BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] La postedició de textos generats amb traducció automàtica cada cop és més present en el sector de la traducció. En aquest context, és essencial saber com aquest nou procediment ha impactat sobre els traductors professionals. Al llarg de la darrera dècada, diversos estudis han recollit informació sobre la traducció automàtica i la postedició des de la perspectiva dels diferents agents implicats en el sector de la traducció, tot i que son minoria els que s'han interessat en l'opinió dels traductors (OPTIMALE, 2011; Guerberof, 2012; Specia i Torres, 2012; Temizöz, 2013; Gaspari et al., 2015; Rossi i Chevrot, 2019; entre altres). En aquest sentit, l'objectiu d'aquest treball és completar la visió general de tot allò que ha estat analitzat fins a l'actualitat sobre la percepció que els traductors professionals tenen en relació amb la postedició de textos generats amb traducció automàtica, amb especial atenció al cas d'Espanya. En particular, aquest article presentarà dades relatives a les seves principals pors, preocupacions i preferències pel que fa a aquesta activitat professional.

[es] La posedición de textos generados con traducción automática está cada vez más presente en el sector de la traducción. En este contexto, es esencial saber cómo este nuevo proceso en el mercado de la traducción ha impactado a los traductores profesionales. Varios estudios han recogido a lo largo de la última década información sobre las perspectivas en relación con la traducción automática y la posedición de los diferentes agentes implicados en el sector de la traducción, aunque son minoría los que se han interesado en la opinión de los traductores (OPTIMALE, 2011; Guerberof, 2012; Specia y Torres, 2012; Temizöz, 2013; Gaspari et al., 2015; Rossi y Chevrot, 2019; entre otros). Llegados a este punto, el objetivo de este trabajo es completar la visión general de lo que ya se ha analizado hasta la fecha sobre la percepción de los traductores profesionales respecto a la posedición de textos generados con traducción automática, con especial atención al caso de España. En particular, se presentarán datos relativos a sus principales temores, preocupaciones y preferencias en relación con esta actividad profesional.
[ca] En aquest article es publiquen les cartes inèdites de l'arqueòleg José Ramón Mélida al polític i historiador Joaquín Costa. Datades el 1882-1896, concerneixen fonamentalment la seva col·laboració en el Boletín de la Institución Libre de Enseñanza. Tractant-se de personatges amb trajectòries i ideologies dispars, es repassen els factors confluents del recorregut previ: l'aproximació de Costa a l'arqueologia i la de Mèlida als cercles progressistes. La trobada entre tots dos motiva certes reflexions sobre la complexitat i la importància de les xarxes de contacte informals, les dinàmiques institucionals i la qüestió ideològica en un període turbulent de l'arqueologia espanyola

[es] En este artículo se publican las cartas inéditas del arqueólogo José Ramón Mélida al político e historiador Joaquín Costa. Datadas en 1882-1896, conciernen fundamentalmente a su colaboración en el Boletín de la Institución Libre de Enseñanza. Tratándose de personajes con trayectorias e ideologías dispares, se repasan los factores confluyentes de su recorrido previo: la aproximación de Costa a la arqueología y la de Mélida a los círculos progresistas. El encuentro entre ambos motiva ciertas reflexiones sobre la complejidad e importancia de las redes de contacto informales, las dinámicas institucionales y la cuestión ideológica en un periodo turbulento de la arqueología española
[ca] Durant les dues últimes dècades, hi ha hagut un èmfasi creixent en la transformacióde l'educaciósuperior a Europa. La promocióde la ciutadania activa i democràtica a través de l'educaciósuperior formal és una preocupacióprimordial. L'aprenentatge servei (ApS) ha demostrat ser una potent metodologia didàctica per assolir aquests ideals. L'objectiu d'aquest article és destacar algunes reflexions que impregnen les experiències europees d'ApS, publicades a l'Observatori Europeu de l'Aprenentatge-Servei al'EducacióSuperior, entre gener de 2020 i setembre de 2021. El recompte i els percentatges de les actituds valorades de les experiències d'ApS es van recollir per explorar la filosofia rectora, les arrels històriques, els propòsits i les característiques subjacents de l'ApS, els factors contextuals que afecten la pràctica de l'ApSa les institucions i països associats, i els reptes i oportunitats futurs. Les conclusions se centren en el creixement de l'ApS; l'ApScom a pilar estratègic bàsic per desenvolupar associacions més profundes entre la comunitat i l'educaciósuperior i per enfortir el compromís cívic en l'educaciósuperior; la necessitat de desenvolupar investigacions futures per explorar aquestes connexions i el potencial que l'ApSpot tenir en termes d'augment de les competències i habilitats cíviques, laborals i teòriques

[es] Durante las últimas dos décadas, ha habido un énfasis creciente en la transformación de la educación superior en Europa. La promoción de una ciudadanía activa y democrática a través de la educación superior formal es una preocupación primordial. El aprendizaje-servicio (ApS) ha demostrado ser una poderosa metodología didáctica para lograr estos ideales. El objetivo de este trabajo es resaltar algunas reflexiones que impregnan las experiencias europeas de ApS, publicadas en el Observatorio Europeo de Aprendizaje-Servicio en EducaciónSuperior, entre enero de 2020 y septiembre de 2021. Se recogieron los recuentos y porcentajes de las actitudes valoradas de las experiencias de ApS,explorandola filosofía rectora, las raíces históricas, los propósitos y las características fundamentalesdel ApS, los factores contextuales que afectan la práctica delApSen las instituciones y países socios, y los desafíos y oportunidades futuras. Las conclusiones se centran en el crecimiento y la integración del ApS; el ApScomo un pilar estratégico central para desarrollar asociaciones más profundas entre la comunidad y la educación superior y para fortalecer el compromiso cívico en la educación superior; la necesidad de desarrollar investigaciones futuras para explorar estas conexiones y el potencial que el ApSpuede jugar en términos de una mayor comprensión y habilidades cívicas, laborales y teóricas
[ca] Dissolta la Lliga Santa (1573), les relacions entre Venècia i la Monarquia Hispana no van ser precisament cordials. La República de Sant Marc, atemorida per la proximitat de les dues branques de la Casa d'Àustria, veia amb bons ulls qualsevol esdeveniment que contribuís a desestabilitzar el poder del Rei Catòlic a Itàlia. Així les coses, els aixecaments de 1640 a Catalunya i Portugal haurien estat rebuts com una gran notícia per al patriciat venecià, que vivia immers en un permanent estat d'alarma davant una hipotètica invasió hispana. No obstant, tot va canviar amb l'esclat de la Guerra de Càndia (1645-1669). Aquest enfrontament de la Sereníssima amb l'Imperi Otomà per la seva més preuada possessió a ultramar -la illa de Creta- va obligar els venecians a replantejar la seva estratègia diplomàtica. Sense voler allunyar-se de França, la seva gran aliada durant la primera meitat del sis cents, els venecians eren conscients que el Rei Catòlic era el millor candidat per assistir-los en el seu enfrontament contra l'infidel. En aquesta recerca, analitzarem l'interès que des de la República es va tenir per la Guerra dels Segadors. Si bé el seu esclat havia estat raó d'alegria a la llacuna veneciana, després de la invasió de Creta el 1645 tot va canviar, ja que les galeres de Felip IV només passarien al Llevant quan es possés fi a les alteracions que amenaçaven el "cor de la Monarquia"

[es] Tras la disolución de la Liga Santa (1573), las relaciones entre Venecia y la monarquía Hispana no fueron precisamente cordiales. La República de San Marcos, temerosa de la vecindad de las dos ramas de la Casa de Austria, veía con buenos ojos cualquier acontecimiento que contribuyese a desestabilizar el poder del Rey Católico en Italia. Así las cosas, los levantamientos de 1640 en Cataluña y Portugal debieron ser recibidos como una gran noticia por el patriciado véneto, que vivía sumido en un permanente estado de alarma ante una hipotética invasión hispana. Sin embargo, todo cambió con el estallido de la Guerra de Candía (1645- 1669). Este enfrentamiento de la Serenísima con el Imperio Otomano por su más preciada posesión en ultramar – la isla de Creta – obligó a los venecianos a replantear su estrategia diplomática. Sin pretender alejarse de Francia, su gran aliada durante la primera mitad del seiscientos, los venecianos eran conscientes de que el Rey Católico era el mejor candidato para asistirles en su enfrentamiento contra el infiel. En esta investigación, analizaremos el interés que desde la República se tuvo por la Guerra dels Segadors. Si bien su estallido había sido razón de júbilo en la laguna veneciana, tras la invasión de Creta en 1645 todo cambió, puesto que se había asegurado que las galeras de Felipe IV solo pasarían al Levante cuando se pusiera fin a las alteraciones en el "corazón de la Monarquía"
[ca] L'objectiu principal d'aquest article és descriure les pràctiques de vida i socialitat d'adolescents migrants a la ciutat de Bilbao (País Basc, Espanya) a partir de les seues vivències i perspectives. Per a això utilitzem metodologia etnogràfica general i, en particular, un taller construït a partir de diferents tècniques artístiques, que va convidar a cinc menors migrants, residents en un centre de menors de la província de Biscaia (País Basc), a realitzar una cartografia per Bilbao per a la generació del material d'anàlisi sobre les seues rutines i activitats expressives a la ciutat. Aquesta estratègia metodològica i el mapa, com a producte final de la cartografia, permeten entendre i aportar un enfocament holístic del fenomen migratori d'aquests adolescents i joves a la ciutat. Aquests adolescents i joves migrants, més enllà d'ocupar físicament un seguit d'espais, es reivindiquen com a ciutadans plens i en constant interacció i negociació entre amics, paisans, família, l'escola, la comunitat al país d'origen

[es] El objetivo principal de este artículo es describir las prácticas de vida y socialidad de adolescentes migrantes en la ciudad de Bilbao (País Vasco, España) a partir de sus vivencias y perspectivas. Para ello utilizamos metodología etnográfica general y, en particular, un taller construido a partir de distintas técnicas artísticas, que invitó a cinco menores migrantes, residentes en un centro de menores de la provincia de Bizkaia (País Vasco), a realizar una cartografía por Bilbao para la generación del material de análisis sobre sus rutinas y actividades expresivas en la ciudad. Esta estrategia metodológica y el mapa, como producto final de la cartografía, permiten entender y aportar un enfoque holístico del fenómeno migratorio de estos adolescentes y jóvenes en la ciudad. Estos adolescentes y jóvenes migrantes, más allá de ocupar físicamente una serie de espacios, se revindican como ciudadanos plenos y en constante interacción y negociación entre amigos, paisanos, familia, la escuela, la comunidad en el país de origen
[ca] Els nens que reben diagnòstics de trastorns de l'espectre de l'autisme (TEA) mostren trajectòries de desenvolupament lingüístic atípiques, sobretot en els seus primers 2-3 anys de vida. En aquest article, veurem com en aquests nens s'alteren qualitativament precursors i mecanismes essencials per a aquest desenvolupament, i també com nous mètodes d'investigació estan aportant dades que demanen canvis profunds en la manera d'abordar teòricament l'estudi dels mecanismes que fan possible als nens l'accés al món de les paraules

[es] Los niños que reciben diagnósticos de trastornos del espectro del autismo (TEA) muestran trayectorias de desarrollo lingüístico atípicas, sobre todo en sus primeros 2-3 años de vida. En este artículo, veremos cómo en estos niños se alteran cualitativamente precursores y mecanismos esenciales para ese desarrollo, y también cómo nuevos métodos de investigación están aportando datos que demandan cambios profundos en el modo de abordar teóricamente el estudio de los mecanismos que hacen posible a los niños el acceso al mundo de las palabras
[ca] La tradició historiogràfica anterior a 1914 va interpretar la Guerra dels Trenta Anys amb una càrrega simbòlica i emocional que avui sembla oblidada. Els historiadors anglosaxons i germànics, des de Schiller, van conferir al conflicte una forta càrrega emotiva; en llur opinió, en aquest conflicte s'hi posà en joc el futur de la llibertat. Contemplat com un pols entre les forces contrareformistes antimodernes i les que defensaven les llibertats de consciència i de mercat, la posició d'Olivares se situa justament en un punt contradictori, atès que va voler reformar Espanya, però en la seva acció exterior es va guiar per motivacions ideològiques, a diferència de Richelieu, que es va guiar amb pragmatisme en tots dos nivells

[es] La tradición historiográfica anterior a 1914 interpretó la Guerra de los Treinta Años con una carga simbólica y emocional que hoy parece olvidada. Los historiadores anglosajones y germánicos, desde Schiller, confirieron al conflicto una fuerte carga emotiva; en su opinión, en dicho conflicto se puso en juego el futuro de la libertad. Contemplado como un pulso entre las fuerzas contrarreformistas antimodernas y las que defendían las libertades de conciencia y de mercado, la posición de Olivares se coloca justamente en un punto contradictorio pues quiso reformar España, pero en su acción exterior se condujo por motivaciones ideológicas, a diferencia de Richelieu que se condujo con pragmatismo en ambos planos
[ca] Analitzarem les representacions de les dones en l'elegia llatina i la cançó dels trobadors. Emprant alguns tòpics literaris aplicats a un corpus, indicarem les seves principals característiques i les interpretarem. Demostrarem la relació entre les cultures llatina i romànica dins la tradició literària i les estructures socials. Oferim un tema que ha passat desapercebut en els estudis literaris a Espanya, encara que aquests gèneres ja han estat estudiats per separat.

[es] Analizaremos la representación de la mujer en la elegía latina y la cansó medieval. Usando algunos tópicos, a través de un corpus, se destacarán sus características y se interpretarán de acuerdo con nuestro enfoque. Demostraremos la relación entre las culturas latina y romance tanto en el plano de la tradición, como en el de las estructuras sociales. Pretendemos ofrecer, pese a que ambos géneros se han ya estudiado por separado, un tema algo inadvertido dentro de los estudios filológicos.
[ca] S'analitza el pòdcast audiovisual Estirando el chicle com a cas d'èxit parant esment en la connexió del programa amb les seves audiències socials per conèixer si existeixen elements de parasocialitat. S'empra el mètode de l'estudi de cas amb un disseny mixt que combina l'anàlisi del discurs i l'anàlisi de contingut per conèixer: 1) les estratègies discursives utilit-zades per les creadores buscant un efecte de coorientació amb l'audiència i 2) si el fandomexpressa a Youtube l'existència de parasocialitat. Els resultats mostren que les presentado-res fan servir cinc estratègies per ser percebudes com a autèntiques i connectar amb les audiències: l'autorevelació, el subgènere narratiu "després de l'escena", la visibilitat de la salut mental, el rebuig al discurs aspiracional dels influencers i la simulació d'interacció. Quant als indicis de parasocialitat en el fandom, es va trobar que el 63,8% dels comentaris es dirigeix a les presentadores amb familiaritat, el 14,4% dels textos expressa una afectivi-tat pròpia del grup primari i les gratificacions que reconeixen obtenir del pòdcast són entreteniment (46,5%), pertinença a la comunitat (18,9%), autoexpressió (11%), identi-ficació (4,7%) i la millora d'algun aspecte de la seva vida (4,7%).

[es] Se analiza el podcast audiovisual Estirando el chicle como caso de éxito prestando atención a la conexión del programa con sus audiencias sociales para conocer si existen elementos de parasocialidad. Se emplea el método del estudio de caso con un diseño mixto que com-bina el análisis del discurso y el análisis de contenido para conocer: 1) las estrategias dis-cursivas usadas por las creadoras buscando un efecto de coorientación con la audiencia y 2) si el fandom expresa en Youtube la existencia de parasocialidad. Los resultados mues-tran que las presentadoras emplean cinco estrategias para ser percibidas como auténticas y conectar con las audiencias: la autorrevelación, el subgénero narrativo "tras la escena", la visibilidad de la salud mental, el rechazo al discurso aspiracional de los influencers y la simulación de interacción. En cuanto a los indicios de parasocialidad en el fandom, se encontró que el 63,8% de los comentarios se dirige a las presentadoras con familiaridad, el 14,4% de los textos expresa una afectividad propia del grupo primario y las gratificacio-nes que reconocen obtener del podcast son entretenimiento (46,5%), pertenencia a la comunidad (18,9%), autoexpresión (11%), identificación (4,7%) y la mejora de algún aspecto de su vida (4,7%).
[ca] L'objectiu d'aquest estudi se centra a analitzar els factors que incideixen en el professorat per utilitzar o descartar la classe inversa (en anglès, flipped learning) com a metodologia, com ara l'àmbit de l'assignatura, l'etapa educativa, el tipus de centre i el nivell de formació contínua. La investigació es basa en un disseny no experimental i quantitatiu de tipus descriptiu i correlacional. S'hi ha emprat un qüestionari ad hoc validat com a instrument de mesura sobre una mostra de 642 docents de diversos centres educatius d'Espanya. Els resultats reflecteixen que la pràctica de la classe inversa com a metodologia didàctica és molt infreqüent. Les causes principals perquè succeeixi així són el desconeixement que pateix el professorat sobre com funciona la metodologia i la manca de recursos tecnicopedagògics existents al centre on imparteix docència. L'ús majoritari que se'n fa es focalitza en les matèries relacionades amb l'àmbit de la filologia i les matemàtiques, dins de l'educació secundària i superior, i amb especial protagonisme dels centres privats i concertats respecte als públics. Així mateix, la formació específica en classe invertida esdevé un factor determinant per a l'aplicabilitat d'aquest procediment, sense importar el nivell de coneixement d'altres metodologies actives.

[es] El objetivo de este estudio se centra en analizar los factores que inciden en el profesorado para utilizar o descartar el aprendizaje invertido (en inglés, flipped learning) como metodología, tales como el ámbito de la asignatura, la etapa educativa, el tipo de centro y el nivel de formación continua. La investigación se basa en un diseño no experimental y cuantitativo de tipo descriptivo y correlacional. Se ha empleado un cuestionario ad hoc validado como instrumento de medida sobre una muestra de 642 enseñantes de diversos centros docentes de España. Los resultados reflejan que el empleo del aprendizaje invertido como metodología didáctica es muy infrecuente, siendo las causas principales para ello el desconocimiento por parte del profesorado sobre cómo funciona la metodología y la falta de recursos técnico-pedagógicos existente en el centro donde imparte docencia. Su uso mayoritario se focaliza en las materias relacionadas con los ámbitos de la filología y las matemáticas, dentro de la educación secundaria y superior, y con especial protagonismo de los centros privados y concertados respecto a los públicos. Asimismo, la formación específica en aprendizaje invertido resulta ser un factor determinante para la aplicabilidad de dicho procedimiento, independientemente del nivel de conocimiento de otras metodologías activas.
[ca] Dins un marc de lliure mobilitat, les migracions intraeuropees de joves amb estudis han estat definides com a flexibles i sense caràcter durador. Així doncs, la tornada també pot reunir aquestes mateixes característiques. L'objectiu del present article és estudiar el retorn internacional com a procés dinàmic a partir del cas de l'emigració andalusa recent. La investigació és de caràcter qualitatiu i ha estat realitzada a partir d'entrevistes a joves andalusos que van emigrar fa poc al Regne Unit i a França. Els resultats revelen que la decisió de tornar es basa en múltiples factors de caràcter personal, encara que tenir garantida una feina a Espanya n'és una condició essencial. En canvi, la decisió no està presa en base al fet de considerar que la situació hagi millorat a Espanya, sinó que els canvis estan en els joves que tornen, amb més experiència professional, coneixement d'idiomes i més segurs de si mateixos. No es descarten futures mobilitats.

[es] Dentro de un marco de libre movilidad, las migraciones intraeuropeas de jóvenes con estudios se han definido como flexibles y sin carácter duradero. Así pues, el regreso también puede reunir estas mismas características. El objetivo del presente artículo es analizar el retorno internacional como un proceso dinámico a partir del caso de la reciente emigración andaluza. La investigación es de carácter cualitativo y ha sido realizada a partir de entrevistas a jóvenes andaluces que emigraron hace poco tiempo al Reino Unido y a Francia. Los resultados revelan que la decisión de volver se basa en múltiples factores de carácter personal, aunque tener garantizado un trabajo en España es una condición esencial para ello. En cambio, la decisión no está tomada en base al hecho de considerar que la situación haya mejorado en España, sino que los cambios están en los jóvenes que regresan, con más experiencia profesional, conocimiento de idiomas y más seguros de sí mismos. No se descartan futuras movilidades.
[ca] El cop d'estat de juliol de 1936 va donar lloc a una guerra que va deixar una petjada duradora en la societat espanyola, però també va posar els primers fonaments sobre els quals es va sostenir una dictadura de quaranta anys. L'esclat de la violència va obrir, a més, el context propici per al desmuntatge de l'experiència republicana i la consolidació dels components fonamentals de l'incipient règim franquista. Aquest text examina el procés de formació de l'Espanya de Franco i a la seva incidència sobre la mobilització social. En concret, se centra en la interrelació entre tres variables essencials per a entendre el naixement del franquisme: la nació, la violència i el catolicisme. Aquest article prioritza una mirada des de baix i es basa en fonts de diversa procedència: bibliografia, premsa, testimoniatges i documentació arxivística. L'objectiu final és examinar la construcció de la Croada franquista, avaluant l'abast dels discursos i polítiques renacionalitzadores i recatolitzadores impulsades per les autoritats, però coproduïdes d'una part de la població situada en zona revoltada.

[es] El golpe de Estado de julio de 1936 dio lugar a una guerra que dejó una huella duradera en la sociedad española, pero también puso los primeros cimientos sobre los que se sostuvo una dictadura de cuarenta años. El estallido de la violencia abrió, además, el contexto propicio para el desmontaje de la experiencia republicana y la consolidación de los componentes fundamentales del incipiente régimen franquista. Este texto examina el proceso de formación de la España de Franco y a su incidencia sobre la movilización social. En concreto, se centra en la interrelación entre tres variables esenciales para entender el nacimiento del franquismo: la nación, la violencia y el catolicismo. Este artículo prioriza una mirada desde abajo y se basa en fuentes de diversa procedencia: bibliografía, prensa, testimonios y documentación archivística. El objetivo final es examinar la construcción de la Cruzada franquista, evaluando el alcance de los discursos y políticas renacionalizadoras y recatolizadoras impulsadas por las autoridades, pero coproducidas por una parte de la población situada en zona sublevada.