BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Ens els últims anys la indústria camaronera està agafant molta importància al Brasil i genera pressions sobre ecosistemes i comunitats tradicionals que viuen en equilibri amb el seu entorn. A Cumbe, una comunitat tradicional del municipi d'Aracati, Cearà, Brasil, l'ecosistema que envolta a la seva població és el manglar. A causa d'aquesta forta pressió, tant el manglar com els serveis ambientals els quals la població local es beneficia, estan en transformació. En aquesta investigació, la població local de Cumbe identifica, valora i caracteritza els serveis ambientals que els proporciona el manglar donant-li així una vital importància, que pot servir de precedent per una possible protecció. Per altra banda, es fa una aproximació en termes econòmics de la pesca artesanal i les granges de camarón per discutir a curt i a llarg termini quin és el model més sostenible a seguir.

[en] In recent years the shrimp industry has become of huge importance in Brazil but it has also created pressures on the ecosystems and traditional communities that used to live in harmony with their environment. Cumbe, a traditional community in the municipality of Aracati, Ceara, Brazil, is surrounded by the ecosystem of mangrove. Due to this pressure, both the mangrove and the environmental services which the local population benefits from are in a transformation process. In the investigation, the local population of Cumbe identifies, defines and values the environmental services provided by the mangrove, and this is the reason why they consider it of vital importance and that it can be used to set a precedent for a possible protection. Aside from that, we have elaborated an economic estimate on artisanal fishing and shrimp farms to discuss, in the short and long term, which is the most sustainable model to follow.
[ca] Aquest treball se centra en l'anàlisi de La fila india (2016) de l'escriptor mexicà Antonio Ortuño. La novel·la té per rerefons la crisi migratòria dels centreamericans que travessen Mèxic per a arribar als Estats Units, la qual cosa produeix una desterritorialización de la problemàtica de la frontera i la seva reubicació en l'espai mexicà. Ens detindrem en els procediments formals de les subjectivitats (les diferents veus que narren) implicades en la conformació, la fragmentació i reconstitució del cos migrant. Finalment, a través del concepte de heterotopía de Michel Foucault, veurem de quina manera el territori d'aquesta migració (Mèxic) es veu també subjectivat per tals experiències plurals.

[en] This work is centered on an analysis of Mexican writer Antonio Ortuño's La fila india (2016). The novel has the migratory crisis of central Americans crossing Mexico to reach the United States as a backdrop, which deterritorializes the question of the frontier and its relocalisation within Mexican space. We will stop to consider the formal processes of subjectivation (the different voices narrating), which imply the conforming, fragmenting and reshaping of the migrant body. Finally, we will examine the ways in which the territory for this migration (Mexico) is itself subjectivized by these plural experiences, by borrowing Michel Foucault's concept of heterotopia
[ca] Aquest llibre aborda el debat sobre el dèficit democràtic de les polítiques exteriors europees i de defensa. Aquest debat gira entorn de dues dimensions. La primera té a veure amb la responsabilitat de les institucions PESC. És l'actual grau de supervisió parlamentària de les polítiques més adequades? La separació dels parlaments nacionals en matèria de política exterior europea estat contrarestat per donar poders suficients per al Parlament Europeu? I, pel que fa a la Política Europea de Seguretat i Defensa (PESD), són els parlaments nacionals efectivament el controla? La segona dimensió del debat està relacionat amb la qüestió més àmplia de si el Parlament Europeu és capaç de legitimar els resultats polítics de la UE. En absència d'un demos europeu d'ample i d'un sistema de partits cert, ¿quins interessos tenen els membres del Parlament Europeu (MPE) representen quan es tracta de qüestions de política exterior? Hi ha divisions transnacionals en la política exterior o són principalment nacional? D'altra banda, és el Parlament Europeu el desenvolupament d'una postura transnacional, autònom en qüestions de política exterior, diferent de la del Consell o de la Comissió? Aquest volum és el resultat de la 2 ª Reunió del Grup de Treball sobre FORNET "Evolució i responsabilitat de les institucions PESC", organitzat per l'Observatori de Política Exterior Europea (Línia d'Investigació de l'Institut Universitari d'Estudis Europeus), que va tenir lloc a Barcelona , el 4 i 5 de març de 2005.

[en] This book addresses the debate on the democratic deficit of European foreign and defence policies. This debate revolves around two dimensions. The first one has to do with the accountability of CFSP institutions. Is the current degree of parliamentary oversight of these policies the most appropriate? Has the disengagement of national parliaments regarding European foreign policy been counterbalanced by giving sufficient powers to the European Parliament? And, regarding the European Security and Defence Policy (ESDP), are national parliaments effectively controlling it? The second dimension of the debate is related to the wider question of whether the European Parliament is capable of legitimising EU policy outcomes. In the absence of a Europe-wide demos and of a true party system, what interests do Members of the European Parliament (MEPs) represent when dealing with foreign policy issues? Are there transnational cleavages in foreign policy or are they mainly national? Furthermore, is the European Parliament developing a transnational, autonomous stance on foreign policy issues, different from that of the Council or the Commission? The present volume is the result of the 2nd Meeting of the FORNET Working Group on "Evolution and Accountability of CFSP Institutions" organised by the Observatory of European Foreign Policy (Research line of the Institut Universitari d'Estudis Europeus), which took place in Barcelona, the 4 and 5 March 2005.
[ca] Les sancions imposades per la Unió Europea (UE) a Rússia, en el marc del conflicte a Ucraïna, han rebut nombroses crítiques per la seva aparent manca d'eficàcia i ambició. El 2014, la UE va fixar les primeres sancions, les quals no van aconseguir acabar amb els objectius del Kremlin en relació amb l'annexió de Crimea i l'ocupació de les províncies de Donetsk i Lugansk. De tota manera, Rússia es va preparar per afrontar noves represàlies en el futur com, per exemple, els paquets de sancions imposats per la UE el 2022, arran de la invasió militar russa a Ucraïna. En aquest article s'analitza el rerefons de les mesures restrictives imposades, comparant les del 2014 amb les del 2022, per així poder valorar l'impacte real que han tingut.

[en] The sanctions imposed by the European Union (EU) on Russia, in the context of the conflict in Ukraine, have received numerous criticisms for their apparent lack of effectiveness and ambition. In 2014, the EU set the first sanctions, which failed to end the Kremlin's goals regarding the annexation of Crimea and the occupation of Donetsk and Luhansk provinces. In any case, Russia prepared to face new reprisals in the future, such as the sanctions packages imposed by the EU in 2022, following the Russian military invasion in Ukraine. This article analyzes the background of the restrictive measures imposed, comparing those of 2014 with those of 2022, in order to assess the real impact they have had.
[ca] L'actual model agrari argentí està basat en el monocultiu de soja per a l'exportació. Aquest cultiu va créixer de manera massiva a partir de l'entrada de la soja transgènica resistent a l'herbicida glifosat, als 90. Els plaguicides han representat la gran base del creixement de la producció agropecuària argentina. Degut al creixent ús que estan experimentant i a la proximitat dels cultius als pobles, els habitants comencen a percebre les pràctiques de maneig i aplicació de plaguicides com un risc a la salut i al medi ambient de la zona. El clima d'incertesa regnant sobre els impactes del agroquímics es percep en les àrees productores de soja tot esdevenint en un conflicte entre experts i població local. Amb l'estudi d'aquest risc, la manera amb que és percebut per la població i els factors que causen l'esmentada percepció al municipi de Basavilbaso, s'ha observat que els problemes que generen l'elevada percepció són principalment les males pràctiques en l'aplicació dels agroquímics, l'absència de regulació per part de l'organisme de control i la incertesa sobre els efectes que tals productes poden causar.

[en] The current argentine agrarian model is based on soya monoculture for its exportation. This culture increased massively in the 90s after the first arrival of transgenic soya, which was resistant to glyphosate herbicide. The pesticides have meant a great mainstay for argentine's agricultural production growth. Due to its rising use and to cultures' proximity to the population, the inhabitants are starting to perceive management practices and pesticide application as a risk for their health and environment. The uncertainty about agrochemical impacts is sensed at the soya production areas, and is becoming a conflict between experts and local population. By studying this risk, the way that is perceived by the population and the factors that affect this perception, it has been noticed that wrong practices in agrochemical application, absence of regulation of such practices by the control organisms, and uncertainty about the effects that this products may cause in the population, are the main factors that generates that high perception of risk.
[ca] Aquest document pretén donar a conèixer el concepte de dessalinització nuclear, determinar els avantatges i inconvenients a nivell ambiental, així com els costos econòmics i energètics que poden suposar. Podem definir dessalinització nuclear com una planta de dessalinització d'aigua marina que és alimentada pel seu complet funcionament per un reactor nuclear. La planta utilitza tant l'energia elèctrica que es produeix com l'energia calorífica retinguda en l'aigua que surt del reactor. S'ha estructurat el treball en tres parts. La primera és una anàlisi de quin és l'ús que se'n fa a nivell mundial de la tecnologia de dessalinització. S'ofereixen dades de la producció mundial d'aigua dolça a partir d'aquesta tecnologia, en quins països se'n fa més ús i perquè. També es defineixen els tipus de plantes de dessalinització que es poden construir. El segon apartat és un anàlisi històric i d'actualitat de la dessalinització nuclear mundial. S'analitza el perquè del desenvolupament d'aquesta tecnologia i s'estudien les necessitats hídriques que es podran tenir en un futur. Es planteja si aquesta tecnologia pot satisfer-les. S'estudien les onze plantes de dessalinització nuclear que han funcionat. El tercer apartat és un estudi de la possible transformació de les dues plantes dessalinitzadores catalanes en dessalinitzadores nuclears. Es fa un anàlisi de costos energètics i de producció, sense tenir en compte els d'instal·lació. També s'investiga els possibles impactes per contaminació radiològica que podria generar l'aigua produïda amb aquesta tecnologia.

[en] This document aims to let know the nuclear dessanilation concept, determine the environmental advantatges and disadvantatges as well as the economic and energetic costs that it might produce.We can define nuclear desalination as a seawater desalination plant that works using nuclear energy for all its operation. The plant uses the electrical energy produced by the reactor and the heat of the water that gets out from it.The project is estructured in three main parts. The first it is an analysis of which is the use of desalination technology in the world. It gives data of the world production, in which countries is more used and why. There are also defined the types of dessalination plants that exist.The second section is an historical and actual analysis of the world nuclear dessalination. Is studied why this technology has been developed and analised the world water needs that might be in the future. Raises if this technology can satisfy them. It also studies the eleven dessalination plants that had ever been in operation.The thirth part is a study of the possible transformation of the two catalan dessalination plants. Is analised de energy and production costs. Is also investigated the radiological contamination that might cause the product water with this technology.
[ca] Programa de doctorat, didàctica de les Ciències Socials. Departament de didàctica de la Llengua, la Literatura i les Ciències Socials. Facultat de Ciències de l'Educació. Universitat Autònoma de Barcelona (UAB) La present tesi doctoral presenta un procés d'investigació social educativa de didàctica de les ciències socials. Es tracta d'una investigació - acció sobre la pròpia pràctica docent que, com estudi de cas, pretén donar resposta al problema de la comprensió del temps històric per part de l'alumnat de secundària i, molt concretament, d'un dels seus conceptes articuladors: la contemporaneïtat. Es tracta d'un concepte que parteix de la identificació d'esdeveniments simultanis i l'establiment de relacions entre aquests, per tal d'explicar una determinada realitat històrica, de forma global i comprensiva. Tot plegat per contribuir a la investigació en didàctica de les ciències socials, a trobar estratègies adequades per un aprenentatge de la història, que realment capaciti l'alumnat per interpretar el passat, comprendre el present i projectar el futur que tots desitgem.

[en] PHd in social Sciences Teaching. Department of language, literature and social sciences. Faculty of Educational Sciences. UAB (Autonomous University of Barcelona). This thesis presents a research social education of social science teaching. It is a research-action on my own teaching practice, as the case study aims to answer the problem of understanding the historical time for the students of secondary and, specifically, in its concept: contemporaneity. It's a concept based on the identification of simultaneous events and establihing relationships between them, to explain a particular historical reality of global comprehension. All this to contribute to research in didactics of social science in troubled appropriate strategies. For learning the history, you really empower students to interpret the past, understand the present and project the future we all want.
[ca] Aquest article presenta aspectes clau de la interacció a l'aula en contextos de L2 i AICLE, i dels seus efectes sobre el desenvolupament acadèmic i lingüístic dels estudiants. També té com a objectiu despertar la consciència del lector sobre el paper de la llengua i del discurs en l'ensenyament integrat del contingut i de la llengua estrangera a les aules AICLE. Més específicament, s'analitza com els docents poden desplegar de manera eficient la seva Competència Interactiva Escolar o CIE, en forma d'estratègies interactives ajustades al micro-context de l'aula, que són imprescindibles per al correcte desenvolupament del procés d'ensenyament-aprenentatge. També es descriu com els professors poden utilitzar la interacció a l'aula per guiar els estudiants cap a una millor comprensió del contingut específic de l'assignatura i fomentar el desenvolupament de la competència comunicativa en la L2, així com promoure una participació més activa de l'alumnat en contextos rics en contingut. Finalment, s'analitza el paper dels docents en el suport emocional als estudiants i en la conversió de l'aula en un entorn segur, on aquests puguin desenvolupar la seva imatge en positiu mitjançant la interacció amb el docent i amb els seus companys de classe.

[en] This article provides a comprehensive overview of the key aspects of classroom interaction in L2 and CLIL contexts and its effects on students' academic and language development in such educational settings. It also aims to raise awareness of the role of language and discourse in teaching content and language in CLIL classrooms. More specifically, it discusses how teachers can efficiently enact Classroom Interactional competence (CIC) which is a range of interactional strategies adjusted to the classroom micro-context and which are essential for the correct development of the teaching-learning process. The article presents how teachers can use classroom interaction to guide students in better understanding of subject-specific content, foster the development of students' communicative competence in a foreign language and the integrated learning of content and language as well as promote a more active students' participation in content-rich contexts. Last but not the least, the article discusses the role of the teacher in providing emotional support in the classroom and creating a safe environment where students can develop a positive self-image through their interactions both with the teacher and the peers.
[ca] Resum de les actes de l'Asociación Artístico-Arqueológica Barcelonesa. El volum està il·lustrat amb fotografies (heliogravat) de les estampes que també trobem en el títol: Àlbum de grabados de autores españoles, editat per la mateixa institució. Forma part de la col·lecció d'obres editades per la institució privada, promotora de l'estudi de l'art antic

[en] Summary of the Proceedings of the Asociación Artístico-Arqueológica Barcelonesa. The volume is illustrated with photographs of the prints that we also find in Àlbum de grabados de autores españoles, published by the same institution. Part of the collection of works published by the private institution sponsoring the study of ancient art
[ca] Negació expletiva, concordança negativa i comprovació de trets L'objectiu d'aquest treball és explorar alguns aspectes de les representacions de la interfície sin-tacticosemàntica que corresponen a la negació expletiva (EN) i a la concordança negativa (NC). Postularé que una operació sintàctica d'absorció lògica, concebuda com a verificació de trets, és necessària en la teoria de la gramàtica per tal de donar compte d'ambdós fenòmens. La EN apareix en un context no negatiu i la caracteritzaré mitjançant el moviment encobert d'un tret negatiu des d'un marcador negatiu lleuger o d'un indefinit negatiu a un nucli X 0 no verídic. La NC apareix en un context negatiu i la caracteritzaré com el moviment d'una categoria (quan hi ha una relació d'especificador-nucli a la sintaxi explícita) o com el moviment d'un tret (quan la relació d'especificador- nucli no es dóna a la sintaxi explícita) a un nucli Neg 0 averídic.

[en] The aim of this paper is to explore some aspects of the syntax-semantics interface representa-tions which correspond to expletive negation (EN) and negative concord (NC). I shall postulate that a syntactic operation of logical absorption, conceived as feature checking, is needed in the theory of grammar in order to account for both phenomena. EN instantiates a nonnegative context; it will be characterized by means of a covert negative feature movement, from either a light negative marker or a negative indefinite, up to a nonveridical X° head. NC instantiates a negative context; it will be characterized as either category movement (when the Spec-Head relation holds in explicit syntax) or feature movement (when the Spec-Head relation does not hold in overt syntax) to an averidical Neg° head.
[ca] En una societat globalitzada que experimenta canvis constants, l'alumnat del futur hauria de saber enfrontar-se a reptes inesperats i desenvolupar tasques professionals per les quals encara no ha estat preparat. Això és el que la Comissió Europea entén per competència d'aprendre a aprendre (AaA) (veure Sala, Punie, Garkov & Cabrera Giraldez, 2020). Hi ha estudis que han connectat l'autoavaluació amb la competència d'aprendre a aprendre (Andrade, 2019). A l'àmbit de l'educació, l'autoavaluació ofereix un context per desenvolupar aquesta competència, ja que proporciona oportunitats per recollir dades i reflexionar sobre el rendiment individual. Malgrat això, no hi ha suficient recerca sobre com l'alumnat de secundària percep l'autoavaluació. És per això que el present treball té com a objectiu analitzar el punt de vista de l'alumnat sobre tres situacions d'autoavaluació: la negociació dels criteris d'avaluació, una llista de control i un full d'autoavaluació. A més, aquesta tesi explora les argumentacions de l'alumnat en relació amb la dimensió cognitiva de la competència d'AaA. Per això, el present estudi utilitza un enfocament qualitatiu amb un qüestionari amb preguntes tancades i dos grups de discussió. Els resultats mostren que l'alumnat considera útils totes tres eines d'autoavaluació en termes de reflexió crítica i suport per gestionar la informació de forma efectiva. Finalment, l'alumnat va referir-se a aspectes de la dimensió cognitiva de la competència d'AaA com ara les habilitats comunicatives, les tecnologies digitals i la gestió d'informació.

[en] In a globalised society going through constant changes, future students should be able to adapt to face unexpected challenges and carry out professional tasks they have not been prepared for. This is what the European Commission understands as the competence of learning to learn (LTL; see Sala, Punie, Garkov & Cabrera Giraldez, 2020). Studies have made connections between self-assessment and learning to learn (Andrade, 2019). At an educational level, self-assessment offers a context in which this competence can be developed since it provides data collection opportunities to reflect on one's performance. However, there is still little research on how high school students perceive self-assessment. Thus, this paper aims to analyse the students' viewpoints on three self-assessment situations: the negotiation of assessment criteria, a checklist, and a self-assessment grid. Moreover, this dissertation explores students' arguments concerning the cognitive dimension of the LTL competence. Therefore, this study employs a qualitative approach with a survey questionnaire using close-ended questions and two focus group interviews. The results revealed that students consider the three self-assessment tools useful in terms of critical reflection and support to manage information effectively. Finally, students referred to aspects of the cognitive dimension of the LTL competence such as communication skills, digital technologies and the management of information.