[ca] Durant els anys de boom immobiliari l'obtenció de plusvàlues a través del desenvolupament d'operacions d'obra nova va ser portada fins a les seves últimes conseqüències. Ja en els anys previs a l'esclat de la bombolla immobiliària, i amb major força després d'aquest, les polítiques de rehabilitació i regeneració urbana s'han presentat com una sortida per a un sector en crisi. Però no només aquest pot ser l'objectiu, és necessari considerar la rehabilitació en àrees urbanes com una eina pel reequilibri de la ciutat fragmentada i la incorporació dels seus habitants i espais al projecte de construcció de la ciutat democràtica. Tenint en compte aquesta dualitat, hem de plantejar-nos diverses qüestions: Quina ha estat fins ara l'evolució de les polítiques de foment de la rehabilitació urbana? Com és el procediment que articula i gestiona el transvasament d'ajudes al sector privat? Sobre quines àrees de la ciutat han recaigut els ajuts? Per donar resposta a aquestes preguntes hem analitzat els programes de rehabilitació en àrees desenvolupats en les últimes dècades a través del finançament dels Plans d'Habitatge estatals. El treball d'una banda se centra a desgranar els documents que conformen el marc legal dels plans d'habitatge, analitzant els programes i els mecanismes disponibles per a la rehabilitació d'aquestes àrees àrees. Per una altra, s'analitzen les àrees declarades en ciutats de més de 50.000 habitants i capitals de província, amb l'objectiu d'avaluar la magnitud dels ajuts estatals i l'evolució del seu impacte a la ciutat consolidada i a les promocions perifèriques.

[es] Durante los años de boom inmobiliario la obtención de plusvalías a través del desarrollo de operaciones de obra nueva fue llevada hasta sus últimas consecuencias. Ya en los años previos al estallido de la burbuja inmobiliaria, y con mayor fuerza tras éste, las políticas de rehabilitación y regeneración urbana se han presentado como una salida para un sector en crisis. Pero no sólo ese puede ser el objetivo, es necesario considerar la rehabilitación en áreas urbanas como una herramienta para el reequilibrio de la ciudad fragmentada y la incorporación de sus habitantes y espacios al proyecto de construcción de la ciudad democrática. Teniendo en cuenta esta dualidad, debemos plantearnos diversas cuestiones: ¿Cuál ha sido hasta ahora la evolución de las políticas de fomento de la rehabilitación urbana? ¿Cómo es el procedimiento que articula y gestiona el trasvase de ayudas al sector privado? ¿Sobre qué áreas de la ciudad han recaído las ayudas? Para dar respuesta a estas preguntas hemos analizado los programas de rehabilitación en áreas desarrollados en las últimas décadas a través de la financiación de los Planes de Vivienda estatales. El trabajo por un lado se centra en desgranar los documentos que conforman el marco legal de los planes de vivienda, analizando los programas y los mecanismos disponibles para la rehabilitación en áreas. Por otro, se analizan las áreas declaradas en ciudades de más de 50.000 habitantes y capitales de provincia, con el objetivo de evaluar la magnitud de las ayudas estatales y la evolución de su impacto en la ciudad consolidada y en las promociones periféricas.