[ca] La DUA (Docència Universitària en Anglès) fa referència a l'anglès com a llengua vehicular en assignatures acadèmiques als països on l'anglès no es parla com a idioma principal. En el cas d'Espanya, i d'altres països de parla no anglesa, la DUA ha estat adoptada pels responsables de nombroses universitats amb l'objectiu de contribuir al domini d'aquest idioma com a llengua addicional (ILA) per part dels estudiants. Aquest enfocament educatiu plurilingüe és també conegut pel terme "Integració de continguts i llengua a l'educació superior" (ICLES). No obstant això, es discuteix la utilitat d'aquest enfocament en el foment de l'aprenentatge de l'idioma, ja que, la bibliografia disponible diu que els especialistes en les matèries corresponents rebutgen de manera sistemàtica incorporar el desenvolupament lingüístic dels seus estudiants com una de les seves responsabilitats docents. Aquest estudi exploratori se centra en els programes de Grau d'Educació Primària-Docència en Anglès (GEP-DUA), amb la finalitat de donar llum sobre els enfocaments específics adoptats en aquests programes de formació de futurs docents de primària i, molt probablement, dels futurs docents AICLE. En altres paraules, aquest estudi pretén proporcionar informació sobre els principis pedagògics dels docents sobre l'ensenyament, l'avaluació DUA, i les pràctiques explícites en aquest tipus de programes. Concretament, l'estudi té com a objectiu explorar les percepcions del professorat DUA sobre la funcionalitat de la llengua addicional en el procés d'ensenyament i avaluació, així com l'impacte del component de l'idioma als resultats acadèmics dels estudiants. Per abordar el tema, es va optar per una metodologia qualitativa. Es van seleccionar sis informants no nadius d'anglès, de tres diferents programes GEP-DUA de Catalunya, en funció de la seva experiència en l'ensenyament de les assignatures en anglès. Les seves percepcions es van recopilar per mitjà d'entrevistes semiestructurades en profunditat amb preguntes obertes, documents institucionals, evidències d'avaluació, així com exàmens omplerts per l'alumnat. Després de la transcripció de les entrevistes, es van identificar i interpretar patrons o temes dins del discurs docent, seguint el procediment suggerit per Miles i Huberman (1994). Entre altres resultats, l'anàlisi inicial proposa que les assignatures DUA no es van estipular ni objectius ni resultats explícits relacionats amb l'aprenentatge de l'anglès. D'altra banda, la majoria del professorat entrevistat va rebutjar ser considerat "docent d'anglès", i va declinar explícitament actuar com a tal. Tot i això, després de reflexionar sobre algunes de les seves pràctiques específiques, els docents van admetre que la qualitat de l'anglès dels seus alumnes va jugar un paper rellevant en les assignatures DUA que ells van impartir. Aquest posicionament paradoxal, juntament amb la reticència del professorat per acceptar responsabilitats envers l'aprenentatge d'idiomes dels seus alumnes, semblen estar relacionades amb la seva identitat professional. En tot cas, pel que fa als contextos DUA analitzats, s'aprecien evidències que mostren que l'ensenyament integrat de continguts i llengua juguen un paper destacat, encara que la integració no sigui una prioritat pel docent. De l'anàlisi també s'infereix que desconnectar la llengua i el contingut és difícil, gairebé impossible. L'avaluació és el context precís on aquesta realitat emergeix de manera particularment evident. Finalment, hi ha indicis clars que els especialistes en continguts podrien beneficiar-se de l'ajuda d'experts en educació plurilingüe, que contribueixin a orientar-los en la presa de decisions, en l'adaptació d'estratègies docents i criteris d'avaluació als contextos de DUA.

[en] One of the trends taking place in non-English-speaking countries in both Europe and elsewhere, which promotes cultural and international diversity, is the offering of degree programmes either partly or wholly in English. The reasons for this trend are varied and range from a concern with university rankings and the enrichment deriving from international exchanges of both students and university professors to a desire to provide students with foreign language skills to better prepare them for the labour market. English Medium Instruction (EMI) refers to the use of English to deliver academic subjects in countries where English is not spoken as an L1. In the case of Spain and several other non-English speaking countries, EMI has been adopted by policy makers by many universities, the goal being to develop students' command of English as an additional language (EAL). This plurilingual educational approach is often referred to as 'Integrating Content and Language in Higher Education' (ICLHE). Yet, the ability of this approach to foster the learning of language and content in equal measure is debatable, as the literature available reports that subject-matter specialists consistently refuse to take into account their students' language development into their teaching duties. The focus of this exploratory study is EMI primary teacher education degree (PTED) programmes, the goal being to shed light on the specific approaches taken in these programmes to educating future primary teachers, and most probably future CLIL teachers. In other words, this study sought to provide insights into instructors' teaching and assessment principles and declared practices in EMI teacher-education programmes. In particular, this study aimed at exploring the EMI instructors' perceptions of the role the additional language plays in the process of teaching and assessment, as well as the impact of the language component on their students' outcomes. A qualitative methodology was chosen to approach the issue. Six informants, none of them native English speakers, from three different PTED programmes in Catalonia were selected on the basis of their experience in teaching their academic courses in English. Their insights were collected by means of in-depth, semi-structured interviews with open-ended questions, assessment evidence such as students' exam papers, and institutional documents. After the interviews were transcribed, patterns or themes were identified within the discourse and interpreted following the analytical steps suggested by Miles and Huberman (1994). Among other results, the analysis initially appeared to show that, on the one hand, no explicit language-related goals or expected outcomes were stipulated for these EMI courses, and, on the other, a majority of the instructors rejected being considered "English teachers" and explicitly refused to act as such. However, after reflecting on some of their specific practices, the instructors admitted that the quality of their students' English did play a role in the EMI courses they taught. This paradoxical stance and the instructors' reluctance to accept any responsibility for their students' language learning seem to be related to their professional identity. However, there is evidence that the integrated teaching of content and language does play a prominent role in the EMI contexts under research, even if not a priority one. From the analysis, it is also clear that separating content from language is in many cases difficult if not impossible. Assessment is the one context where this becomes particular evident. Finally, there are strong indications that content specialists might benefit from the assistance of experts in plurilingual education to help them orient their decision-making in relation to the adjustment of teaching strategies and assessment criteria to EMI contexts.