[ca] Tot i que la teràpia antiretroviral ha suposat un enorme avenç en quan a la cronificació de la infecció pel VIH-1, encara avui dia la malaltia és incurable. L'eficàcia de la TAR és indiscutible, però l'aturada del tractament es tradueix sistemàticament en un rebot de la càrrega viral plasmàtica que serà degut, principalment, a l'existència de reservoris latents que s'estableixen molt ràpidament en el moment de la infecció i que poden romandre en l'organisme llargs períodes de temps. S'han dissenyat diverses estratègies o aproximacions que tenen com a objectiu trobar la cura per la infecció causada pel VIH, ja sigui per una eliminació radical dels reservoris latents o bé, pel control de la replicació en absència de tractament acompanyat d'una millora de la funcionalitat del sistema immunitari de l'hoste. Així doncs, per a que aquesta aproximació tingui èxit és necessari que es reactivin els provirus competents de les cèl·lules infectades, actuant sobre un ampli ventall de subpoblacions; es produeixin efectes mínims sobre altres tipus cel·lulars evitant així possibles toxicitats off-target; s'estimulin mecanismes de mort en les cèl·lules infectades i s'eviti una activació global de les cèl·lules T. Per tots aquests motius és imprescindible una bona caracterització d'aquests reservoris virals per tal de poder dissenyar estratègies dirigides a eliminar-los. A més, és imperatiu trobar nous agents reversors de latència que permetin una reactivació dels virus a nivell de cèl·lules T CD4+ sense tenir un efecte negatiu sobre la resta de cèl·lules del sistema immunitari, com serien les cèl·lules T CD8+ citotòxiques. En la present tesi doctoral s'ha posat a punt una nova tècnica, anomenada RNA/FISH flow, en el context de la infecció pel VIH. Aquesta tècnica permet la detecció de molècules d'ARN mitjançant la hibridació in situ fluorescent (FISH) combinada amb un mètode d'amplificació de la senyal i, per l'altra banda, l'immunofenotipatge mitjançant anticossos conjugats amb fluorocrom contra proteïnes intracel·lulars i de superfície cel·lular. Totes aquestes dades seran posteriorment recollides i analitzades a través d'un citòmetre de flux. L'ús d'aquesta tècnica ha permès identificar les cèl·lules efectores de memòria (TEM) com la subpoblació cel·lular que suporta majoritàriament la transcripció viral activa tant en pacients virèmics com en aquells amb la càrrega viral suprimida. A més, l'estudi i caracterització de les subpoblacions cel·lulars que actuen com a reservori del virus i que poden respondre a l'estimulació exògena per part de diferents agents reversors de la latència (LRAs), fent ús d'aquesta nova tècnica, ha determinat que els agents reversors de la latència indueixen una resposta heterogènia en les diferents subpoblacions de cèl·lules T CD4+ de pacients infectats pel VIH; i s'ha identificat la combinació de Romidepsina i Ingenol com una de les més potents. Finalment, s'ha proposat i l'avaluat l'àcid làuric, un àcid gras de cadena mitjana, com a nou inductor de la reactivació viral. Els resultats obtinguts in vitro demostren la capacitat d'aquest compost natural per induir la transcripció i producció de proteïna viral al mateix temps que promou una reprogramació del metabolisme cel·lular sense afectar a la capacitat citotòxica de les cèl·lules T CD8+. En conclusió, el RNA/FISH flow es determina com una tècnica vàlida per estudiar el reservori transcripcionalment actiu i avaluar compostos que actuïn com a agents reversors de latència, entre d'altres; i es postula l'àcid làuric com un nou LRA prometedor per ser testat en futurs assajos clínics.

[es] Aunque la terapia antirretroviral ha supuesto un enorme avance en cuanto a la cronificación de la infección por el VIH-1, hoy en día la enfermedad sigue siendo incurable. La eficacia de la TAR es indiscutible, pero la interrupción del tratamiento se traduce sistemáticamente en un rebote de la carga viral plasmática debido, principalmente, a la existencia de reservorios latentes que se establecen muy rápidamente en el momento de la infección y que pueden permanecer en el organismo largos períodos de tiempo. Se han diseñado varias estrategias o aproximaciones que tienen como objetivo encontrar la cura para la infección causada por el VIH, ya sea por una eliminación radical de los reservorios latentes o bien, por el control de la replicación en ausencia de tratamiento acompañado de una mejora de la funcionalidad del sistema inmunitario del huésped. Así pues, para que esta aproximación tenga éxito es necesario que se reactiven los provirus competentes de las células infectadas, actuando sobre un amplio abanico de subpoblaciones; provoque efectos mínimos sobre otros tipos celulares evitando así posibles toxicidades off-target; se estimulen mecanismos de muerte en las células infectadas y se evite una activación global de las células T. Por todos estos motivos es imprescindible una buena caracterización de los reservorios virales para poder diseñar estrategias dirigidas a eliminarlos. Además, es imperativo encontrar nuevos agentes reversores de la latencia que permitan una reactivación de los virus a nivel de células T CD4+ sin tener un efecto negativo sobre el resto de células del sistema inmunitario, como serían las células T CD8+ citotóxicas. En la presente tesis doctoral se ha puesto a punto una nueva técnica, denominada RNA/FISH flow, en el contexto de la infección por el VIH. Esta técnica permite la detección de moléculas de ARN mediante la hibridación in situ fluorescente (FISH) combinada con un método de amplificación de la señal y, por otro lado, el inmunofenotipaje mediante anticuerpos conjugados con fluorocromos contra proteínas intracelulares y de superficie celular. Todos estos datos serán posteriormente recogidos y analizados por un citómetro de flujo. El uso de esta técnica ha permitido identificar las células efectoras de memoria (TEM) como la subpoblación celular que soporta mayoritariamente la transcripción viral activa tanto en pacientes virémicos como en aquellos con la carga viral suprimida. Además, el estudio y caracterización de las subpoblaciones celulares que actúan como reservorio del virus y que pueden responder a la estimulación exógena por parte de diferentes agentes reversores de la latencia (LRAs), usando esta nueva técnica, ha determinado que los LRA inducen una respuesta heterogénea en las diferentes subpoblaciones de células T CD4+ de pacientes infectados por el VIH y se ha identificado la combinación de Romidepsina y Ingenol como una de las más potentes para reactivar el virus. Finalmente, se ha propuesto y evaluado el ácido láurico, un ácido graso de cadena mediana, como nuevo inductor de la reactivación viral. Los resultados obtenidos in vitro demuestran la capacidad de este compuesto natural para inducir la transcripción y producción de proteína viral a la vez que promueve una reprogramación del metabolismo celular sin afectar a la capacidad citotóxica de las células T CD8+. En conclusión, el RNA/FISH flow se determina como una técnica válida para estudiar el reservorio transcripcionalmente activo y evaluar compuestos que actúen como agentes reversores de latencia, entre otros; y se postula el ácido láurico como un nuevo LRA prometedor para ser testado en futuros ensayos clínicos.