BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] L'animació facial és un dels tòpics encara no resolts tant en el camp de la interacció home màquina com en el de la informàtica gràfica. Les expressions d'alegria associades a riure i somriure són pel seu significat i importància, part fonamental d'aquests camps. En aquesta tesi es fa una aproximació a la representació dels diferents tipus de riure en animació facial alhora que es presenta un nou mètode capaç de reproduir tots aquests tipus. El mètode es valida mitjançant la recreació de seqüències cinematogràfiques i mitjançant la utilització de bases de dades d'expressions facials genèriques i específiques de somriure. Addicionalment es crea una base de dades pròpia que recull els diferents tipus de rialles classificats i generats en aquest treball. D'acord a aquesta base de dades pròpia es generen les expressions més representatives de cadascuna de les rialles i somriures considerades en l'estudi.

[es] La animación facial es uno de los tópicos todavía no resueltos tanto en el campo de la interacción hombre máquina como en el de la informática gráfica. Las expresiones de alegría asociadas a risa y sonrisa son por su significado e importancia, parte fundamental de estos campos. En esta tesis se hace una aproximación a la representación de los diferentes tipos de risa en animación facial a la vez que se presenta un nuevo método capaz de reproducir todos estos tipos. El método se valida mediante la recreación de secuencias cinematográficas y mediante la utilización de bases de datos de expresiones faciales genéricas y específicas de sonrisa. Adicionalmente se crea una base de datos propia que recopila los diferentes tipos de risas clasificados y generados en este trabajo. De acuerdo a esta base de datos propia se generan las expresiones más representativas de cada una de las risas y sonrisas consideradas en el estudio.
[ca] Aquesta tesi doctoral pretén donar a conèixer nous coneixements botànics i artesania tradicional utilitzada per dissenyar cistelleria a les illes Bashiic, ubicades al sud de Taiwan i nord de Filipines. Aquestes illes són excel·lents contextos realitzar estudis etnobotànics, de fet les illes de Batanes i Lanyu estan aïllades i preserven moltes espècies autòctones o endèmiques que es poden utilitzar com els marcadors de contacte. La cistelleria està formada per fibres vegetals definit per qualitats específiques de longitud, resistència, flexibilitat, imputrescibilitat etc. La col·lecció referencia de plantas actual utilitzada per Els fabricants de cistelles Ivatan (Batanes) i Tao (Yami) (Lanyu) presentats en aquest volum pretenen millorar la identificació de restes arqueobotàniques i la seva interpretació tecnològica. Aquesta pot també s'utilitza per identificar restes vegetals trobades en peces arqueològiques gràcies a les parts anatòmiques, grans de midó o fitòlits. Algunes cistelleries destinades a protegir cossos i objectes, es caracteritzen per una tècnica de disseny amb vinculació única per a nusos que utilitza principalment fibres de plàtan inclosa Musa textilis-abaca. Les diferents espècies de plataners presents o no a les illes Bashiic poden aportar, amb les altres plantes forestals, nova informació sobre la web propagació dels humans i plantes, i en particular a la diàspora austronèsia.

[es] Esta tesis doctoral tiene como objetivo entender el conocimiento botánico y sobre cestería en las islas Bashic, localizadas en el sur de Taiwan y el norte de Filipinas. Estas islas son un marco geográfico excelente para llevar a cabo estudios etnobotánicos, de hecho, las islas Batanes y la isla Lanyu están aisladas y preservada numerosas especies autóctonas o endémicas, que pueden usarse como marcadores de contacto. La cestería se compone de fibras vegetales que se definen por sus cualidades específicas en longitud, resistencia, flexibilidad, resistencia a la putrefacción, etc. La colección de referencia actual de las plantas utilizadas por las personas que fabrican cestas Ivatan (Batanes) y Tao (Yami) (Lanyu) se presentan en este volumen con el objetivo de mejorar la identificación de restos arqueobotánicos y su interpretación tecnológica. También tiene como objetivo último identificar restos de plantas encontradas en las piezas arqueológicas gracias al hallazgo de partes anatómicas, restos de almidón o fitolitos. Ciertas cestas destinadas a proteger cuerpos y objetos, se caracterizan por una técnica de diseño única conocida como "anudado" que emplea principalmente fibras de plátano, incluida Musa textilis-abaca. Las diferentes especies de los plátanos presentes o ausencia en las islas Bashiic pueden aportar, junto con otras plantas, nueva información sobre la propagación de humanos y plantas, y en particular sobre la diáspora austronesia.
[ca] El Contracte Psicoterapeutic i els Impulsors són ambdós conceptes de 1'Análisi Transaccional, corrent iniciada per Eric Berne per abordar les temátiques portades pels seus pacients. Tenint en compte els cinc Impulsors diferents que Taibi Kahler va descriure i la formulació d'un Contracte Psicoterapeutic basat en les teories de 1'Análisi Transaccional, s'han estudiat 150 casos identificant l'lmpulsor primari de cada pacient amb el qüestionari del Guió de Vida de Holloway, establint un objectiu de Contracte Psicoterapeutic i així comprovant si la demanda inicial del pacient es resolia una vegada canviat l'lmpulsor. Els resultats de l'estudi acompanyen la hipotesi, demostrant que fent servir el Contracte Psicoterapeutic s'aconsegueix canviar l'Impulsor primari del pacient i canviant l'Impulsor s'aconsegueix resoldre la demanda inicial.

[es] El Contracto Psicoterapéutico y los Impulsores son ambos conceptos del Análisis Transaccional, corriente iniciada por Eric Beme para abordar las temáticas traídas por sus pacientes. Teniendo en cuenta los cinco Impulsores diferentes que Taibi Kahler describió y la formulación de un Contrato Psicoterapéutico basado en las teorías del Análisis Transaccional, se han estudiado 150 casos identificando el Impulsor primario de cada paciente con el cuestionario del Guión de Vida de Holloway, estableciendo un objetivo de Contrato Psicoterapéutico y así comprobando si la demanda inicial del paciente se resolvía una vez cambiado el Impulsor. Los resultados del estudio acompañan la hipótesis, demostrando que usando el Contrato Psicoterapéutico se logra cambiar el Impulsor primario del paciente y cambiando el Impulsor se logra resolver la demanda inicial.
[ca] És una investigació, anàlisis, i aproximació a l'obra gràfica de l'artista mallorquí, del segle XX, Pere Quetglas, conegut pel pseudònim de "Xam". La seva activitat s'ha sistematitzat sobre la base la biografia, tècniques treballades i el seu entorn. Xam, es va exercitar en la caricatura, el dibuix, el cartell, el gravat xilogràfic, la pintura, els monotips, la serigrafia i en el gravat calcogràfic. Del conjunt de tota la seva producció l'autor se centra en l'obra gràfica produïda a partir de 1944, quan pot datar-se la seva primera xilografia, i la seva defunció, l'any 2001, en el qual realitza la seva última litografia. El treball s'insereix en un àmbit sense tradició immediata sobre l'obra gràfica a Mallorca, pràcticament desapareguda després de la important impremta Guasp. S'han pogut documentar més de 400 matrius. Alhora, s'han treballat les estampacions d'aquestes, que ascendeixen a 600 estampes calcogràfiques, xilogràfiques, serigràfiques i litogràfiques.

[es] Es una investigación, análisis, y aproximación a la obra gráfica del artista mallorquín, del siglo XX, Pedro Quetglas, conocido por el seudónimo de "Xam". Su actividad se ha sistematizado en base a la biografía, técnicas trabajadas y a su entorno. Xam, se ejercitó en la caricatura, el dibujo, el cartel, el grabado xilográfico, la pintura, los monotipos, la serigrafía y en el grabado calcográfico. Del conjunto de toda su producción se centra en la obra gráfica producida a partir de 1944, cuando puede datarse su primera xilografía, y su fallecimiento, en 2001, en el cual realiza su última litografía. La tarea se inserta en un ámbito sin tradición inmediata sobre la obra gráfica en Mallorca, prácticamente desaparecida tras la importante imprenta Guasp. Se han podido documentar más de 400 matrices. A su vez, se han trabajado las estampaciones de estas, que ascienden a 600 estampas calcográficas, xilográficas, serigráficas y litográficas.
[ca] Els ritmes biològics tenen un paper important en l'adaptació fisiològica i metabòlica de l'organisme un moment del dia, ritme circadià, o de l'any, ritme estacional. Els senyals o moduladors externs anomenats zeitgebers, com la llum o el menjar, tenen un paper crucial en la reprogramació o alteració d'aquestes oscil·lacions. L'alteració del ritme circadià deguda als estils de vida moderns, com ara els canvis en els cicles de llum/foscor o els patrons dietètics, s'ha relacionat amb el desenvolupament de trastorns metabòlics. En aquest context, els compostos fenòlics com les proantocianidines (PACs) han demostrat exercir efectes beneficiosos sobre els trastorns metabòlics. A més, els polifenols han demostrat la seva capacitat per modular alguns components del sistema del rellotge. De fet, la interacció dels compostos fenòlics amb els ritmes biològics ha estat assenyalada recentment pel nostre grup com un mecanisme potencial implicat en els efectes beneficiosos. Aleshores, l'objectiu d'aquesta tesi va ser dilucidar si els PACs actuen a través dels ritmes biològics i investigar si aquests compostos fenòlics poden restaurar els ritmes biològics en diferents situacions de pertorbació, com els canvis en els cicles de llum/foscor o en els patrons dietètics. Per això, es van estudiar els ritmes circadians de rates Fischer 344 sanes i amb dieta de cafeteria (CAF), els efectes de diferents situacions de pertorbació d'aquests ritmes i les propietats dels PACs per restaurar aquestes pertorbacions.

[es] Los ritmos biológicos desempeñan un papel importante en la adaptación fisiológica y metabólica del organismo a momento del día, ritmo circadiano, o del año, ritmo estacional. Las señales o moduladores externos llamados zeitgebers, como la luz o la comida, desempeñan un papel crucial en la reprogramación o alteración de estas oscilaciones. La alteración del ritmo circadiano debida a los estilos de vida modernos, como los cambios en los ciclos de luz/oscuridad o los patrones dietéticos, se ha relacionado con el desarrollo de trastornos metabólicos. En este contexto, los compuestos fenólicos como las proantocianidinas (PACs) han demostrado ejercer efectos beneficiosos sobre los trastornos metabólicos. Además, los polifenoles han demostrado su capacidad para modular algunos componentes del sistema del reloj. De hecho, la interacción de los compuestos fenólicos con los ritmos biológicos ha sido señalada recientemente por nuestro grupo como un mecanismo potencial implicado en sus efectos beneficiosos. Entonces, el objetivo de esta tesis fue dilucidar si los PACs actúan a través de los ritmos biológicos e investigar si estos compuestos fenólicos pueden restaurar los ritmos biológicos en diferentes situaciones de perturbación, como los cambios en los ciclos de luz-oscuridad o en los patrones dietéticos. Para ello, se estudiaron los ritmos circadianos de ratas Fischer 344 sanas y con dieta de cafetería (CAF), los efectos de diferentes situaciones de perturbación de estos ritmos y las propiedades de los PACs para restaurar estas perturbaciones.
[ca] El Trastorn Límit de la Personalitat (TLP) és un trastorn greu amb una evolució tórpida, el tractament del qual està enfocat, majoritàriament, a tractar les fases agudes del trastorn. L'objectiu d'aquest estudi és analitzar i comparar la gravetat clínica, el funcionament psicosocial i la comorbilitat en l'eix I dels pacients derivats al Programa TLP de l'HD CPB-SSM, a l'ingrés en el programa de tractament especialitzat per a TLP, al finalitzar el tractament i en un seguiment als 5 anys. L'avaluació de la gravetat clínica del perfil dels pacients es va realitzar mitjançant l'escala d'impressió Clínica Global (ICG-TLP), el funcionament psicosocial es va avaluar mitjançant la situació laboral, acadèmica, estat civil i GAF dels pacients. La comorbilitat en eix I es va avaluar segons criteri clínic. Els resultats observats mostren que els pacients milloren després d'efectuar el programa de tractament específic en TLP en totes les àrees de gravetat clínica del perfil segons la ICG-TLP, i mantenen la millora clínica als 5 anys, sent la millora màxima en impulsivitat, i la mínima en afectivitat. Presenten un funcionament psicosocial empobrit. Pel que fa a la comorbilitat en eix I, en finalitzar el tractament presenten més trastorns afectius, i en el seguiment als 5 anys, la comorbilitat disminueix, juntament amb el trastorn en abús de substàncies.

[es] El Trastorno Límite de la Personalidad (TLP) es un trastorno grave, de evolución tórpida, cuyo tratamiento está enfocado, mayoritariamente, a tratar las fases agudas del trastorno. El objetivo de este estudio es analizar y comparar la gravedad clínica, el funcionamiento psicosocial y la comorbilidad en eje I de los pacientes derivados al Programa TLP del HD CPB-SSM, al ingreso en el programa de tratamiento especializado para TLP, al finalizar el tratamiento y en un seguimiento a los 5 años. La evaluación de la gravedad clínica del perfil de los pacientes se realizó mediante la escala de Impresión Clínica Global (ICG-TLP), el funcionamiento psicosocial se evaluó mediante la situación laboral, académica, estado civil y GAF de los pacientes. La comorbilidad en eje I se evaluó según criterio clínico. Los resultados observados muestran que los pacientes mejoran tras efectuar el programa de tratamiento específico en TLP en todas las áreas de gravedad clínica del perfil según la ICG-TLP, y mantienen la mejoría clínica trascurridos 5 años, siendo la mejoría máxima en impulsividad, y la mínima en afectividad. Presentan un funcionamiento psicosocial empobrecido. En cuanto a la comorbilidad en eje I, al finalizar el tratamiento presentan más trastornos afectivos, y en el seguimiento a los 5 años, la comorbilidad disminuye, junto con el trastorno en abuso de sustancias.
[ca] El present treball pretén demostrar com els pescadors formen part d'un grup separat de la resta de la societat quant a la seva manera d'operar i de prendre partit en moments rellevants dels anys trenta. Intentarem esbrinar si els pescadors s'integren en un col·lectiu sindical tal com obrers o pagesos o no i per què és així. En canvi, s'allunyen i es distancien de qualsevol tipus de revolució que es produeix durant els anys trenta, concretament en el context de la Guerra Civil i de les col·lectivitzacions desenvolupades principalment per la CNT, de manera que només es preocupen per la seva supervivència. Per una banda, des de la descripció i explicació més objectives ens aproximarem a les característiques pròpies de la professió i, per altra banda, des de la perspectiva política i social observarem com va influir la Guerra Civil espanyola en el comportament dels seus integrants.

[es] El presente trabajo pretende demostrar como los pescadores forman parte de un grupo separado del resto de la sociedad en su manera de operar y de tomar partido en momentos relevantes de los años treinta. Intentaremos saber si los pescadores de manera general se integran en un colectivo sindical como el de los obreros o agricultores o no y por qué es así. En cambio, se alejan y distancian de cualquier tipo de revolución que se produce durante los años treinta, concretamente en el contexto de la Guerra Civil y de las colectivizaciones desarrolladas principalmente por la CNT, de manera que solo se preocupan por su supervivencia. Por un lado, desde la descripción y explicación más objetivas nos aproximaremos a las características propias de la profesión y, por otro lado, desde la perspectiva política y social observaremos cómo influyó la Guerra Civil española en el comportamiento de sus integrantes.
[ca] L'any 2014 el Ministeri d'Economia i Hisenda va activar l'obligatorietat de calcular el cost efectiu dels serveis públics en l'àmbit de les entitats locals. La iniciativa, que va néixer amb uns criteris de càlcul comuns, pretenia imposar la rendició de comptes a uns municipis que no tenien les eines suficients, perquè la majoria no comptaven amb sistemes de comptabilitat analítica. Aquesta investigació fa una anàlisi comparativa dels costos efectius dels serveis esportius prestats pels ajuntaments catalans amb una població superior a 20.000 habitants amb l'objectiu d'avaluar les tendències de despesa majoritàries i les formes de gestió predominants, així com corroborar l'efectivitat de la mesura legal. També valora el grau de maduresa de la implantació d'indicadors de gestió en l'administració local i, finalment, identifica els punts dèbils de la metodologia emprada per a la determinació dels costos reals d'aquests serveis amb la intenció d'assolir una informació pública més útil.

[es] En 2014 el Ministerio de Economía y Hacienda activó la obligatoriedad de calcular el coste efectivo de los servicios públicos en el ámbito de las entidades locales. La iniciativa, que nació con unos criterios de cálculo comunes, pretendía imponer la rendición de cuentas a unos municipios que carecían de herramientas suficientes, porque la mayoría no contaban con sistemas de contabilidad analítica. Esta investigación realiza un análisis comparativo de los costes efectivos de los servicios deportivos prestados por los ayuntamientos catalanes con una población superior a 20.000 habitantes con el objetivo de evaluar las tendencias de gasto mayoritarias y las formas de gestión predominantes, así como corroborar la efectividad de la medida legal. También valora el grado de madurez de la implantación de indicadores de gestión en la administración local y, por último, identifica los puntos débiles de la metodología empleada para la determinación de los costes reales de estos servicios con la intención de lograr una información pública más útil.
[ca] Aquesta tesi doctoral desenvolupa el concepte d'autodiègesi i estableix una nova perspectiva per a la investigació de l'autoficció cinematogràfica. També perfecciona teòricament els diferents tipus d'autodiègesi, explicant les diferències existents entre l'autodiégesis documental, l'autodiégesis no-documental i l'autodiégesis rellevada. En aquesta investigació el concepte s'ha aplicat de manera parcial a les obres de destacats autors i diferents actrius i actors cinematogràfics dels segles XX i XXI. Les dades resultants mostren les diferències i similituds narratives i intencionals de les diverses formes d'expressió a través dels fenòmens d'autoficció i autodiégesis, així com la manera en què aquest recurs mostra reiteradament la semblança entre l'autor i el personatge. L'estudi presenta aquests dos conceptes com fenòmens íntimament relacionats amb els paradigmes de creació i filiació que vertebra la civilització d'occident, i que determinen en bona mesura el discurs tradicional sobre art i autoria.

[es] Esta tesis doctoral desarrolla el concepto de autodiégesis y establece una nueva perspectiva para la investigación de la autoficción cinematográfica. También perfecciona teóricamente los diferentes tipos de autodiégesis, explicando las diferencias existentes entre la autodiégesis documental, la autodiégesis no-documental y la autodiégesis relevada. En esta investigación el concepto se ha aplicado de manera parcial a las obras de destacados autores y diferentes actrices y actores cinematográficos de los siglos XX y XXI. Los datos resultantes muestran las diferencias y similitudes narrativas e intencionales de las diversas formas de expresión a través de los fenómenos de autoficción y autodiégesis, así como el modo en que este recurso muestra reiteradamente la semejanza entre el autor y el personaje. El estudio presenta estos dos conceptos como fenómenos íntimamente relacionados con los paradigmas de creación y filiación que vertebra la civilización de occidente, y que determinan en buena medida el discurso tradicional sobre arte y autoría.
[ca] La introducció de les tecnologies de la informació i la comunicació (TIC) a l'educació superior ha estat un procés que ha generat canvis importants en aquest àmbit educatiu. En aquesta recerca, es va buscar explicar el procés d'introducció i aplicació de diverses TIC a la Universitat de Guadalajara, Mèxic, el qual es va iniciar a mitjans de la dècada dels anys 80 i ha continuat a través d'aquests 25 anys. Per comprendre'l, es va treballar des de dos aspectes; el primer va ser a partir de l'anàlisi de les polítiques i accions proposades als sis Plans de Desenvolupament Institucional generats en aquesta casa d'estudis, i que abasten des de l'any 1990 fins al 2009, i la seva relació amb les Polítiques i accions proposades des dels Organismes nacionals i internacionals. Aquesta informació es va complementar amb l'anàlisi d'altres documents oficials com ara informes de Rectoria General, informes dels diferents centres universitaris que conformen la institució, així com els plans de desenvolupament d'aquests centres.

[es] La introducción de las tecnologías de la información y la comunicación (TIC) en la educación superior, ha sido un proceso que ha generado cambios importantes en este ámbito educativo. En la presente investigación, se buscó explicar el proceso de introducción y aplicación de diversas TIC en la Universidad de Guadalajara, México, el cual se inició a mediados de la década de los años 80 y ha continuado a través de estos 25 años. Para su comprensión, se trabajó desde dos aspectos; el primero de ellos fue a partir del análisis de las políticas y acciones propuestas en los seis Planes de Desarrollo Institucional generados en esta casa de estudios, y que abarcan desde el año 1990 hasta 2009, y su relación con las Políticas y acciones propuestas desde los Organismos Nacionales e Internacionales. Esta información se complementó con el análisis de otros documentos oficiales como informes de Rectoría General, informes de los diferentes Centros Universitarios que conforman a la institución, así como los Planes de Desarrollo de estos Centros.
[ca] Una transformació en la mobilitat terrestre és previsible durant els propers anys. El conductor, causant de la majoria dels accidents actualment, deixarà de ser imprescindible per al funcionament del vehicle a motor. Els vehicles autònoms prescindiran d'aquesta figura. En aquest treball plantejo els reptes jurídics que deriven de la introducció d'aquest tipus de vehicles al mercat. En concret, la necessitat d'adaptar la llei vigent espanyola en matèria de responsabilitat civil i assegurança que identifica el conductor com a principal responsable dels accidents de circulació. Analitzo també els reptes jurídics que la comercialització d'aquest tipus de vehicles planteja en relació amb l'aplicació de la Directiva sobre responsabilitat de fabricant per producte defectuós, tenint en compte que es preveu que el defecte del vehicle com a causa dels accidents de circulació augmenti en proporció a la totalitat d'accidents.

[es] Una transformación en la movilidad terrestre es previsible durante los próximos años. El conductor, causante de la mayoría de los accidentes actualmente, dejará de ser imprescindible para el funcionamiento de un vehículo a motor. Los vehículos autónomos prescindirán de esta figura. En este trabajo planteo los retos jurídicos que derivan de la introducción de este tipo de vehículos en el mercado. En concreto, la necesidad de adaptar la ley vigente española en materia de responsabilidad civil y seguro que identifica al conductor como principal responsable de los accidentes de circulación. Analizo también los retos jurídicos que la comercialización de este tipo de vehículos plantea en relación con la aplicación de la Directiva sobre responsabilidad del fabricante por producto defectuoso, dado que se prevé que el defecto del vehículo como causa de los accidentes de circulación aumente en proporción a la totalidad de accidentes.