BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Aquest article examina si el VOT (temps d'inici de la sonoritat) en oclusives sonores i sordes del castellà varia segons el context emocional. Es va crear un diàleg simulat i polifuncional representat per deu parelles d'estudiants universitàries d'Alacant (18-25 anys) en tres situacions: alegria, enuig i neutralitat. Es van analitzar els valors de VOT en cada context i es van comparar amb estudis previs basats en la lectura de llistes de paraules. Els resultats de l'anàlisi acústica van mostrar diferències entre emocions, que es van sotmetre a una anàlisi estadística per determinar-ne la significació. Les dades revelen variacions en el VOT que no apareixen en investigacions anteriors, la qual cosa suggereix que el tipus de parla (espontània vs. lectura) i el context emocional poden influir en la producció de les oclusives en castellà.

[es] Este artículo investiga si el VOT (tiempo de inicio de la sonoridad) en oclusivas sonoras y sordas del español castellano varía según el contexto emocional. Se diseñó un diálogo simulado y polifuncional representado por diez parejas de estudiantes universitarias de Alicante (18-25 años) en tres situaciones: alegría, enfado y neutralidad. Se analizaron los valores de VOT obtenidos en cada contexto y se compararon con estudios anteriores basados en la lectura de listas de palabras. Los resultados del análisis acústico mostraron diferencias entre las emociones, que posteriormente se sometieron a análisis estadístico para valorar su significación. Los datos revelan variaciones en el VOT que no se reflejan en investigaciones previas, lo que sugiere que el tipo de habla (espontánea vs. lectura) y el contexto emocional pueden influir en la producción de las oclusivas en español.
[ca] Des d'un punt de vista teòric, la present comunicació analitza el recurs de les rúbriques i els seus beneficis en l'avaluació dels estudis universitaris. Tot i que no estan molt introduïdes en l'àmbit de l'educació superior, les rúbriques són recursos amb un gran potencial educatiu en aquest àmbit. Els beneficis resultants de la seva aplicació clarifiquen la relació existent entre els processos d'aprenentatge, ensenyament i avaluació. Nombrosos estudis afirmen la seva idoneïtat per a l'avaluació de l'acompliment basat en competències. La seva naturalesa descriptiva i sistemàtica contribueix a recopilar observacions que ajuden a avaluar els complexos sabers que mobilitzen les competències, així com a afavorir el seu desenvolupament. Les rúbriques van més enllà de la mera avaluació, exemplifiquen el compromís d'un col·lectiu professional per l'ensenyament i l'aprenentatge.

[es] Desde un punto de vista teórico, la presente comunicación analiza el recurso de las rúbricas y sus beneficios en la evaluación de los estudios universitarios. A pesar de que no están muy introducidas en el ámbito de la educación superior, las rúbricas son recursos con un gran potencial educativo en este ámbito. Los beneficios resultantes de su aplicación clarifican la relación existente entre los procesos de aprendizaje, enseñanza y evaluación. Numerosos estudios afirman su idoneidad para la evaluación del desempeño basado en competencias. Su naturaleza descriptiva y sistemática contribuye a recopilar observaciones que ayudan a evaluar los complejos saberes que movilizan las competencias, así como a favorecer su desarrollo. Las rúbricas van más allá de la mera evaluación, ejemplifican el compromiso de un colectivo profesional por la enseñanza y el aprendizaje.
[ca] El present treball proposa una aproximació crítica a la polèmica creada al voltant del fet que les dones musulmanes portin el "vel" a Europa. Concretament, s'hi analitza la lectura occidental que defensa abolir aquest costum i que sosté que aquesta vestimenta és un símbol d'opressió de "la dona musulmana" i que, per tant, xoca frontalment amb el principi de la igualtat de gènere. Argumentarem, de manera crítica, que aquesta postura deriva de la lògica pròpia del discurs orientalista i que, paradoxalment, es defensa en nom de l'alliberament de les dones que porten el vel, però, tanmateix, no reconeix la seva capacitat per decidir sobre el tema de manera emancipada ni tan sols escolta el que elles mateixes opinen.

[es] El presente trabajo propone una aproximación crítica a la polémica creada en torno al hecho de que las mujeres musulmanas lleven el "velo" en Europa. Concretamente, se analiza la lectura occidental que defiende abolir esta costumbre y que sostiene que esta vestimenta es un símbolo de opresión de "la mujer musulmana" y que, por lo tanto, choca frontalmente con el principio de la igualdad de género. Argumentaremos, de manera crítica, que esta postura deriva de la lógica propia del discurso orientalista y que, paradójicamente, se defiende en nombre de la liberación de las mujeres que llevan el velo, pero, sin embargo, no reconoce su capacidad para decidir sobre el tema de forma emancipada y ni siquiera escucha lo que ellas mismas opinan.
[ca] Aquest article estudia les anàlisis que Simone Weil dedicà a determinades doctrines de l'antiguitat i, en particular, al pitagorisme, per tal de posar de manifest que d'aquestes se'n desprèn una concepció política. L'article pretén mostrar com de les nocions pitagòriques d'harmonia i límit se'n segueixen unes definicions específiques de justícia i necessitat, i com sorgeix la noció de nemesis com allò que castiga la desmesura segons unes lleis tan rigorosament inevitables com les matemàtiques. Finalment, s'analitzen els escrits que Weil dedicà al colonialisme per tal de mostrar que aquestes nocions nascudes de la doctrina pitagòrica orientaren les seves anàlisis històriques i polítiques. El colonialisme posa de manifest que Europa ha seguit una política desmesurada: els totalitarismes i les guerres de l'època en què visqué Weil en constituïren el càstig necessari i inevitable.

[es] Este artículo estudia los análisis que Simone Weil dedicó a determinadas doctrinas de la antigüedad y, en particular, al pitagorismo, para evidenciar que de éstas se desprende una concepción política. El artículo pretende mostrar cómo de las nociones pitagóricas de armonía y límite se derivan unas definiciones específicas de justicia y necesidad, y cómo surge la noción de nemesis como aquello que castiga la desmesura según unas leyes tan rigurosamente inevitables como las matemáticas. Finalmente, se analizan los escritos que Weil dedicó al colonialismo para mostrar que estas nociones nacidas de la doctrina pitagórica orientaron sus análisis históricos y políticos. El colonialismo pone de manifiesto que Europa ha seguido una política desmesurada: los totalitarismos y las guerras de la época en la que vivió Weil constituyeron su castigo, necesario e inevitable.
[ca] En aquest comentari s'estudien dues sentències que enjudicien la conducta de dues dones que han introduït cocaïna a Espanya actuant com a "mules". Malgrat la sospita de què poguessin ser víctimes de tràfic d'éssers humans, en cap moment del procés es planteja aquesta possibilitat. Això dona lloc al fet que hagin de col·laborar amb les autoritats per a veure atenuada la seva responsabilitat. No obstant això, com els resultats de la seva cooperació són diferents, la condemna que reben és molt diferent. Això posa en relleu les dificultats que existeixen en l'ordenament jurídic espanyol per a moderar el retret penal que les víctimes de tràfic puguin merèixer pels delictes comesos en la seva situació d'explotació.

[es] En este comentario se estudian dos sentencias que enjuician la conducta de dos mujeres que han introducido cocaína en España actuando como "mulas". Pese a la sospecha de que pudieran ser víctimas de trata de seres humanos, en ningún momento del proceso se plantea esta posibilidad. Esto da lugar a que tengan que colaborar con las autoridades para ver atenuada su responsabilidad. Sin embargo, como los resultados de su cooperación son distintos, la condena que reciben es muy diferente. Esto pone de relieve las dificultades que existen en el ordenamiento jurídico español para moderar el reproche penal que las víctimas de trata puedan merecer por los delitos cometidos en su situación de explotación.
[ca] Darrere de l'augment de les hores de castellà en els centres educatius de primària i secundària que preveuen els reials decrets 830/2003 i 831/2003, hi ha la creença que els escolars de l'Estat espanyol i, especialment, els de Catalunya saben poc castellà, i que el bilingüisme es troba en perill a territoris com Catalunya. A partir de les dades que proporciones diverses investigacions empíriques, en aquest article es demostra que (1) el coneixement de castellà de l'alumnat de Catalunya no és inferior al de l'alumnat de la resta de l'Estat, (2) l'adopció del català com a llengua vehicular de l'escola no ha influït negativament en la competència en castellà, i (3) els infants i adolescents catalanoparlants s'acosten més al bilingüisme equilibrat que no pas els castellanoparlants. A més a més, i a partir de recerques en el camp de l'ensenyament/aprenentatge de segones llengües, s'arriba a la conclusió que és més important la naturalesa de les activitats que es fan per aprendre una segona llengua que no pas el temps d'exposició a aquesta llengua.

[es] Detrás del aumento de las horas de castellano en los centros educativos de primaria y secundaria que prevén los reales decretos 830/2003 y 831/2003, hay la creencia que los escolares del Estado español y, especialmente, los de Cataluña saben poco castellano, y que el bilingüismo se encuentra en peligro en territorios como Cataluña. A partir de datos que proporcionan diversas investigaciones empíricas, en el presente artículo se demuestra (1) que el conocimiento de castellano del alumnado de Cataluña no es inferior al del alumnado del resto del Estado, (2) que la adopción del catalán como lengua vehicular de la escuela no ha influido negativamente en la competencia en castellano, y (3) que los niños y adolescentes catalanohablantes se acercan más al bilingüismo equilibrado que los castellanohablantes. Además, y a partir de estudios en el campo de la enseñanza y del aprendizaje de segundas lenguas, se llega a la conclusión que es más importante la naturaleza de las actividades que se desarrollan para aprender una segunda lengua que el tiempo de exposición a esta lengua
[ca] Aquest article revisa una mostra representativa d'estudis sobre la tutoria entre iguals amb la finalitat d'aprofundir en els problemes tipològics que l'afecten. S'examina la classificació de N. Falchikov i s'analitza quines característiques defineixen aquest recurs didàctic. Per això, s'estudien tres assumptes fonamentals: primer, la tipologia de tutoria entre iguals que utilitzen els estudis seleccionats, segon, les raons que justifiquen el seu ús; i tercer, els objectius d'aprenentatge que persegueixen.

[es] Este artículo revisa una muestra representativa de estudios sobre la tutoría entre iguales con el fin de profundizar en los problemas tipológicos que la afectan. Se examina la clasificación de N. Falchikov y se analiza qué características definen dicho recurso didáctico. Para ello, se estudian tres asuntos fundamentales: primero, la tipología de tutoría entre iguales que utilizan los estudios seleccionados, segundo, las razones que justifican su uso; y tercero, los objetivos de aprendizaje que persiguen.
[ca] L'objectiu d'aquest article és analitzar les relacions entre indis i negres a l'Amazònia, en la segona meitat del segle XIX, concretament a la regió del riu Trombetas, marcada per la forta presència de pobles indígenes i comunitats mocambeiras. Basant-nos en documents oficials, relats de viatge i en diaris de l'època, analitzem les estratègies creades pels indis i negres d'aquesta regió per escapar de les polítiques de control de l'Imperi brasiler. Es conclou que, tot i les moltes divergències, aquests grups van ser capaços d'establir aliances que embolicaven relacions de compadrazgo, protecció contra les accions missionals i de les tropes policials, a més d'una intensa relació de comerç

[es] El objetivo de este artículo es analizar las relaciones entre indios y negros en la Amazonía, en la segunda mitad del siglo XIX, concretamente en la región del río Trombetas, marcada por la fuerte presencia de pueblos indígenas y comunidades mocambeiras. Basándonos en documentos oficiales, relatos de viaje y en periódicos de la época, analizamos las estrategias creadas por los indios y negros de esa región para escapar de las políticas de control del Imperio brasileño. Se concluye que, a pesar de las muchas divergencias, estos grupos fueron capaces de establecer alianzas que envolvían relaciones de compadrazgo, protección contra las acciones misionales y de las tropas policiales, además de una intensa relación de comercio
[ca] El moviment independentista català ha viscut una expansió sense precedents en els darrers anys. En la literatura sobre nacionalisme i processos secessionistes, s'acostuma a considerar la identitat nacional i els càlculs econòmics com els principals factors de suport a la independència. En aquest article, però, s'intenta aportar nous factors explicatius situant el moviment en el context del cicle de protesta desencadenat per la crisi, que ha suposat l'aparició i la revitalització de tota una sèrie de xarxes i discursos que es caracteritzen per una voluntat de trencament amb l'statu quo. Es considera que això ha esdevingut una oportunitat política per a l'expansió del moviment més enllà dels cercles nacionalistes i independentistes tradicionals, ja que els nous marcs rupturistes que s'han estès entre la població connecten amb l'orientació política i els marcs de significat de l'independentisme, que al seu torn han esdevingut més inclusius i transversals.

[es] El movimiento independentista catalán ha vivido una expansión sin precedentes en los últimos años. En la literatura sobre nacionalismo y procesos secesionistas, se suele considerar la identidad nacional y los cálculos económicos como los principales factores de apoyo a la independencia. En este artículo, sin embargo, se intenta aportar nuevos factores explicativos situando el movimiento en el contexto del ciclo de protesta desencadenado por la crisis, que ha supuesto la aparición y revitalización de toda una serie de redes y discursos que se caracterizan por una voluntad de ruptura con el statu quo. Se considera que esto ha representado una oportunidad política para la expansión del movimiento más allá de los círculos nacionalistas e independentistas tradicionales, ya que los nuevos marcos rupturistas que se han extendido entre la población conectan con la orientación política y los marcos de significado del independentismo, que a su vez se han vuelto más inclusivos y transversales.
[ca] El dret animal xilè es fonamenta al principi, al qual anomenem principi de protecció del benestar animal. Aquest s'obté per inducció, a partir de l'anàlisi sistemàtica de la normativa vigent, de l'estudi dels propòsits del legislador, i de l'evolució que ha experimentat el dret en aquest àmbit. Aquest principi compleix diverses funcions rellevants, tals com la de servir de paràmetre d'interpretació, eina per a satisfer llacunes o solucionar antinòmies, i com a crítica del dret vigent. Al mateix temps, també permet comprendre millor el trànsit que ha experimentat l'ordenament xilè, el qual ha passat des d'un enfocament purament propietari, cap a un altre més centrat en la protecció del benestar animal.

[es] El derecho animal chileno se fundamenta en un principio, al cual llamamos principio de protección del bienestar animal. Este se obtiene por inducción, a partir del análisis sistemático de la normativa vigente, del estudio de los propósitos del legislador, y de la evolución que ha experimentado el derecho en este ámbito. Dicho principio cumple varias funciones relevantes, tales como la de servir de parámetro de interpretación, herramienta para colmar lagunas o solucionar antinomias, y como crítica del derecho vigente. Al mismo tiempo, también permite comprender mejor el tránsito que ha experimentado el ordenamiento chileno, el cual ha pasado desde un enfoque puramente propietario, hacia otro más centrado en la protección del bienestar animal.
[ca] Abordem l'anàlisi de la proposta formativa del professorat universitari d'Educació Física de la delegació General Manuel Belgrano de la Universitat Nacional de Luján (UNLu) com a resposta a la investigació interessada a conèixer de quina manera la institució universitària incideix en la producció d'identitats professionals docents i de coneixement en el context actual. Ens centrem en la comprensió dels processos específics de la vida universitària enfocant-nos en la relació, transmissió i apropiació del coneixement a partir d'entrevistes narratives, (auto)biogràfiques, realitzades en profunditat que ens van permetre registrar la informalitat, la intersticialitat, allò no documentat. L'anàlisi de les entrevistes va possibilitat el reconeixement d'una institució entre temps, és a dir, una institució en la qual es conjuguen diferents temporalitats. La proposta universitària va demanar un canvi, de manera que va necessitar crear noves estratègies relacionades amb les experiències de coneixement producte d'aquella renovació. La inclusió de l'educació física a la universitat es pot llegir com una resposta a la crisi dels anys 90, causant del debilitament de la formació universitària en general i la ruptura de tradicions històriques del camp de l'educació física.

[es] Abordamos el análisis de la propuesta formativa del Profesorado Universitario en Educación Física de la delegación General Manuel Belgrano, de la Universidad Nacional de Luján (UNLu), como respuesta a la investigación interesada en conocer de qué manera la institución universidad incide en la producción de identidades profesionales docentes y de conocimiento en el contexto actual. Nos centramos en la comprensión de los procesos específicos de la vida universitaria enfocándonos en la relación, transmisión y apropiación del conocimiento a partir de entrevistas narrativas, (auto)biográficas, realizadas en profundidad, que nos permitieron registrar lo informal, lo intersticial, lo no documentado. El análisis de las entrevistas posibilitó el reconocimiento de una institución entre tiempos, es decir, una institución en la que se conjugan diferentes temporalidades: el pasado de tradición terciaria del Instituto Nacional de Educación Física y el presente del Profesorado Universitario en Educación Física. La propuesta universitaria requirió un cambio organizativo, administrativo, curricular, etc., de modo que necesitó de la creación de nuevas estrategias con relación a las experiencias de conocimiento producto de esta renovación. La inclusión de la educación física en la universidad puede leerse como una respuesta a la crisis de los años 90 causante del debilitamiento y acotamiento de la formación universitaria en general y la ruptura de tradiciones históricas del campo de la educación física.
[ca] Aquest article presenta les innovacions que se estan duent a terme a l'assignatura de Pràctiques Externes del Grau de Pedagogia de la Universitat de Barcelona. Per fer això, abordem i presentem la importància dels Seminaris de Pràctica Reflexiva, el replantejament, per part de totes les parts involucrades, del treball per competències, la participació de tots els agents (tutores de la facultat, alumnat i tutores de les organitzacions de pràctiques) i els resultats de les accions (i projectes) per a la millora del perfil professional del/de la futur/a graduat o graduada en Pedagogia.

[es] El presente artículo presenta las innovaciones que se están realizando en la asignatura de Prácticas Externas del Grado de Pedagogía de la Universidad de Barcelona. Para ello, abordamos y presentamos la importancia de los Seminarios de Práctica Reflexiva, el replanteamiento, por parte de todas las partes involucradas, del trabajo por competencias, la participación de todos los agentes (tutoras de la facultad, alumnado y tutoras de las organizaciones de prácticas), y los resultados de las acciones (y proyectos) para la mejora del perfil profesional del futuro graduado o graduada en Pedagogía.
[ca] Aquest article proposa l'aplicació de diverses premisses i mètodes de la sociolingüística de la variació a l'estudi de l'estil idiolectal (conjunt d'eleccions lingüístiques que cada individu fa de les possibles alternatives que la seva llengua li ofereix (Nolan, 1994; Coulthard, 2004)) amb finalitats forenses. L'estudi que es presenta s'emmarca dins el projecte Idiolectometria Forense i Índex de Similitud Idiolectal i tracta d'establir un índex de similitud idiolectal (ISI) per al mòdul fonològic de l'anglès que estableixi la distància idiolectal a partir de la qual es pugui determinar si dues mostres lingüístiques provenen o no del mateix parlant. L'elaboració d'aquest ISI es basa en l'estudi exhaustiu de determinades variables fonològiques pertanyents a la varietat de l'anglès britànic del sud i les dades que s'analitzen han estat extretes a partir d'un estudi mostrari (panel study) en temps real, dins el marc Labovià (Labov, 1966 i 1973; Turell 1995 i 2003). Les hipòtesis principals són: a) que la variació entre diferents parlants (la variació interparlant) sembla que és més alta que la variació en un mateix parlant (la variació intraparlant) i b) que l'estil idiolectal d'un individu sembla que es manté relativament estable al llarg del temps. Els resultats obtinguts fins ara confirmen les hipòtesis plantejades, ja que indiquen que la variació de les variables fonològiques en un mateix parlant sembla que és més baixa que la variació de les mateixes variables entre diferents parlants.

[es] Este artículo propone la aplicación de diversas premisas y métodos de la sociolingüística de la variación al estudio del estilo idiolectal (conjunto de elecciones lingüísticas de cada individuo sobre las posibles alternativas que su lengua le ofrece (Nolan, 1994; Coulthard, 2004)) con finalidades forenses. El estudio que se presenta se enmarca dentro del proyecto Idiolectometría Forense e Índice de Similitud Idiolectal y trata de establecer un índice de similitud idiolectal (ISI) para el módulo fonológico del inglés que permita establecer la distancia idiolectal a partir de la cual se pueda determinar si dos muestras lingüísticas provienen del mismo hablante o no. La elaboración de este ISI se basa en el estudio exhaustivo de determinadas variables fonológicas pertenecientes a la variedad del inglés británico del sur y las fechas que se analizan han sido extraídas a partir de un estudio muestrario (panel study) en tiempo real, dentro del marco Laboviano (Labov, 1966 i 1973; Turell 1995 i 2003). Las hipótesis principales son: a) que la variación entre diferentes hablantes (la variación interhablante) parece que es más alta que la variación en un mismo hablante (la variación intrahablante) y b) que el estilo idiolectal de un individuo parece que se mantiene relativamente estable a lo largo del tiempo. Los resultados obtenidos hasta ahora confirman las hipótesis planteadas, ya que indican que la variación de las variables fonológicas en un mismo hablante parece ser más baja que la variación de las mismas variables entre diferentes hablantes.