[ca] La renaturalització de la ciutat és una necessitat de primer ordre. Ciutats arreu del món han començat a aplicar en l'última dècada diverses estratègies per a la integració de la vegetació i la biodiversitat al teixit urbà, buscant la millora de la qualitat de vida d'aquells qui l'habiten. La disminució del vehicle privat sorgeix com a resposta directa a la millora de la qualitat ambiental. Aquesta acció obre la porta a repensar la mobilitat a la ciutat amb majors superfícies per als vianants, un canvi de paradigma en la comprensió del carrer, fins ara fortament ocupat pel cotxe. Tot i això, la regeneració de l'espai públic ha provocat nous fenòmens dins les ciutats. L'augment de l'interès per les zones reurbanitzades, sobretot per part dels habitants amb un major poder adquisitiu, ha suposat l'encariment del cost de la vida d'aquestes. Això ha generat el desplaçament de la població més vulnerable a àrees de menor interès dins la metròpolis i, en conseqüència, ha mantingut una distribució no equitativa de l'accés a la infraestructura verda de tots els habitants. A Barcelona, aquests desenvolupaments urbans s'estructuren entorn del Pla Superilla. Els seus objectius són reduir la contaminació actuant sobre l'espai públic, augmentant la superfície disponible pels vianants i la infraestructura verda. Tot i que el projecte va partir de l'anàlisi de l'Eixample i de la malla Cerdà, posteriorment ha acollit diverses transformacions de tota la ciutat. Considerant les conseqüències negatives que poden provocar els processos de millora de l'espai públic, aquest treball pretén identificar quines zones de la ciutat són susceptibles de patir-los, així com veure quines polítiques es podrien aplicar per pal·liar-los.

[es] La renaturalización de la ciudad es una necesidad de primer orden. Ciudades de todo el mundo han empezado a aplicar en la última década distintas estrategias para la integración de la vegetación i la biodiversidad al tejido urbano, buscando la mejora de la calidad de vida de aquellos que la habitan. La disminución del vehículo privado surge como respuesta directa a la mejora de la calidad ambiental. Esta acción abre la puerta a repensar la movilidad en la ciudad con mayor superficie para los viandantes, un canvio de paradigma en la comprensión de la calle, hasta el momento fuertemente ocupada por el coche. Sin embargo, la regeneración del espacio público ha provocado nuevos fenómenos dentro de las ciudades. El augmento del interés por las zonas reurbanizadas, sobre todo por parte de los habitantes con mayor poder adquisitivo, ha supuesto el encarecimiento del coste de la vida de estas. Esto ha generado el desplazamiento de la población más vulnerable a áreas de menor interés dentro de la metrópolis y, en consecuencia, ha mantenido una distribución no equitativa del acceso a la infraestructura verde de todos los habitantes. En Barcelona, estos desarrollos urbanos se estructuran entrono del "Pla Superilla". Sus objetivos son reducir la contaminación actuando sobre el espacio público, augmentando la superficie disponible para los viandantes i la infraestructura verde. Aunque el proyecto partió del análisis del Eixample i de la malla Cerdà, posteriormente ha acogido diversas transformaciones de toda la ciudad. Considerando las consecuencias negativas que pueden provocar los procesos de mejora del espacio público, este trabajo tiene el objetivo de identificar qué zonas de la ciudad son susceptibles a sufrirlos, así como ver qué políticas se podrían aplicar para paliarlas.