BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] L'article exposa, en primer lloc, les particulars característiques de la demanda d'habitatge, bé de primera necessitat i, alhora, possible receptacle de valor canvi. Analitza després els factors que expliquen l'evolució dels preus dels habitatges, concretant-ho al cas de Barcelona i Catalunya. En segon lloc, passa a considerar les estratègies que persones i famílies han endegat per cobrir les necessitats d'habitatge, referint-se a les solucions que ofereixen el mercat i l'Administració. Finalment mostra algunes de les conseqüències que ha tingut l'encariment de l'habitatge.

[es] El artículo expone, en primer lugar, las particulares características de la demanda de vivienda, bien de primera necesidad y, a la vez, posible receptáculo de valor cambio. Analiza después los factores que explican la evolución de los precios de las viviendas, concretándolo en el caso de Barcelona y Cataluña. En segundo lugar, pasa a considerar las estrategias que personas y familias han llevado a cabo para cubrir las necesidades de vivienda, refiriéndose a las soluciones que ofrecen el mercado y la Administración. Finalmente muestra algunas de las consecuencias que ha tenido el encarecimiento de la vivienda.
[ca] Als laboratoris de biociències es realitzen múltiples tasques d'anàlisi, moltes d'aquestes segueixen protocols on la determinació de resultats depèn d'una observació visual, com és l'exemple de la prova per la determinació de la resistència de microorganismes a substàncies inhibitòries, també anomenada antibiograma o test Kirby-Bauer. Aquest tipus d'anàlisi pot presentar alguns inconvenients deguts a possibles errors de mesura per errors humans. La visió artificial és una tècnica emprada per moltes indústries de diferents àrees, ja que permet l'automatització d'una gran varietat de processos i aporta un increment de la seva eficiència. En aquest treball s'explora què pot aportar un sistema de visió artificial en la valoració d'antibiogrames i es desenvolupa un sistema que permet adquirir imatges de tests de Kirby-Bauer i mesurar la grandària dels halos per a avaluar la resistència microbiana. L'eina desenvolupada facilita aquesta mesura i la documentació i registre dels resultats. Les proves per validar els resultats obtinguts han permès valorar la utilitat de l'eina desenvolupada, identificar les seves limitacions i proposar els camps on es podria aprofundir la investigació per a la realització de millores.

[es] En los laboratorios de biociencias se realizan múltiples tareas analíticas, muchas de estas siguen protocolos donde la determinación de resultados depende de observaciones visuales, como por ejemplo la prueba para la determinación de la resistencia de microorganismos a substancias inhibitorias, también llamada antibiograma o test Kirby-Bauer. Este tipo de análisis pueden presentar algunos inconvenientes debidos a posibles errores de medida por errores humanos. La visión artificial es una técnica utilizada por muchas industrias de diferentes áreas, ya que permite la automatización de una gran variedad de procesos y aporta un incremento de su eficiencia. En el presente trabajo se explora que puede aportar un sistema de visión artificial en la valoración de antibiogramas y se desarrolla un sistema que permite adquirir imágenes del test Kirby-Bauer y medir los halos para evaluar la resistencia microbiana. La herramienta desarrollada facilita esta medida y la documentación y registro de los resultados. Las pruebas para validar los resultados obtenidos han permitido valorar la utilidad de la herramienta desarrollada, identificar sus limitaciones y proponer los campos donde se podría profundizar la investigación para la realización de mejoras.
[ca] En els darrers anys ha crescut l'interès en les energies renovables, entre les quals trobem l'energia fotovoltaica. Un punt important a tenir en compte a les cèl·lules solars és la integració arquitectònica de les mateixes (Building Integrated Photovoltaics). Amb relació a aquest aspecte és important fer cèl·lules solars transparents o semitransparents d'eficiència raonables. L'elèctrode transparent més utilitzat fins ara és l'ITO (Indium-Tin-Oxide). L'Indi és un element escàs, per la qual cosa el seu cost pateix importants fluctuacions. Una alternativa interessant que utilitza elements abundants és l'AZO (Aluminum-doped Zinc Oxide). En aquest projecte s'han optimitzat capes d'AZO aconseguint valors de resistència de quadre Rsh ~60 Ω/□ i resistivitats de ρ ~ 1,3 mΩcm amb transmitàncies superiors al 80% en el rang visible-Infraroig de la radiació (λ = 400-1200 nm). Com a part final del projecte s'estudiarà l'AZO com a recobriment del V2O5 per funcionar com a HTL estable amb el temps i la temperatura. S'acaba trobant un punt d'equilibri entre un bon temps de vida (τeff = 450 μs) i un valor de resistivitat de contacte en oblees de silici tipus p de ρc = 34 mΩcm2.

[es] En los últimos años ha crecido el interés en las energías renovables, entre ellas encontramos la energía fotovoltaica. Un punto importante a tener en cuenta en las células solares es la integración arquitectónica de las mismas (Building Integrated Photovoltaics). Con relación a este aspecto es importante realizar células solares transparentes o semitransparentes de eficiencia razonables. El electrodo transparente más utilizado hasta la fecha es el ITO (Indium-Tin-Oxide). El Indio es un elemento escaso por lo que su coste sufre importantes fluctuaciones. Una alternativa interesante que utiliza elementos abundantes es el AZO (Aluminum-doped Zinc Oxide). En este proyecto se han optimizado capas de AZO consiguiendo valores de resistencia de cuadro Rsh ~60 Ω/□ y resistividades de ρ ~1,3 mΩcm con transmitancias superiores al 80% en el rango visible-Infrarrojo de la radiación (λ = 400-1200 nm). Como parte final del proyecto se estudiará el AZO como recubrimiento del V2O5 para funcionar como HTL estable con el tiempo y la temperatura. Se acaba encontrando un punto de equilibrio entre un buen tiempo de vida (τeff = 450 μs) y un valor de resistividad de contacto en obleas de silicio tipo p de ρc = 34 mΩcm2.
[ca] Aquest projecte tracta el disseny i el modelatge dels processos que formen una empresa per poder assolir els objectius proposats, de millora de qualitat i organització, de la forma més eficaç possible, demostrant així la importància de realitzar aquest modelatge. Concretament, en aquest TFG analitzarem com es porta això a terme en AFR-IX telecom, una empresa de telecomunicacions que ofereix dades i solucions gestionades avançades a empreses i operadors de telecomunicacions a l'Àfrica. Per assolir aquest objectiu, s'han estudiat diferents marcs teòrics que avui en dia són rellevants en el món empresarial, concretament BPMN, eTOM, ITIL i ISO 27001. Tot modelatge s'ha de basar en aquests conceptes per arribar a implementar el model obtingut fent ús de diferents eines. En aquest projecte es podrà veure com s'han usat de forma pràctica algunes de les més utilitzades avui en dia com són Signavio, Visio, Odoo i Service Desk Plus.

[es] Este proyecto trata el diseño y el modelado de los procesos que forman a una empresa para poder alcanzar los objetivos propuestos, de mejora de calidad y organización, de la forma más eficaz posible, demostrando así la importancia de realizar este modelado. Concretamente, en este TFG analizaremos como se lleva esto a cabo en AFR-IX telecom, una empresa de telecomunicaciones que ofrece datos y soluciones gestionadas avanzadas a empresas y operadores de telecomunicaciones en África. Para alcanzar este objetivo, se han estudiado distintos marcos teóricos que hoy en día son relevantes en el mundo empresarial, concretamente BPMN, eTOM, ITIL e ISO 27001. Todo modelado se debe basar en estos conceptos para llegar a implementar el modelo obtenido haciendo uso de distintas herramientas. En este proyecto se podrá ver como se han usado de forma práctica algunas de las más utilizadas hoy en día como son Signavio, Visio, Odoo y Service Desk Plus.
[ca] Per una banda, fa uns anys l'augment de la velocitat del rellotge va ser la tàctica preferida pels fabricants per a incrementar gradualment el rendiment dels ordinadors. No obstant això, a partir de certes velocitats existeixen algunes limitacions. Alguns efectes d'aquestes limitacions físiques poden ser: l'alta dissipació de calor, problemes amb la sincronització dels senyals o l'alt consum d'energia. Per tant, ara s'estan desenvolupant més microprocessadors de múltiples nuclis per millorar el rendiment dels dispositius sense haver d'augmentar la freqüència de rellotge dels microprocessadors. D'altra banda, l'arquitectura ARM és l'arquitectura de 32 bits més àmpliament utilitzada en nombres produïts i domina clarament el camp dels sistemes mòbils incrustats. Per tant, en aquest document aconseguim unir aquests dos punts en el disseny d'un processador multinucli partint d'un microprocessador existent, basat en soft IP de CPU de propòsit general. La idea és implementar un processador genèric multinucli amb n nuclis.

[es] Por un lado, hace unos años el aumento de la velocidad del reloj fue la táctica preferida por los fabricantes para incrementar gradualmente el rendimiento de los ordenadores. Sin embargo, a partir de ciertas velocidades existen algunas limitaciones. Algunos efectos de estas limitaciones físicas pueden ser: la alta disipación de calor, problemas con la sincronización de las señales o el alto consumo de energía. Por lo tanto, ahora se están desarrollando más microprocesadores de múltiples núcleos para mejorar el rendimiento de los dispositivos sin tener que aumentar la frecuencia de reloj de los microprocesadores. Por otro lado, la arquitectura ARM es la arquitectura de 32 bits más ampliamente utilizada en números producidos y domina claramente el campo de los sistemas móviles embebidos. Por lo tanto, en este documento logramos unir estos dos puntos en el diseño de un procesador multinúcleo partiendo de un microprocesador existente, basado en soft IPs de CPUs de propósito general. La idea es implementar un procesador genérico multinúcleo con n núcleos.
[ca] El present treball consisteix en una simulació del comportament d'un aerogenerador de 10 MW offshore d'accionament directa i de tipologia GSIP (Generador Síncron d'Imants Permanents) connectat a la xarxa. Primerament, es descriuran els diferents elements involucrats en el sistema: la velocitat del vent, la turbina eòlica, el GSIP, el convertidor back-to-back i la xarxa elèctrica. Seguidament, s'explicaran els diferents sistemes de control implementats per regular les variables que asseguren un funcionament correcte i òptim del sistema, com els voltatges i intensitats. També es comentaran les estratègies d'un control de la potència òptima i un control de l'angle de pitch. A continuació, es simularà el sistema complet enfront a diverses situacions reals, com ara augments sobtats de la velocitat del vent amb el software Simulink de Matlab. Llavors s'extrauran les conclusions sobre el funcionament dels aerogeneradors. Finalment, es realitzarà un estudi econòmic sobre el cost aproximat que suposaria la instal·lació, un estudi sobre l'impacte ambiental que un parc eòlic format per aerogeneradors d'aquesta classe pot causar i un estudi sobre la igualtat de gènere en el sector de l'energia eòlica i els efectes socials sobre aquesta font de generació

[es] El presente trabajo consiste en una simulación del comportamiento de un aerogenerador de 10 MW offshore de accionamiento directo y de tipología GSIP (Generador Síncrono de Imanes Permanentes) conectado a la red. En primer lugar, se describirán los diferentes elementos involucrados en el sistema: la velocidad del viento, la turbina eólica, el GSIP, el conversor back-to-back y la red eléctrica. Seguidamente, se explicarán los distintos sistemas de control implementados para regular las variables que aseguren un funcionamiento correcto y óptimo del sistema, como los voltajes e intensidades. También se comentarán las estrategias de un control de la potencia óptima y un control del ángulo de pitch. A continuación, se simulará el sistema completo frente a diversas situaciones reales, tales como aumentos repentinos de la velocidad del viento con el software Simulink de Matlab. Entonces se extraerán las conclusiones sobre el funcionamiento de los aerogeneradores. Por último, se realizará un estudio económico sobre el coste aproximado que supondría la instalación, un estudio sobre el impacto ambiental que un parque eólico formado por aerogeneradores de esta clase puede causar y un estudio sobre la igualdad de género en el sector de la energía eólica y los efectos sociales sobre esta fuente de generación
[ca] Aquest projecte te l'objectiu d'automatitzar un procés de soldadura làser. Per aquest motiu es va realitzar la supervisió, el control y la simulació del procés utilitzant un programador de PLC de l'empresa Rockwell i un SCADA amb software de Intouch. La part inicial del projecte es la explicació del procés de soldadura làser, però no nomes s'explica com o perquè s'automatitza, sinó també s'explica com es realitzen aquest tipus de soldadura i perquè cada cop aquest tipus de soldadura esta guanyant més terreny en la industria. La part central de la memòria s'enfoca en la solució del problema plantejat i es centra en el disseny, la comunicació, la programació i la simulació adoptades per realitzar el procés. En la part final del document estan definides totes les normatives i fonts de dades don s'ha extret tota la informació necessària per realitzar el projecte.

[es] Este proyecto tiene el objetivo automatizar un proceso de soldadura láser. Para ello se va a realizar la supervisión, el control y la simulación del proceso utilizando un programador de PLC de la empresa Rockwell y un SCADA con software de Intouch. La parte inicial de este proyecto es la explicación de este proceso de soldadura láser, pero no solo se explica cómo o porque se automatiza sino también como se realiza este tipo de soldadura y porque cada vez esta ganando más terreno en la industria. La parte central de la memoria se enfoca en la solución del problema planteado y se centra en el diseño, la comunicación, la programación y la simulación adoptadas para realizar el proceso. En la parte final del documento están definidas todas las normativas y fuentes de datos de donde se ha extraído la información necesaria para realizar el proyecto.
[ca] Objectiu: El repte ambiental de la Unió Europea és la consecució d'un territori sostenible. Transcorreguts més de 17 anys de l'aprovació de la Directiva d'avaluació ambiental estratègica (2001), podem analitzar l'efectivitat d'aquest procediment. S'analitza l'evolució del procés d'avaluació ambiental estratègica respecte de l'anterior d'avaluació d'impacte ambiental.S'identifiquen tots els factors ambientals a considerar en l'avaluació ambiental del planejament.Metodologia: L'estudi concret de l'àmbit de la Comunitat Valenciana ens permet identificar tots els factors ambientals imprescindibles per a una eficaç avaluació ambiental del planejament, extrapolables a la resta de comunitats autònomes, recolzant-nos en les debilitats i fortaleses constatades a partir del coneixement pràctic de la matèria. Conclusions: En definitiva, per agilitzar la tramitació de l'avaluació ambiental estratègica i l'aprovació del planejament es proposa reforçar la fase d'identificació dels factors ambientals, incrementar la base de coneixements i divulgació de les vulnerabilitats del territori i riscos climàtics, i l'enfortiment de les lleis urbanístiques existents. Originalitat: S'aborda una matèria poc estructurada i regulada de manera dispersa en la nostra normativa, atès que no existeixen estudis complets que abastin tots els condicionants ambientals que incideixen en la planificació territorial i urbanística.

[es] Objetivo: El reto ambiental de la Unión Europea es la consecución de un territorio sostenible. Transcurridos más de 17 años de la aprobación de la Directiva de evaluación ambiental estratégica (2001), podemos analizar la efectividad de este procedimiento. Se analiza la evolución del proceso de evaluación ambiental estratégica respecto del anterior de evaluación de impacto ambiental. Se identifican todos los factores ambientales a considerar en la evaluación ambiental del planeamiento. Metodología: El estudio concreto del ámbito de la Comunidad Valenciana nos permite identificar todos los factores ambientales imprescindibles para una eficaz evaluación ambiental del planeamiento, extrapolables al resto de comunidades autónomas, apoyándonos en las debilidades y fortalezas constatadas a partir del conocimiento práctico de la materia. Conclusiones: En definitiva, para agilizar la tramitación de la evaluación ambiental estratégica y la aprobación del planeamiento se propone reforzar la fase de identificación de los factores ambientales, incrementar la base de conocimientos y divulgación de las vulnerabilidades del territorio y riesgos climáticos, y el fortalecimiento de las leyes urbanísticas existentes. Originalidad: Se aborda una materia poco estructurada y regulada de manera dispersa en nuestra normativa, dado que no existen estudios completos que abarquen todos los condicionantes ambientales que inciden en la planificación territorial y urbanística.
[ca] L'objectiu principal del projecte és presentar un sistema funcional per a reconèixer accions humanes. Utilitzem sèries temporals per a descriure les accions i apliquem el mètode de "Time-Delay Embeddings" per a reconstruir el sistema dinàmic en un espai de dimensió superior. En aquest espai, nosaltres utilitzem un clúster jeràrquic per a caracteritzar l'espai de fase. Les característiques dels clústers es guarden en una base de dades i posteriorment s'utilitzen per a quantitzar els nous espais de fase. Un cop s'ha finalitzat el clustering fem un recompte de la població de cada clúster i la guardem en forma d'histograma. El procés es repeteix per totes les sèries temporals i quan s'acaba apilem els histogrames formant el "Feature vector" utilitzat per a entrenar el "Support Vector Machine". La fase de reconeixement té els mateixos pasos a excepció del procés de clustering. En aquest cas, es quantitza l'espai de fase amb les característiques dels clústers guardades a la base de dades. Per acabar es construeix el "Test vector" per a classificar l'acció amb el "Support Vector Machine". Per a provar el sistema s'han utilitzat diverses bases de dades de diferent naturalesa com ara bases de dades de "Motion Capture" i de Vídeo. També presentem resultats obtinguts a l'afegir un soroll Gaussià additiu a les mostres de test. Finalment comparem els resultats amb els obtinguts per altres aproximacions de l'Estat del Art i del baseline.

[es] El objetivo principal del proyecto es presentar un sistema funcional para el reconocimiento de acciones humanas. Utilizamos series temporales para describir las acciones y aplicamos el método de "Time-Delay Embeddings" para reconstruir el sistema dinámico en un espacio de dimensión superior. En este espacio utilizamos un clúster jerárquico para caracterizar el espacio de fase. Las características de los clústers se guardan en una base de datos y posteriormente se utilizan para cuantizar los nuevos espacios de fase. Una vez se ha finalizado el clustering hacemos un recuento de la población de cada clúster y la guardamos en forma de histograma. El proceso se repite para todas las series temporales y cuando se acaba se apilan los histogramas para formar el "Feature vector" utilizado para entrenar el "Support Vector Machine". La fase de reconocimiento tiene los mismos pasos a excepción del proceso de clustering. En este caso, se cuantiza el espacio de fase con las características de los clústers guardadas en la base de datos. Para acabar se construye el "Test vector" para clasificar la acción con el "Support Vector Machine". Para probar el sistema se han utilizado varias bases de datos de diferente naturaleza como bases datos de "Motion Capture" y de Vídeo. También se presentan los resultados obtenidos al añadir un ruido Gaussiano aditivo a las muestras de test. Finalmente comparamos los resultados con los obtenidos por otras aproximaciones del Estado de Arte y del baseline.
[ca] Els escriptors de mapa planifiquen i dibuixen els espais previàment a l'elaboració de l'obra. Alguns arquitectes fan ús de la narrativa per dissenyar els seus espais. Dos perfils amb un paral·lelisme, dissenyar per descriure (escriptors), i descriure per dissenyar (arquitectes). Aquest treball pretén posar en diàleg a les relacions que s'estableixen entre l'espai narrat, generat pels escriptors i l'espai narratiu, generat pels arquitectes, les relacions entre literatura i arquitectura.

[es] Los escritores de mapa planifican y dibujan los espacios previamente a la elaboración de la obra. Algunos arquitectos utilizan la narrativa para diseñar sus espacios. Dos perfiles con un paralelismo, diseñar para describir (escritores), i descibir para diseñar (arquitectos). Este trabajo pretende poner en diálogo las relaciones que se establecen entre el espacio narrado, generado por los escritores, y el espacio narrativo, generado por los arquitectos, las relaciones entre literatura y arquitectura.
[ca] Es denomina "males herbes" a aquella tipologia de vegetació que apareix de manera espontània, on ningú no l'espera, que s'escapa del disseny arquitectònic, que és imprevisible. Aquesta recerca vol ser una provocació, un experiment, una experiència i part d'un recorregut. Vol fer reflexionar sobre la infraestructura verda de les ciutats, concretament en projectes d'urbanització de viari. Partint de la base del context actual pel que fa a termes de sequera i canvi climàtic i a partir de l'anàlisi de la normativa i de diferents casos d'estudi que utilitzen l'arbustiva com a recurs d'urbanització, es proposa una alternativa al model actual de sistema viari, basada en el projecte de l'arbustiva, se n'analitzen les millores i es revisen els paràmetres que la limiten, per tal de provar-ne la viabilitat.

[es] Se denomina "malas hierbas" a aquella tipología de vegetación que aparece de forma espontánea, dónde nadie la espera, que se escapa del diseño arquitectónico, que es imprevisible. Esta investigación quiere ser una provocación, un experimento, una experiencia y parte de un recorrido. Quiere hacer reflexionar sobre la infraestructura verde de las ciudades, concretamente en proyectos de urbanización de viario. Partiendo de la base del contexto actual, por lo que respecta a la sequía y al cambio climático i a partir del análisis de la normativa y de diferentes casos de estudio que utilizan la arbustiva como recurso de urbanización, se propone una alternativa al modelo actual de sistema viario, basada en el proyecto de la arbustiva, se analizan sus mejoras y se revisan los parámetros que la limitan, para tratar de demostrar su viabilidad.