consideran indicativos de la postura: coberturas, reforzadores, marcadores de actitud y automenciones. Mientras que ese modelo pretende un análisis macroscópico, el presente estudio es microscópico, y compara dos textos científicos escritos por un autor y una autora para detectar posibles diferencias en la forma en que estos autores se presentan a sí mismos o dan sus opiniones en sus escritos. Para ello, hemos querido aplicar el modelo de tres aspectos de Hyland y Jiang (2016), pero tomando como punto de partida el inventario de Cesiri (2012). Hemos aplicado este modelo adaptado a dos muestras del Corpus of English Life SciencesTexts (CELiST), uno de los subcorpus del Coruña Corpus of English Scientific Writing. Ambos textos pertenecen al mismo género, están fechados en una época casi idéntica y tratan temas similares. La única diferencia es que uno fue escrito por una mujer, Emily Gregory, y el otro por un hombre, Alpheus Packard. Aunque estos textos forman parte de un corpus electrónico, en esta ocasión evitaremos en la medida de lo posible las técnicas analíticas automáticas de la lingüística de corpus. En lugar de ello, llevaremos a cabo un estudio a nivel microscópico por medio de una lectura atenta, si bien el análisis cualitativo irá precedido de una cierta cuantificación de los datos en los casos en que resulte útil.
[ca] El present document comprèn un estudi realitzat a l'escola La Magdalena de la província de Castelló en el que es dissenya i aplica una Unitat Didàctica (UD) en l'assignatura d'Educació Física (EF). Concretament s'utilitza un enfocament CLIL (Content and Language Integrated Learning) sobre una classe de 5é de primària formada per 11 alumnes (6 xics i 5 xiques). Posteriorment, s'utilitza un grup focal o grup de discussió d'elaboració pròpia per recollir totes les impressions generades durant la intervenció. Per l'elaboració de la proposta s'han considerat els aspectes legislatius i les bases teòriques necessàries per garantir una correcta planificació i una metodologia eficaç de la proposta. Per això es van elaborar 4 sessions de 50 minuts de duració cadascuna. Com a resultats generals destacar com els alumnes perceben satisfactòriament la utilització d'una segona llengua (L2) en l'assignatura d'EF, mentre que mostren cert rebuig en la resta d'assignatures, justificant que els continguts d'aquestes assignatures eren complexos per ensenyar-se en la L2. A més creuen que el professor ha de ser un referent que ha de dominar la L2 i donar exemple als alumnes, els alumnes han de tenir uns coneixement mínims per poder aplicar CLIL. A més alguns veuen el fet de donar les classes en la L2 com un element que fa les classes més atractives per els alumnes.

[es] El presente documento comprende un estudio realizado en la escuela La Magdalena de la provincia de Castellón en el que se diseña y aplica una Unidad Didáctica (UD) en la asignatura de Educación Física (EF). Concretamente se utiliza un enfoque CLIL (Content and Language Integrated Learning) sobre una clase de 5° de primaria formada por 11 alumnos (6 chicos y 5 chicas). Posteriormente, se utiliza un grupo focal o grupo de discusión de elaboración propia para recoger todas las impresiones generadas durante la intervención. Para la elaboración de la propuesta se han considerado los aspectos legislativos y las bases teóricas necesarias para garantizar una correcta planificación y una metodología eficaz de la propuesta. Por ello se elaboraron 4 sesiones de 50 minutos de duración cada una. Como resultados generales destacar que los alumnos perciben satisfactoriamente la utilización de una segunda lengua (L2) en la asignatura de EF, mientras que muestran cierto rechazo en el resto de asignaturas, justificando que los contenidos de estas asignaturas eran complejos para enseñarse en la L2. Además creen que el profesor debe ser un referente que debe dominar la L2 y dar ejemplo a los alumnos, los alumnos deben tener unos conocimientos mínimos para poder aplicar CLIL. Además algunos ven el hecho de dar las clases en la L2 como un elemento que hace las clases más atractivas para los alumnos.
[ca] La farina, un bé considerat de primera necessitat per a la població, ens serveix de fil conductor per desvetllar les propostes de lliure comerç fomentades des dels territoris continentals hispanoamericans de la costa nord del Golf de Mèxic en detriment de l'organització mercantil espanyola després de les reformes administratives borbòniques de finals de segle. L'estudi està configurat partint de la petició d'autonomia comercial d'una regió continental sota el control de la Intendència de l'Havana. La incapacitat d'Espanya per consolidar la seva pròpia xarxa comercial, de proveïment, va afavorir la penetració de comerciants estrangers, especialment en temps de guerra.

[es] La harina, un bien considerado de primera necesidad para la población, nos sirve de hilo conductor para desvelar las propuestas de libre comercio fomentadas desde los territorios continentales hispanoamericanos de la costa norte del Golfo de México en detrimento de la organización mercantil española tras las reformas administrativas borbónicas de finales de siglo. El estudio está configurado partiendo de la petición de autonomía comercial de una región continental bajo el control de la Intendencia de La Habana. La incapacidad de España para consolidar su propia red comercial, de abastecimiento, favoreció la penetración de comerciantes extranjeros, en especial en tiempos de guerra.
[ca] La formació en comunitat de les alumnes de Pedagogia en Educació Parvulària de la Universitat de la Serena, Xile, implica una participació permanent en els processos socioculturals que tenen lloc en les seues pràctiques, la qual cosa minva el risc de viure experiències escolaritzants i acomodatícies en la seua formació professional. Elles estudien de manera no lineal i tensen l'ordre programàtic de la classe amb l'emergència de l'esdevenir contingent de la comunitat urbanomarginal en què participen, procés del qual donaran compte al llarg dels seus quatre anys de formació universitària. A mesura que les alumnes descobreixen la comunitat, reconeixen les sinergies educatives que emergeixen en els espais i temps informals on es desenvolupa la vida comunitària. Generen, així, una recursivitat de transformació dels processos d'ensenyament i d'aprenentatge universitaris.

[es] La formación en comunidad de las alumnas de Pedagogía en Educación Parvularia de la Universidad de La Serena, Chile, implica una participación permanente en los procesos socioculturales que ocurren en sus prácticas, lo que disminuye el riesgo de vivir experiencias escolarizantes y acomodaticias en su formación profesional. Ellas estudian de manera no lineal, tensando el orden programático de la clase con la emergencia del devenir contingente de la comunidad urbano-marginal en la que participan, proceso del cual darán cuenta a lo largo de sus cuatro años de formación universitaria. A medida que las alumnas van descubriendo la comunidad van reconociendo las sinergias educativas que emergen en los espacios y tiempos informales donde se desarrolla la vida comunitaria, y generan una recursividad de transformación de los procesos de enseñanza y de aprendizaje universitarios.
[ca] Es planteja revisar la presència de les dones en la construcció física i simbòlica de les ciutats. El text desvela la presència activa de les dones en les ciutats en què ha estat invisibilitzada. Aquesta revisió detecta factors comuns que podríem denominar propis de les aportacions de les dones. Es tracta de reconstruir la història per a aprendre de les experiències esborrades.

[es] Se plantea revisar la presencia de las mujeres en la construcción física y simbólica de las ciudades. El texto desvela la presencia activa de las mujeres en las ciudades en que ha sido invisibilizada. En esta revisión se detectan factores comunes que podríamos denominar propios de las aportaciones de mujeres. Se trata de reconstruir la historia para aprender de las experiencias borradas.
[ca] L'article tracta d'explicar com la necessitat d'incorporar i/o sostindre estratègies d'acompanyament professional a projectes culturals constitueix una de les vies més plausibles per a l'accés al mercat laboral. S'aborda un marc teòric i metodològic, basat en publicacions especialitzades, així com en la pròpia experiència del Centre de documentació Cultura i Ocupació, Infoculture, promogut per l'Associació Multilateral i que, a la ciutat d'Osca (Espanya), ha vingut avançant en aquesta mena de processos que actualment s'estan estenent en diferents institucions culturals, públiques i privades.

[es] El artículo trata de explicar cómo la necesidad de incorporar y/o sostener estrategias de acompañamiento profesional a proyectos culturales constituye una de las vías más plausibles para el acceso al mercado laboral. Se aborda un marco teórico y metodológico, basado en publicaciones especializadas, así como en la propia experiencia del Centro de documentación Cultura y Empleo, Infoculture, promovido por la Asociación Multilateral y que, en la ciudad de Huesca (España), ha venido avanzando en este tipo de procesos que actualmente se están extendiendo en diferentes instituciones culturales, públicas y privadas.
[ca] Aquest article analitza la implementació de la internacionalització i els seus efectes al sistema universitari espanyol des d'un enfocament de mètodes mixtos que combina tècniques de lingüística de corpus i entrevistes. Els resultats mostren que les polítiques de les universitats espanyoles s'emmarquen en l'estratègia nacional i es basen en l'ús complementari d'estratègies "a l'estranger" i "a casa" per a la recerca i l'educació, principalment a través de la mobilitat, col·laboració i educació en anglès. També s'identifica una valoració positiva de la internacionalització per part de tots els stakeholders que en destaquen els beneficis per a la societat i els individus. Tot i això, algunes veus crítiques assenyalen els desajustos entre les polítiques institucionals i les experiències de les parts interessades, qüestionant l'existència de suficients recursos i la manca de reconeixement i incentius. L'article conclou que la internacionalització transversal i efectiva ha d'incloure plans d'internacionalització escrits, estratègies de comunicació i un model d'internacionalització clarament definit i adaptat a les particularitats de les universitats.

[es] Este artículo analiza la implementación de la internacionalización en el sistema universitario español y sus efectos desde un enfoque de métodos mixtos, combinando técnicas de lingüística de corpus y entrevistas. Los resultados cuantitativos y cualitativos muestran que las políticas de las universidades españolas se enmarcan en la estrategia nacional y se basan en el uso complementario de estrategias "en el extranjero" y "en casa" para la investigación y la educación, principalmente a través de la movilidad, la colaboración y la educación en inglés. También se identifica una valoración positiva de la internacionalización por parte de todos los stakeholders que destacan sus beneficios para la sociedad y los individuos. Sin embargo, algunas voces críticas señalan los desajustes entre las políticas institucionales y las experiencias de las partes interesadas, cuestionando la existencia de suficientes recursos y la falta de reconocimiento e incentivos. El artículo concluye que la internacionalización transversal y efectiva debe incluir planes de internacionalización escritos, estrategias de comunicación y un modelo de internacionalización claramente definido y adaptado a las particularidades de las universidades.
[ca] A les ciutats, els barris es delimiten pel nom; els carrers es tracen sobre els plànols, els serveis públics i privats porten els noms en plaques o cartells, els moviments al si de l'espai urbà responen a una senyalització conseqüent… Ara bé, l'acte d'anomenar, de designar, d'assenyalar… només és possible si s'hi utilitza l'instrument concebut a l'efecte: el llenguatge o la llengua. I és ací on les llengües s'imposen amb aquesta finalitat segons l'estatus. El tema conductor d'aquest article és saber si la planificació de la ciutat de Maroua ha tingut en compte el paràmetre lingüístic. Després de la investigació ens adonem clarament que les llengües oficials continuen dictant la seua llei, el francès en primer lloc. L'idioma fula, llengua vehicular amb funcions socials indiscutibles, apareix rarament a les façanes de la ciutat. No obstant això, un desenvolupament integral implica la participació de tots els actors socials. Per consegüent, una ordenació discriminatòria de l'espai urbà constitueix un fracàs d'aquest model de desenvolupament. Com a eines eficaces de qualsevol transacció social, totes les llengües haurien de comptar amb una política més concreta que l'estatus simbòlic que els poders públics tenen tendència a reservar-les.

[es] En las ciudades, los barrios se delimitan por el nombre, las calles se trazan sobre los planos, los servicios públicos y privados llevan los nombres en placas o carteles, los movimientos en el seno del espacio urbano obedecen a una señalización consecuente… Ahora bien, el acto de nombrar, de designar, de señalar… sólo es posible si se utiliza el instrumento concebido a tal efecto: el lenguaje o la lengua. Y es aquí donde las lenguas se imponen con este fin según su estatus. El tema conductor de este artículo es saber si la planificación de la ciudad de Maroua ha tenido en cuenta el parámetro lingüístico. Tras la investigación, nos damos cuenta claramente de que las lenguas oficiales siguen dictando su ley, el francés en primer lugar. El idioma fula, lengua vehicular con funciones sociales indiscutibles, aparece raramente en las fachadas de la ciudad. No obstante, un desarrollo integral implica la participación de todos los actores sociales. Por consiguiente, una ordenación discriminatoria del espacio urbano constituye un fracaso de este modelo de desarrollo. Como herramientas eficaces de cualquier transacción social, todas las lenguas deberían contar con una política más concreta que el estatus simbólico que los poderes públicos tienen tendencia a reservarles.
[ca] En aquest estudi, amb una anàlisi enfocada en la història social del franquisme a "arran de sòl", pretenem analitzar i donar nom als que exerciren i a les que patiren la repressió a la comarca castellonenca dels Ports. Veure com es va reprimir al col·lectiu femení en aquest territori, des de 1938 fins ben entrats els anys quaranta, per la seva suposada relació o simpatia amb les esquerres. Do-nar visibilitat a aquestes veïnes anònimes que van viure fins a la seva mort en silenci, treure de l'oblit les històries i successos traumàtics per a donar-los valor històric i merescut reconeixement a aquelles dones que van sofrir un context de por en el qual la seua manera de ser o comportar-se fou motiu de càstig.

[es] En este estudio, con un análisis enfocado en la historia social del franquismo a "a ras de suelo", pretendemos analizar y dar nombre a los que ejercieron y a las que sufrieron la represión en la comarca castellonense dels Ports. Ver como se reprimió al colectivo femenino en este territorio, desde 1938 hasta muy entrados los años cuarenta, por su supuesta relación o simpatía con las izquierdas. Dar visibilidad a estas vecinas anónimas que vivieron hasta su muerte en silencio, sacar del olvido las historias y sucesos traumáticos para darles valor histórico y merecido reconocimiento a aquellas mujeres que sufrieron un contexto de miedo, en el cual su manera de ser o comportarse fue motivo de castigo.
[ca] En l'actualitat la societat postmoderna està immersa en canvis profunds on el turisme i l'oci són fonamentals en la cerca de l'estat de benestar social. En el marc d'aquests canvis i enfront del model turístic tradicional apareix el concepte de turisme sostenible que intenta congeniar les tendències de la demanda amb una major exigència de qualitat en els destins on la conservació del medi natural i cultural és fonamental per a la seua competitivitat. En aquest sentit, realitzem una reflexió sobre l'estat dels principals entorns territorials on es desenvolupen les principals modalitats turístiques com ara el litoral, el medi rural, el dels espais naturals i l'urbà.

[es] En la actualidad la sociedad postmoderna está inmersa en profundos cambios donde el turismo y el ocio son fundamentales en esa búsqueda del estado de bienestar social. En el marco de esos cambios y frente al modelo turístico tradicional aparece el concepto de turismo sostenible que intenta congeniar las tendencias de la demanda con una mayor exigencia de calidad en los destinos donde la conservación del medio natural y cultural es fundamental para la competitividad de los mismos. En este sentido, realizamos una reflexión sobre el estado de los principales entornos territoriales donde se desarrollan las principales modalidades turísticas como son el litoral, el medio rural, el de los espacios naturales y el urbano.