BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] El sector de les comunicacions mòbils cel·lulars ha mostrat un gran dinamisme en les dues últimes dècades. Primer de la mà de GSM, després amb el desplegament d'UMTS i des de finals del 2008 amb la primera especificació per la 3GPP del sistema LTE (Long Term Evolution). En aquest projecte es pretén estudiar la xarxa LTE mitjançant el dispositiu Amari LTE 100 de l'empresa Amarisoft, encarregat de implementar una estació base. Es basa en la tecnologia SDR i és compatible amb la Release 13 de la 3GPP. El projecte està basat en experimentar amb el component software del sistema per poder descobrir, analitzar i testejar les diferents prestacions que ofereix l'instrument. A nivell hardware no s'ha tocat res ja que venia tot incorporat amb el kit Amari.

[es] El sector de las comunicaciones móviles celulares ha mostrado un gran dinamismo en las dos últimas décadas. Primero de la mano de GSM, luego con el despliegue de UMTS y desde finales de 2008 con la primera especificación por la 3GPP del sistema LTE (Long Term Evolution). En este proyecto se pretende estudiar la red LTE mediante el dispositivo Amari LTE 100 de la empresa Amarisoft, encargado de implementar una estación base. Se basa en la tecnología SDR y es compatible con la Release 13 de la 3GPP. El proyecto está basado en experimentar con el componente software del sistema para poder descubrir, analizar y testear las distintas prestaciones que ofrece el instrumento. A nivel hardware no se ha tocado nada ya que venía todo incorporado con el kit Amari.
[ca] En aquest treball s'ha realitzat un procés per aconseguir realitzar un prototip de canvi automàtic mecànic funcional. En els primers punts podem trobar tot l'estudi de les tipologies de bicicletes així com dels seus elements característics com bieles, plats i pinyons. Durant aquest estudi inicial s'ha definit els paràmetres òptims sobre els quals utilitzar el canvi automàtic. Posteriorment s'han definit les condicions dels perfils d'usuaris, les característiques del mercat i les condicions d'ús del canvi. Seguidament amb totes aquestes dades s'ha realitzat un procés sistemàtic de disseny on s'han utilitzat alguns components ja estandarditzats que s'han dimensionat a partir dels càlculs. El resultat de tot l'anterior ha estat un prototip de canvi automàtic mecànic que funciona segons els estàndards marcats (bicicleta de cross country, canvi de marxes de 1x11, biela normalitzada i ciclisme no professional) i que quan s'ha realitzat una simulació de moviment els resultats han sigut bons. Un cop amb aquestes dades s'han redefinit les peces per poder adaptar-les millor a un procés de fabricació i muntatge i amb tot això s'ha realitzat un pressupost estimat que ens permet veure que comparativament amb una bicicleta elèctrica els costos són inferiors.

[es] En este trabajo se ha realizado un proceso para conseguir realizar un prototipo de cambio automático mecánico funcional. En los primeros puntos podemos encontrar todo el estudio de las tipologías de las bicicletas, así como de sus elementos característicos como bielas, platos y piñones. Durante este estudio inicial se han definido los parámetros óptimos sobre los cuáles utilizar el cambio automático. Posteriormente se han definido las condiciones de los perfiles de los usuarios, las características del mercado y las condiciones de uso del cambio. Seguidamente con todos esos datos se ha realizado un proceso sistemático de diseño donde se han utilizado algunos componentes ya estandarizados que se han dimensionado a partir de cálculos. El resultado de todo lo anterior ha sido un prototipo de cambio automático mecánico que funciona según los estándares marcados (bicicleta de cross country, cambio de marchas de 1x11, biela normalizada y ciclismo no profesional) y que cuando se ha realizado una simulación los resultados han sido buenos. Una vez con estos datos se han redefinido las piezas para poder adaptarlas mejor a un proceso de fabricación y montaje y con todo esto se ha realizado un presupuesto estimado que nos permite ver que comparativamente con una bicicleta eléctrica los costes son inferiores.
[ca] La irrupció de la societat de consum en un panorama marcat pel règim de la dictadura franquista condueix al resorgiment d'una jove classe social benestant que busca el plaer més enllà de les tasques de producció pròpies d'una societat mercantil. Aquest fet comporta l'aparició d'una sèrie d'establiments enfocats a la satisfacció de les necessitats d'aquestes elits que dediquen el seu temps a consumir. Els comerços esdevenen aleshores els llocs on, a banda de vendre-hi productes, la burgesia freqüentarà per veure i deixar-se ser vista. A Barcelona, la reactivació del teixit industrial obre un període de bonança on apareixen espais comercials d'aquest tarannà, dissenyats en la majoria dels seus casos per arquitectes que pertanyen a aquestes elits. A banda de l'aspecte social que acompanya aquesta tipologia d'espais, els locals comercials tot i la seva heterogeneïtat entre ells, mantenen característiques comunes que els vinculen al que són: són arquitectures dins arquitectures que en la voluntat de crear un espai singular modelen la preexistència al seu gust i necessitat i s'exposen al món a través dels aparadors. Ara bé, pel fet d'estar inscrites en el moment històric en què ho fan i contenir productes per a la venda, aquests espais es converteixen en productes en sí mateixos que els condueixen a portar cicles de vida similar, i per tant, destinades a desaparèixer.

[es] La irrupción de la sociedad de consumo en un contexto marcado por el régimen de la dictadura franquista condujo al resurgimiento de una joven clase social acomodada que buscaba el placer más allá de las tareas de producción propias de una sociedad mercantil. Este hecho dio lugar a la aparición de una serie de establecimientos centrados en satisfacer las necesidades de estas élites, que dedicaban su tiempo al consumo. Los comercios se convirtieron entonces en lugares donde, además de vender productos, la burguesía solía frecuentar para ver y ser vista. En Barcelona, la reactivación del tejido industrial abrió un período de bonanza en el que surgieron espacios comerciales de este tipo, diseñados en su mayoría por arquitectos que formaban parte de estas élites. Además del aspecto social que acompaña a este tipo de espacios, los locales comerciales, a pesar de su heterogeneidad entre ellos, mantienen características comunes que los vinculan con lo que son: son arquitecturas dentro de arquitecturas que, con la intención de crear un espacio singular, moldean la preexistencia según sus gustos y necesidades, y se exhiben al mundo a través de los escaparates. Sin embargo, debido a que están inscritos en el momento histórico en el que lo hacen y contienen productos para la venta, estos espacios se convierten en productos en sí mismos que los llevan a experimentar ciclos de vida similares y, por lo tanto, están destinados a desaparecer.
[ca] L'any 2000 Barcelona va emprendre la remodelació de tot un barri, va replantejar-ne les funcions i sense alterar la trama urbana de Cerdà, va dissenyar un model compacte on convisquessin adequadament residència, indústria i serveis. A aquest entorn el va anomenar 22@. Les empreses que durant aquests anys s'han instal·lat a la zona tenen en comú la matèria primera amb què treballen: el coneixement i la innovació. En aquest treball s'analitza la viabilitat d'un sistema de Distribució Urbana de Mercaderies amb Bicicleta al 22@, i es compara la seva eficiència amb la distribució habitual amb furgoneta. Es proposa una zona d'estudi en què es troben 220 empreses dedicades a activitats @ i una microplataforma logística des d'on comença la ruta de repartiment. S'analitzen els costos econòmics, temporals, ambientals i socials del sistema tradicional de repartiment amb furgoneta i es comparen amb el d'un repartiment amb bicicleta. Per fer-ho, s'estableixen dos escenaris en els quals es calcula la ruta òptima de repartiment.

[es] En el año 2000 Barcelona emprendió la remodelación de todo un barrio, replanteó sus funciones y sin alterar la trama urbana de Cerdà, diseñó un modelo compacto en el que conviviesen adecuadamente residencia, industria y servicios. A este entorno lo denominó 22@. Las empresas que durante estos años se han instalado en la zona tienen en común la materia prima con la que trabajan: el conocimiento y la innovación. En este trabajo se analiza la viabilidad de un sistema de Distribución Urbana de Mercancías en Bicicleta en el 22@, y se compara su eficiencia con la distribución habitual en furgoneta. Se propone una zona de estudio en la que se encuentran 220 empresas dedicadas a actividades @ y una microplataforma logística des de donde empieza la zona de reparto. Se analizan los costes económicos, temporales, ambientales y sociales del sistema tradicional de reparto en furgoneta y se comparan con el de un reparto en bicicleta. Para hacerlo, se establecen dos escenarios en los que se calcula la ruta óptima de reparto.
[ca] L'objectiu principal d'aquest projecte és presentar la implementació de diversos algoritmes de registre per a la fusió de dades 3D, resultant en un augment de l'àrea de detecció en aplicacions interactives. Aquest treball compara el registre de dos sensors de profunditat obtingut a partir de la seva calibració a mitjançant d'un patró geomètric i l'obtingut a partir del registre automàtic usant la detecció d'un dit humà com a referència. Utilitzar un detector de dit en lloc d'un patró geomètric aporta una avantatge principal: el mètode és més fàcil d'usar per l'usuari, ja que no es necessiten objectes externs, mentre que el temps emprat i l'error de registre són similars als obtinguts amb la calibració clàssica dels sensors. L'aplicació interactiva utilitzada, concedida per Exipple Studio, permet fer el seguiment d'una mà per tota l'àrea de detecció d'un sol sensor. La contribució d'aquest treball és l'augment de l'àrea de detecció en un 78.5% a 120cm dels sensors, degut al registre resultant.

[es] El objetivo principal de esta tesis es presentar la implementación de diversos algoritmos de registro para la fusión de datos 3D, resultando en un aumento del área de detección en apicaciones interactivas. Este trabajo compara el registro de dos sensores de profundidad obtenido a partir de la calibración de los mismos usando un patrón geométrico y el obtenido a partir del registro automático utilizando la detección de un dedo humano como referencia. Utilizar un detector de dedos en lugar de un patrón geométrico aporta una ventaja principal: el método es más fácil de usar para el usuario, ya que no se necesitan objetos externos, mientras que el tiempo empleado y el error de registro son similares a los obtenidos con la calibración clásica de los sensores. La aplicación iteractiva utilizada, concedida por Exipple Studio, permite hacer el seguimiento de una mano por toda la área de detección de un solo sensor. La contribución de este trabajo es el aumento del área de detección en un 78.5% a 120cm de los sensores, debido al registro resultante.
[ca] Objectiu: La ciutat contemporània genera amb facilitat llocs sense nom, espais d'identitat difusa que han rebut múltiples noms des de la teoria urbanística. L'objecte d'aquest treball és analitzar en quina mesura la interpretació d'aquests espais associada a aquests noms és convergent o divergent, és a dir, dilucidar si es tracta de termes diferents per designar una mateixa realitat urbana o si, per contra, aquests noms fan referència a diferents aspectes d'aquesta realitat, de manera que es complementen com a explicació de la mateixa. Metodologia: S'analitza de manera comparativa la interpretació dels llocs sense nom associada als termes més significatius que s'han proposat per a identificar-los, pel que fa a tres aspectes principals: el tipus de realitat urbana concreta que designen, la perspectiva des de la qual es valora aquesta realitat i, finalment, les estratègies d'actuació proposades per a aquests espais. Conclusions: El treball identifica el grup de termes que, dins dels quals designen els llocs sense nom, té una rellevància més gran des del punt de vista de les disciplines projectuals, i que poden considerar-se en gran mesura com intercanviables, tots ells associats a alguna estratègia de actuació en els espais residuals urbans, estratègia que és en la majoria dels casos de tipus paisatgista. Originalitat: L'anàlisi comparativa feta ofereix arguments per descartar alguns termes que resulten equívocs per identificar els llocs sense nom, i per afermar altres en base al seu major valor interpretatiu i també instrumental.

[es] Objetivo: La ciudad contemporánea genera con facilidad lugares sin nombre, espacios de identidad difusa que han recibido múltiples nombres desde la teoría urbanística. El objeto del trabajo es analizar en qué medida la interpretación de estos espacios asociada a estos nombres es convergente o divergente, es decir, dilucidar si se trata de términos diferentes para designar una misma realidad urbana o si, por el contrario, estos nombres hacen referencia a diferentes aspectos de esa realidad, por lo que se complementan como explicación de la misma. Metodología: Se analiza de manera comparativa la interpretación de los lugares sin nombre asociada a los términos más significativos que se han propuesto para identificarlos, en lo referente a tres aspectos principales: el tipo de realidad urbana concreta que designan, la perspectiva desde la que se valora esa realidad y, finalmente, las estrategias de actuación propuestas para estos espacios. Conclusiones: El trabajo identifica el grupo de términos que, dentro de los que designan los lugares sin nombre, tiene una relevancia mayor desde el punto de vista de las disciplinas proyectuales, y que pueden considerarse en gran medida como intercambiables, todos ellos asociados a alguna estrategia de actuación en los espacios residuales urbanos, estrategia que es en la mayoría de los casos de tipo paisajista. Originalidad: El análisis comparativo realizado ofrece argumentos para descartar algunos términos que resultan equívocos para identificar los lugares sin nombre, y para afianzar otros en base a su mayor valor interpretativo y también instrumental.
[ca] L'objectiu d'aquest TFG és proposar un mètode numèric per reduir el temps invertit per l'ordinador en l'aplicació de l'anàlisi modal de ressonàncies a xarxes elèctriques. Per a això se seguirà el procediment descrit a continuació: - Caracterització freqüencial de xarxes a través de la matriu d'admitàncies de bus. - Estudi de ressonàncies en xarxes elèctriques mitjançant la tècnica de l'escombrat freqüencial. - Estudi de ressonàncies en xarxes elèctriques mitjançant la tècnica de l'anàlisi modal. Relació entre l'escombrat freqüencial i l'anàlisi modal. - Proposta d'un mètode numèric per incrementar la velocitat de l'anàlisi modal. - Aplicació a xarxes concretes. Fent servir MATLAB s'analitzaran diverses xarxes elèctriques i mitjançant la tècnica de l'anàlisi modal es trobaran quants modes ressonants presenta cada xarxa, és a dir, quants modes de cada xarxa presenten pics d'impedància, que és on es troben les freqüències de ressonància. A partir de la tècnica esmentada anteriorment, s'implementarà un mètode numèric amb el qual es pretén reduir el temps que s'inverteix per part de l'ordinador en l'aplicació de l'anàlisi modal a les xarxes elèctriques, resultant l'anomenada anàlisi modal ràpida. A la fi d'aquest projecte, es podrà veure el temps que s'aconsegueix reduir gràcies al mètode numèric que dóna lloc a l'anàlisi modal ràpida en comparació al mètode convencional de l'anàlisi modal.

[es] El objetivo del presente TFG es proponer un método numérico para reducir el tiempo invertido por el ordenador en la aplicación del análisis modal de resonancias a redes eléctricas. Para ello se va a seguir el procedimiento descrito a continuación: - Caracterización frecuencial de redes a través de la matriz de admitancias de bus. - Estudio de resonancias en redes eléctricas mediante la técnica del barrido frecuencial. - Estudio de resonancias en redes eléctricas mediante la técnica del análisis modal. Relación entre el barrido frecuencial y el análisis modal. - Propuesta de un método numérico para incrementar la velocidad del análisis modal. - Aplicación a redes concretas. Haciendo uso de MATLAB se analizarán diversas redes eléctricas y mediante la técnica del análisis modal se encontrarán cuántos modos resonantes presenta cada red, es decir, cuántos modos de cada red presentan picos de impedancia, que es donde se hallan las frecuencias de resonancia. A partir de la técnica mencionada anteriormente, se implementará un método numérico con el que se pretende reducir el tiempo que se invierte por parte del ordenador en la aplicación del análisis modal a las redes eléctricas, resultando el denominado análisis modal rápido. Al final de este proyecto, se podrá ver el tiempo que se logra reducir gracias al método numérico que da lugar al análisis modal rápido en comparación al método convencional del análisis modal.
[ca] El ràpid increment de la participació laboral de les dones durant les últimes dècades al nostre país s'acompanya d'una aproximació de les pautes de dones i barons, si bé persisteixen diferències substancials en els joves. Es constata un canvi generacional en el sentit que les dones joves estan més instruïdes que els barons de la seva edat i tot i així gaudeixen de menor oportunitat de treball, major risc d'atur i exhibeixen major disposició a la separació primarenca del mercat. Els anàlisis per gènere i estat civil posa de relleu la interacció dels mercats de treball i de matrimonis i el seu reflex en els problemes de conciliació entre la vida de família i el treball remunerat, ja que: a) les diferències es circumscriuen als casats, tenint els solters d'ambdós gèneres una posició laboral similar; b) en els joves i respecte als solters del propi gènere, els marits intensifiquen la seva presència i guanyen en estabilitat laboral, mentre les esposes no inverteixen en el mercat a favor de la família, troncant la seva trajectòria laboral futura des del començament de la vida professional

[es] El rápido incremento de la participación laboral de las mujeres durante las últimas décadas en nuestro país se acompaña de una aproximación de las pautas de mujeres y varones, si bien persisten diferencias sustanciales en los jóvenes. Se constata un cambio generacional en el sentido de que las mujeres jóvenes están más instruidas que los varones de su edad y sin embargo adolecen de menor empleabilidad, mayor riesgo de paro y exhiben mayor propensión a la separación temprana del mercado. El análisis por género y estado civil pone de relieve la interacción de los mercados de trabajo y de matrimonios y su reflejo en los problemas de conciliación entre la vida de familia y trabajo remunerado, ya que: a) las diferencias se circunscriben a los casados, teniendo los solteros de ambos géneros una posición laboral similar; b) en los jóvenes y respecto a los solteros del propio género, los maridos intensifican su presencia y ganan en estabilidad laboral, mientras las esposas desinvierten en el mercado a favor de la familia, lastrando su trayectoria laboral futura desde el comienzo de la vida profesional.
[ca] L'algorisme dissenyat permet el reconeixement automàtic no intrusiu de l'activitat física usant les dades del acceleròmetre del smartphone. Catorze subjectes de la mateixa franja d'edat (mitjana = 22 anys) han utilitzat l'aplicació Android RSAF durant una setmana en condicions lliures. Els mètodes ReliefF i Sequential Forward Selection han estat utilitzats per la selecció de característiques. Diferents models de Machine Learning han estat avaluats per cinc usuaris: Decision Tree, Naive Bayes i Support Vector Machine. En aquest treball també s'avalua la despesa calòrica en funció del tipus d'activitat física i la intensitat de l'exercici físic. S'obtenen precisions fins al 88.75% en la predicció d'activitats i fins al 88.59% en la despesa calòrica associada. Per últim, es presenten els resultats de la informació analitzada de manera que es pugui donar un feedback al usuari del grau d'activitat del seu estil de vida.

[es] El algoritmo diseñado permite el reconocimiento automático no intrusivo de la actividad física utilizando los datos del acelerómetro del smartphone. Catorce sujetos de la misma franja de edad (media = 22 años) han utilizado la aplicación Android RSAF durante una semana en condiciones libres. Los métodos ReliefF y Sequential Forward Selection han sido utilizados para la selección de características. Diferentes modelos de Machine Learning han sido evaluados para cinco usuarios: Decision Tree, Naive Bayes y Support Vector Machine. En este trebajo también se evalúa el gasto calórico en función del tipo de actividad física y la intensidad del ejercicio físico. Se obtienen precisiones hasta 88.75% en la predicción de actividades y hasta el 88.59% en el gasto calórico asociado. Por último, se presentan los resultados de la información analizada de manera que se puede dar un feedback al usuario del grado de actividad de su estilo de vida.
[ca] Anàlisi d' un sistema OFDM òptic composat per un modulador i un desmodulador ideals als que es realitzaran modificacions en la seva configuració per veure el seu comportament

[es] Análisis de un sistema OFDM óptico compuesto por un modulador y un demodulador óptico a los que se realizarán modificaciones en su configuración para ver su comportamiento
[ca] En aquest treball, després d'identificar la necessitat no coberta d'una embarcació de petites dimensions amb la qual fer treballs batimètrics, es proposa, dissenya, construeix i assaja una embarcació autònoma per a treballs batimètrics. S'entrarà detalladament tant en el disseny d'aquest tipus d'embarcació i els seus components, com en els mètodes constructius que s'ha hagut de desenvolupar per a poder realitzar aquest projecte. Durant la fase de disseny, una profunda anàlisi de les prestacions de cada part de l'embarcació és realitzat, incloent-hi anàlisi amb elements finits, CFD i mètodes experimentals. Finalment, dos plans batimètrics són realitzats en entorns reals per a demostrar les capacitats de topografia hidrològica de l'embarcació prototip i mitjançant les dades de navegació recollits durant l'execució de les batimetries es caracteritzarà l'abast i rendiment d'aquesta.

[es] En este trabajo, tras identificar la necesidad no cubierta de una embarcación de pequeñas dimensiones con la que realizar trabajos batimétricos, se propone, diseña, construye y ensaya una embarcación autónoma para trabajos batimétricos. Se entrará en detalle tanto en el diseño de este tipo de embarcación y sus componentes, como en los métodos constructivos que se ha tenido que desarrollar para poder realizar este proyecto. Durante la fase de diseño, un profundo análisis de las prestaciones de cada parte de la embarcación es realizado, incluyendo análisis con elementos finitos, CFD y métodos experimentales. Finalmente, dos planos batimétricos son realizados en entornos reales para demostrar las capacidades de topografía hidrológica de la embarcación prototipo y mediante los datos de navegación recogidos durante la ejecución de las batimetrías se caracterizará el alcance y rendimiento de la misma.