[ca] Introducció: El carcinoma escamós de cap i coll és el 6è tumor més diagnosticat a nivell mundial. La seva etiopatogènia té relació amb carcinògens ambientals com el tabac i l'alcohol, però també amb el virus del papil·loma humà en la localització de la orofaringe. La seva supervivència no ha experimentat una milloria evident amb els anys degut a les recidives locals i regionals, metàstasis a distància i segons tumors primaris. El pronòstic oncològic d'aquest tipus de tumor s'estima únicament amb factors tumorals (TNM). Tot i així, cada vegada existeix més evidència que també influeixen factors relacionats amb el pacient, degut a la interacció entre el sistema immunitari i la inflamació amb el càncer. L'anàlisi de sang és un mètode poc invasiu, de baix cost i àmpliament disponible que ens permet avaluar d'una manera senzilla l'estat immunitari, inflamatori i nutricional del pacient. Objectius: La principal hipòtesis del nostre estudi és que existeix una relació entre el pronòstic de la malaltia i el valor quantitatiu de diversos paràmetres analítics hematològics en pacients amb carcinomes escamosos de cap i coll. Com a objectius concrets ens proposem determinar quins paràmetres analítics condicionen de manera significativa el pronòstic dels pacients amb aquests tipus de tumors i proposar un paràmetre analític integrat que combini la informació pronòstica dels paràmetres individuals. Finalment, ens plantegem proposar un algoritme de classificació pronòstica pels pacients amb carcinomes escamosos de cap i coll que combini criteris tumorals (TNM) i criteris relatius al pacient (paràmetre integrat de valors analítics). Material i mètodes: Es tracta d'un estudi observacional retrospectiu on es va incloure els pacients diagnosticats histològicament de carcinoma escamós de cap i coll recollits en única institució (Hospital de Sant Pau) entre l'any 2000 i 2017, els quals disposaven d'una analítica sanguínia pretractament i un seguiment mínim de 2 anys. La cohort resultant va constar de 1274 pacients. Resultats: De tots els paràmetres analítics recollits, es va objectivar una relació significativa amb el resultats oncològics en les següents variables: creatinina, alanina aminotransferasa, albúmina, hemoglobina, hematòcrit, hematies, plaquetes, plaquetòcrit, leucòcits, neutròfils, monòcits i limfòcits. De tots ells, la hemoglobina va demostrar una major capacitat pronòstica. També es va comprovar la capacitat pronòstica en la nostra cohort de les ratis neutròfils-limfòcits, plaquetes-limfòcits, de l'índex de la resposta inflamatòria sistèmica (combinació de neutròfils, monòcits i limfòcits) i la relació aspartat aminotransferasa i alanina aminotransferasa, ja proposats anteriorment. Es va crear un paràmetre integrat conformat en el numerador per les variables en les que el seu augment va suposar una disminució de la supervivència (neutròfils, plaquetes i monòcits), i en el seu denominador per les variables en què el seu descens va suposar una disminució de la supervivència (creatinina, albúmina, hemoglobina, alanina aminotransferasa i limfòcits). Es va comprova com aquest paràmetre integrat presentava una capacitat pronòstica major al comparar-la amb la dels paràmetres analítics individuals i els paràmetres combinats coneguts prèviament. Es va proposar una classificació pronòstica que combinava informació tumoral (mitjançant la classificació TNM) i del pacient (mitjançant la categoria del valor del paràmetre integrat), demostrant una millor estratificació del risc que les classificacions actuals mitjançant només el TNM. Conclusions: L'estat inflamatori, immunitari i nutricional del pacient juga un paper important en el pronòstic oncològic del pacient amb carcinoma escamós de cap i coll. La informació pronòstica derivada del paràmetre analític integrat va ajudar a classificar els pacients en categories pronòstiques en les que es combinava característiques relatives al tumor amb el valor del paràmetre integrat.

[es] Introducción: El carcinoma escamoso de cabeza y cuello es el 6° tumor más diagnosticado a nivel mundial. Su etiopatogenia tiene relación con carcinógenos ambientales como el tabaco y el alcohol, pero también con el virus del papiloma humano en la localización de la orofaringe. Su supervivencia no ha experimentado una mejoría evidente con los años debido a las recidivas locales y regionales, metástasis a distancia y segundos tumores primarios. El pronóstico oncológico de este tipo de tumor se estima únicamente con factores tumorales (TNM). No obstante, cada vez existe más evidencia de que también influyen factores relacionados con el paciente, debido a la interacción entre el sistema inmunitario y la inflamación con el cáncer. El análisis de sangre es un método poco invasivo, de bajo coste y disponible que nos permite evaluar de una manera sencilla el estado inmunitario, inflamatorio y nutricional del paciente. Objetivos: La principal hipótesis de nuestro estudio es que existe una relación entre el pronóstico de la enfermedad y el valor cuantitativo de diversos parámetros analíticos hematológicos en pacientes con carcinomas escamosos de cabeza y cuello. Como objetivos concretos nos proponemos determinar qué parámetros analíticos condicionan de manera significativa el pronóstico de los pacientes con estos tipos de tumores y proponer un parámetro analítico integrado que combine la información pronóstica de los parámetros individuales. Finalmente, nos planteamos proponer un algoritmo de clasificación pronóstica para los pacientes con carcinomas escamosos de cabeza y cuello que combine criterios tumorales (TNM) y criterios relativos al paciente (parámetro integrado de valores analíticos). Material y métodos: Se trata de un estudio observacional retrospectivo en el que se incluyeron los pacientes diagnosticados histológicamente de carcinoma escamoso de cabeza y cuello recogidos en una única institución (Hospital de Sant Pau) entre el año 2000 y 2017, los cuales disponían de una analítica sanguínea previa al tratamiento y un seguimiento mínimo de 2 años. La cohorte resultante constó de 1274 pacientes. Resultados: De todos los parámetros analíticos recogidos, se objetivó una relación significativa con los resultados oncológicos en las siguientes variables: creatinina, alanina aminotransferasa, albúmina, hemoglobina, hematocrito, hematíes, plaquetas, plaquetocrito, leucocitos, neutrófilos, monocitos y linfocitos. De todos ellos, la hemoglobina demostró una mayor capacidad pronóstica. También se comprobó la capacidad pronóstica en nuestra cohorte de las ratios neutrófilos-linfocitos, plaquetas-linfocitos, del índice de la respuesta inflamatoria sistémica (combinación de neutrófilos, monocitos y linfocitos) y la relación aspartato aminotransferasa y alanina aminotransferasa, ya propuestos con anterioridad. Se creó un parámetro integrado conformado en el numerador por las variables en las que su aumento supuso una disminución de la supervivencia (neutrófilos, plaquetas y monocitos), y en el denominador por las variables en las que su descenso supuso una disminución de la supervivencia (creatina, albúmina, hemoglobina, alanina aminotransferasa y linfocitos). Se comprobó como este parámetro integrado presentaba una capacidad pronóstica mayor al compararla con la de los parámetros analíticos individuales y la de los parámetros combinados conocidos previamente. Se propuso una clasificación pronóstica que combinaba información tumoral (mediante la clasificación TNM) y del paciente (mediante la categoría del valor del parámetro integrado), demostrando una mejor estratificación del riesgo que las clasificaciones actuales mediante el TNM únicamente. Conclusiones: El estado inflamatorio, inmunitario y nutricional del paciente juega un papel importante en el pronóstico oncológico del paciente con carcinoma escamoso de cabeza y cuello. La información pronóstica derivada del parámetro analítico integrado ayudó a clasificar los pacientes en categorías pronósticas en las que se combinaban características relativas al tumor con el valor del parámetro integrado.