[ca] Des que es va establir el 2006, el concepte de crowdsourcing ha cridat l'atenció d'acadèmics de tots els camps del saber. Els estudis de Traducció i d'Interpretació no són una excepció i ja són nombrosos els articles, llibres i tesis doctorals que tracten de la traducció amateur i la traducció per crowdsourcing. D'altra banda, la demanda de serveis de traducció i interpretació en llengua de signes catalana (LSC) per part d'associacions de persones sordes no ha fet més que augmentar en les últimes dècades. Dins d'aquest col·lectiu, els nens petits en edat de desenvolupament del llenguatge són especialment vulnerables i els que més es beneficiarien de poder comptar amb continguts literaris en el seu propi idioma. Aquesta tesi neix d'un interès en el mètode de treball col·laboratiu conegut com a crowdsourcing i la seva aplicació com a solució al problema de l'escassetat de continguts literaris infantils en LSC. L'objectiu d'aquesta tesi és demostrar que les traduccions amateurs produïdes en una plataforma de crowdsourcing poden arribar a un nivell de qualitat similar al de les professionals. Per tal d'assolir-lo, vam dissenyar una plataforma de crowdsourcing en la qual quatre participants de dos perfils diferents (dues persones sordes usuàries habituals de LSC i dues estudiants universitàries de Traducció i Interpretació) van gravar les seves traduccions de dos contes infantils del català a la LSC. Aquests contes infantils ja comptaven amb traduccions professionals, que comparem amb les produïdes en la nostra plataforma mitjançant un estudi de recepció amb qüestionaris. Per a això, vam dissenyar quatre qüestionaris amb ítems idèntics que només variaven en els vídeos de les traduccions a analitzar. En ells, els enquestats havien de puntuar amb una escala de Likert de l'1 al 5 diferents categories que havíem establert com a criteris de qualitat d'aquestes traduccions. Aquestes vuit categories eren "visibilitat", "expressió facial", "morfologia", "lèxic", "sintaxi", "rol", "predicats amb classificadors" i "adequació del conte al perfil del públic". L'estudi de recepció va comptar amb 29 participants (20 sords i 9 oients), que van demostrar que la qualitat de les traduccions amateurs de les estudiants universitàries no arribava al nivell de les professionals, però, en canvi, que les produïdes pels traductors amateurs sords igualava i fins i tot superava a les traduccions professionals. Posteriorment, vam organitzar una sèrie d'entrevistes amb tres dels traductors que van participar en la plataforma i amb la directora de l'editorial responsable de les traduccions professionals. Vam preguntar als entrevistats sobre el procés de traducció que havien seguit i la seva opinió respecte a les iniciatives de traducció amateur. L'objectiu d'aquestes entrevistes era recollir dades qualitatives que expliquessin les valoracions que cada traducció va rebre en l'estudi de recepció, a més d'informació que servís per a millorar futures plataformes de traducció per crowdsourcing en LSC. Malgrat les limitacions amb les quals ha comptat, principalment un corpus de texts limitat i un nombre de participants reduït, aquesta tesi suposa una important aportació als estudis de Traducció i d'Interpretació en llengua de signes al nostre país, ja que és la primera tesi en espanyol que estudia la traducció no professional en una de les llengües de signes nacionals mitjançant estudis de recepció amb usuaris sords.

[en] Since it first appeared in 2006, the concept of crowdsourcing has caught the attention of academics from all fields of knowledge. Translation studies are no exception and there are already numerous articles, books and PhD thesis researching amateur translation and crowdsourced translation. Apart from that, the demand for translation and interpretation services in Catalan Sign Language (LSC) by deaf associations has only increased in recent decades. Within this group, young children in language development stages are the most vulnerable and those who would benefit the most from having literary contents in their native language. This PhD thesis stems from an interest in the working process known as 'crowdsourcing' and its possible application as a solution to the problem presented above: the lack of children literature in LSC. The aim of this PhD dissertation is to demonstrate that amateur translations produced on a crowdsourcing platform can reach a level of quality similar to that of professional ones. To do this, we created a crowdsourcing platform in which four participants from two different profiles (two deaf LSC speakers, and two Translation and Interpreting students) recorded translations of two children's stories from Catalan to LSC. These children's stories already had professional translations, which we compared with those produced on our platform in a reception study using questionnaires. To do this, we created four questionnaires with identical items whose only differences were the videos of the translations to be analyzed. In them, the respondents had to rate from 1 to 5 in a Likert scale different categories that we had established as quality criteria. These eight categories were "visibility", "facial expression", "morphology", "vocabulary", "syntax", "role", "classifier predicates" and "content's suitability to its public". The reception study had 29 participants (20 deaf and 9 hearing), who revealed that the quality of amateur translations by university students did not reach a professional level, however, translations produced by deaf translators were as good, if not better, than professional ones. After that, we organized a series of interviews with three of the crowdsourcing platform's participants and with the publisher responsible for the professional translations. We asked interviewees about the translation process they had followed and their opinion regarding amateur translation initiatives. The objective of these interviews was to collect qualitative data explaining the scores received by each translation in the reception study, as well as useful information on how to improve future crowdsourcing platforms in LSC. Despite its limitations, namely a limited text corpus and a small number of participants, this dissertation represents an important contribution to Sign Language Translation and Interpretation studies in our country, as it is the first PhD thesis in Spanish that studies non-professional translation in one of the Spanish sign languages using reception studies with deaf users.