[ca] L'objectiu d'aquesta tesi és analitzar la relació entre la flexibilitat laboral i la salut i benestar mentals a Europa. Aquesta anàlisi es realitza en un marc conceptual de desigualtats socials en salut centrant-se en un dels eixos de desigualtat, el gènere, i aprofundint en el rol dels contextos: un context distal representat pels estats del benestar com a determinants estructurals i un context proximal de determinants intermedis representat per l'entorn familiar. La tesi s'organitza amb un compendi de tres articles que combinen diferents formes de mesurar les condicions de treball i ocupació lligades a la flexibilitat laboral, així com els dos contextos en què s'aprofundeix: els estats del benestar i el context familiar. En tots tres s'incorpora la perspectiva del gènere. També en els mètodes es manté aquesta idea de combinar diferents elements, en aquest cas tres enquestes poblacionals representatives de les poblacions que s'estudien i que responen als objectis de cada article. Els resultats d'aquesta tesi posen de manifest que les condicions de treball i ocupació que caracteritzen la flexibilitat laboral estan associades a una pitjor salut i benestar mental. Les característiques d'aquesta associació venen determinades pel gènere, els models d'estat del benestar i el context familiar. La manca d'estabilitat laboral es va relacionar amb la mala salut mental, de manera que quan més allunyada està la situació laboral de l'estabilitat, pitjor és l'estat de salut mental. Aquesta relació és diferent segons la situació de convivència i el gènere. Els resultats contradiuen la idea que tenir una feina, encara que sigui de baixa qualitat, és millor per al benestar mental que estar a l'atur, atès que en tots els països i en ambdós sexes (excepte en un dels grups analitzats), no hi va haver diferències en el benestar mental entre persones en atur i les que ocupaven llocs de treball de baixa qualitat.

[en] The aim of this PhD dissertation is to analyze the relationship between job flexibility and mental health and well-being in Europe. This analysis is carried out in a conceptual framework of social inequalities in health focusing on one of the axes of inequality, gender, and delving into the role of contexts: a distal context represented by welfare states as structural determinants and a proximal context of intermediate determinants represented by the family environment. The document is organized with a compendium of three articles that combine different ways of measuring working and employment conditions related to job flexibility, as well as the two contexts in which it is explored: welfare states and the family context. All of them incorporate a gender perspective. This method of combining different elements is also maintained in the methods section, in this case using three population surveys representative of the populations studied and which respond to the objectives of each article. The results of this dissertation show that the working and employment conditions that characterize work flexibility are associated with poorer mental health and well-being. The characteristics of this association are determined by gender, welfare state models, and family context. Lack of job stability was linked to poor mental health, in a way that as farther away the job situation is from stability, the worse the state of mental health. This relationship is different depending on the family context and gender. The results contradict the idea that having a job, even if of low quality, is better for mental well-being than being unemployed, since in all countries and in both sexes (except in one of the groups analyzed), no there were differences in mental well-being between unemployed people and those in low-quality jobs.