BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] L'estudi d'un mètode per a l'estimació de la qualitat de senyals de electrocardiograma (ECG) ha estat motivat per aplicacions emergents com ara l'obtenció dels senyals i la seva transmissió a telèfons mòbils en entorns no supervisats, o el mesurament sense contacte de constants vitals en situacions quotidianes utilitzant tecnologies capacitives. Aquestes aplicacions plantegen nous reptes, ja que la qualitat dels senyals considerades és molt pitjor que la dels senyals estàndard obtingudes en situacions favorables. Aquest treball explora la possibilitat d'utilitzar un conjunt d'arbres de decisió juntament amb característiques de diversa naturalesa per estimar automàticament la qualitat de senyals d'electrocardiograma de diferent origen. A més, el classificador és avaluat com un mètode de selecció de canals en un esquema d'anàlisi de components independents per a l'extracció de distorsions en senyals d'electrocardiograma capacitiu.

[es] El estudio de un método para la estimación de la calidad de señales de electrocardiograma (ECG) ha sido motivado por aplicaciones emergentes tales como la obtención de las señales y su transmisión a teléfonos móviles en entornos no supervisados, o la medición sin contacto de constantes vitales en situaciones cotidianas utilizando tecnologías capacitivas. Estas aplicaciones plantean nuevos desafíos, ya que la calidad de las señales consideradas es mucho peor que la de las señales estándar obtenidas en situaciones favorables. Este trabajo explora la posibilidad de utilizar un conjunto de árboles de decisión junto con características de diversa naturaleza para estimar automáticamente la calidad de señales de electrocardiograma de diferente origen. Además, el clasificador es evaluado como un método de selección de canales en un esquema de análisis de componentes independientes para la extracción de distorsiones en señales de electrocardiograma capacitivo.
[ca] Amb aquesta investigació hem intentat millorar les recomanacions de música durant l'anomenat cold start problem, quan un nou usuari es registra en un sistema de recomanació, el sistema no sap quins gustos té i per tant no pot proposar recomanacions significatives fins que aquest usuari proporciona cert feedback sobre les primeres suggeriments rebuts. En aquest treball hem intentat mitigar l'efecte del cold start problem fent servir la imatge de perfil d'usuari com a única informació, seguint la intuïció que hi ha certa correspondència entre les imatges que la gent fa servir per representar-se en les xarxes socials i els seus gustos musicals. Per a aquest propòsit, hem comparat diferents tècniques d'imatge: CSD, BOF i KCCA, amb dos sistemes diferents d'avaluació. Hem provat que, almenys en la petita comunitat que hem fet servir per als nostres experiments, el nostre mètode pot millorar significativament la precisió en un sistema de recomanació amb l'enfocament Top-N en una situació de cold start. No obstant això, en el cas de la selecció aleatòria d'usuaris, els nostres resultats no han estat els esperats.

[es] Con esta investigación hemos intentado mejorar las recomendaciones de música durante el llamado cold start problem, cuando un nuevo usuario se registra en un sistema de recomendación , el sistema no sabe que gustos tiene y por tanto no puede proponer recomendaciones significativas hasta que este usuario proporciona cierto feedback sobre las primeras sugerencias recibidas. En este trabajo hemos intentado mitigar el efecto del cold start problem usando la imagen de perfil de usuario como única información, siguiendo la intuición de que existe cierta correspondencia entre las imágenes que la gente usa para representarse en las redes sociales y sus gustos musicales. Para este propósito, hemos comparado distintas técnicas de imagen: CSD, BoF y KCCA, con dos sistemas diferentes de evaluación. Hemos probado que, al menos en la pequeña comunidad que hemos usado para nuestros experimentos, nuestro método puede mejorar significativamente la precisión en un sistema de recomendación con el enfoque Top-N en una situación de cold start. Sin embargo, en el caso de la selección aleatoria de usuarios, nuestros resultados no han sido los esperados.
[ca] Últimament es van introduïnt les xarxes neuronals als dispositius móbils, quan la seva capacitat i velocitat de computació estan limitades. Això acompanya a la necessitat d'introduïr la compressió d'aquestes xarxes neuronals. Amb aquest projecte, s'explora una forma de comprimir les xarxes neuronals convolucionals, reduïnt el nombre de pesos a les seves capes convolucionals. Aquest mètode consisteix en la descomposió de tensors anomenada Tucker, que s'introdueix als nuclis de les capes convolucionals. Dues extructures diferents, una amb tres capes convolucionals i una altra amb cinc, s'usen com a base d'estudi. Es duu a terme la descomposició de Tucker de diferents maneres, amb més o menys compressió. Es computen les pèrdues i precisions (en l'entrenament i el test) de la base de dades CIFAR-10, per veure quin és el seu rendiment en funció del model original. La descomposició aconsegueix millors resultats quan es comprimeix parcialment cada capa, fins a una compressió del ∼70%. Finalment, es visualitza la forma de la funció de densitat de probabilitat dels pesos en funció de la compressió. A partir d'aquí, es conclueix que, no només es poden reduïr el número de paràmetres, sinò també el nombre de bits usats per emmagatzemar-los, si usem un mètode de codificació entròpica.

[es] Últimamente, se van introduciendo las redes neuronales en dispositivos móviles, cuándo su memoria y velocidad de computación son limitados. Entonces, esto acompaña a la necesidad de comprimir esas redes neuronales. En este proyecto, se explora una forma de comprimir redes neuronales convolucionales reduciendo el número de pesos en sus capas convolucionales. Este método consiste en la descomposición de tensores Tucker, que se introduce en los núcleos de las capas convolucionales. Dos estructuras diferentes, una con tres capas convolucionales y otra con cinco, se usan como base del estudio. Se emplea la descomposición de Tucker de formas distintas, con más o menos compresión. Se computen las pérdidas y la precisión (en entrenamiento y test) en función del ratio de compresión del modelo para la base de datos CIFAR-10, para ver su rendimiento con respeto al modelo original. La descomposición alcanza sus mejores resultados cuando se comprime parcialmente cada capa, hasta una compresión del ∼70%. Finalmente, se visualiza la forma de la función de densidad de probabilidad de los pesos en función de la compresión. A partir de esto, se conclude que, no solo se puede reducir el número de parámetros sino también el número de bits usados para almacenarlos, si usamos un método de codificación entrópica.
[ca] El meló és un fruit de gran importància comercial i de gran interès científic ja que presenta una àmplia diversitat morfològica, fisiològica i bioquímica. Gràcies als nous programes de millora genètica s'ha pogut estudiar amb més profunditat tant en el comportament agronòmic del cultiu, com la qualitat del fruit. Aquest treball es centra en l'estudi de la qualitat del fruit. Per fer-ho, s'ha agafat una població de línies d'introgressió (IL) inacabada, que es va dur a terme a partir del creuament de dues varietats d'elit, Védrantais i Piel de Sapo. Aquestes dues varietats de meló comercial, presenten grans diferències entre elles en morfologia, color i tipus de maduració, essent climatèrica en Védrantais i no climatèrica en Piel de Sapo. Les 36 ILs en rerefons genètic Piel de Sapo i 9 línies que faltaven per acabar en rerefons genètic Védrantais es van genotipar i van créixer a un hivernacle. Un cop obtinguts els fruits, van ser fenotipats a camp i després de la collita, es van portar al laboratori on es van estudiar altres aspectes fenotípics. Amb aquestes dades i l'observació del genoma de les línies parentals, es va dur a terme un anàlisi de QTLs (Quantitative Trait Locus). En aquest anàlisi es van trobar diferents QTLs, destacant el que determina que la polpa del meló sigui de color taronja, gràcies al gen CmOr, localitzat al cromosoma 9 i el QTL que confereix el color extern groc típic dels melons, gràcies al gen CmKFB, localitzat al cromosoma 10.

[es] El melón es un fruto de gran importancia comercial y de gran interés científico ya que presenta una amplia diversidad morfológica, fisiológica y bioquímica. Gracias a los nuevos programas de mejora genética se ha podido estudiar con más profundidad tanto el comportamiento agronómico del cultivo, como la calidad del fruto. Este trabajo se centra en el estudio de la calidad del fruto. Para ello, se ha tomado una población de líneas de introgresión (IL) inacabada, que se llevó a cabo a partir del cruce de dos variedades de élite, "Védrantais" y "Piel de Sapo". Estas dos variedades de melón comercial presentan grandes diferencias entre ellas en morfología, color y tipo de maduración, siendo climatérica en "Védrantais" i no climatérica en "Piel de sapo". Las 36 ILs en trasfondo genético "Piel de Sapo" y 9 líneas que faltaban para terminar en trasfondo genético "Védrantais" se genotiparon y crecieron en un invernadero. Una vez obtenidos los frutos, fueron fenotipados a campo y una vez maduras, se llevaron al laboratorio donde se estudiaron otros aspectos fenotípicos. Con estos datos y la observación del genoma de las líneas parentales, se llevó a cabo un análisis de QTLs (Quantitative Trait Locus). En este análisis se encontraron diferentes QTLs, destacando el que determina que la pulpa del melón sea de color naranja, gracias al gen CmOr, localizado en el cromosoma 9 y el QTL que confiere el color externo amarillo típico de los melones, gracias al gen CmKFB, localizado al cromosoma 10.
[ca] Català: En els últims anys, els dispositius mòbils equipats amb càmera han estat objecte d'importants millores a causa de la creixent potència de càlcul, així com la reducció dels costos de fabricació. Això ha permès el desenvolupament de noves i millors aplicacions d'última generació, com ara l'anàlisi d'objectes i detecció. L'objectiu d'aquesta tesi és la detecció de marcadors visuals que poden ser utilitzats en diverses aplicacions com ara sistemes de posicionament, seguiment d'objectes i "Realitat Augmentada". Més concretament, el treball ha estat motivat per actuals investigacions en el posicionament indoor, on els sistemes de navegació per satèl lit no són prou fiables. L'objectiu és desenvolupar un nou detector de marcadors visuals, que sigui alhora simple i fiable. En l'informe, els coneixements previs necessaris per entendre el desenvolupament del detector, així com una anàlisi detallada dels detectors actuals, són presentats. D'altra banda, a través d'una anàlisi de les actuals eines de processament d'imatge, es presentarà el sistema proposat. Finalment, per tal de donar una millor visió del conjunt del sistema desenvolupat, una anàlisi de la seva complexitat i rendiment seran presentades, acabant amb algunes conclusions i possibles noves línies d'investigació.

[es] Castellano: En los últimos años, los dispositivos móviles equipados con cámara han sido objeto de importantes mejoras debido a la creciente potencia de cálculo, así como la reducción de los costes de fabricación. Esto ha permitido el desarrollo de nuevas y mejores aplicaciones de última generación, tales como el análisis de objetos y detección. El objetivo de esta tesis es la detección de marcadores visuales que pueden ser utilizados en diversas aplicaciones tales como sistemas de posicionamiento, seguimiento de objetos y "Realidad Aumentada". Más concretamente, el trabajo ha sido motivado por actuales investigaciones en el posicionamiento indoor, donde los sistemas de navegación por satélite no son suficientemente fiables. El objetivo es desarrollar un nuevo detector de marcadores visuales, que sea a la vez simple y fiable. En el informe, los conocimientos previos necesarios para entender el desarrollo del detector, así como un análisis detallado de los detectores actuales, son presentados. Por otra parte, a través de un análisis de las actuales herramientas de procesado de imagen, se presentará el sistema propuesto. Por último, con el fin de dar una mejor visión del conjunto del sistema desarrollado, un análisis de su complejidad y rendimiento serán presentados, terminando con algunas conclusiones y posibles nuevas líneas de investigación.
[ca] Aquest projecte té com a objectiu la ideació d'un prototip de programa per a la creació d'un sistema d'entrenament i aplicació de models predictius per a plantes de producció, amb la intenció de crear un detector de fallades en controlador. Per aquest cas en concret, es va seleccionar el sistema de control anti-surge, ja que és un sistema utilitzat en moltes plantes químiques. Aquest programa buscarà usar els nous mitjans que ofereixen els serveis integrats al núvol per a estudiar com aquestes aplicacions poden beneficiar a les fàbriques a gestionar de manera deslocalitzada les seves dades. Després d'un estudi de les diferents tecnologies possibles amb les quals es podria realitzar aquesta tasca es va escollir utilitzar les eines d'Unisim per a la Simulació d'una planta, Python per a la gestió de les dades i el control dels diferents programes, Azure (Conjunt de serveis integrats al núvol creat per Microsoft) per l'emmagatzematge de dades, la creació del model, i la implementació d'aquest. El programa ha estat ideat per a poder funcionar tant amb Unisim com amb una suposada planta real, ja que es farà servir el protocol MQTT (Message Queuing Telemetry Transport), un protocol de missatgeria que està sent utilitzat actualment en la indústria. S'ha aconseguit generar un programa útil per a la detecció d'errors, amb el qual es demostra la capacitat de les tecnologies de Machine Learning per a la creació de plantes intel·ligents, amb poca intervenció humana.

[es] Este proyecto tiene como objetivo la ideación de un prototipo de programa para la creación de un sistema de entrenamiento y aplicación de modelos predictivos para plantas de producción, con la intención de crear un detector de fallos en controlador. Por este caso en concreto, se seleccionó el sistema de control anti-surge, puesto que se un sistema simple utilizado en muchas plantas químicas. Este programa buscará utilizar los nuevos medios que ofrecen los servicios integrados en la nube para estudiar como estas aplicaciones pueden beneficiar a las fábricas a gestionar de manera deslocalizada sus datos. Después de un estudio de las diferentes tecnologías posibles con las que se podría realizar esta tarea se escogió utilizar las herramientas de Unisim para la Simulación de una planta, Python para la gestión de los datos y el control de los diferentes programas, Azure (Conjunto de servicios integrados a la nube creada por Microsoft) por el almacenamiento de datos, la creación del modelo, y la implementación del mismo. El programa ha sido ideado para poder funcionar tanto con Unisim como con una supuesta planta real, puesto que se utilizará el protocolo MQTT (Message Queuing Telemetry Transporte), un protocolo de mensajería que está siendo utilizado actualmente en la industria. Se ha conseguido generar un programa útil para la detección de errores, con el cual se demuestra la capacidad de las tecnologías de Machine Learning para la creación de plantas inteligentes, con poca intervención humana.
[ca] L'aigua és un bé essencial per a la vida al nostre planeta, i les maneres d'aconseguir aquest bé han evolucionat al llarg de la nostra historia. Una de les maneres més comuns d'aconseguir aigua és excavant un pou per extreure aigua dels rius subterranis. Per arribar a l'aigua que hi ha sota terra la màquina que es fa servir és una perforadora. L'objectiu d'una perforadora com bé diu el seu nom és perforar un forat per poder posteriorment extreure aigua o algun altre fluid a través d'aquest forat. Hi ha molts tipus de perforadores segons el material que es vol extreure del subsòl, i també hi ha diferents maneres de perforar el forat. L'objectiu d'aquest treball és dissenyar una perforadora de pous d'aigua que sigui fàcilment transportable d'un lloc a un altre i que tingui la capacitat de perforar pous de poca profunditat. En aquest treball es fa un dimensionament de la perforadora per a que el disseny sigui l'adequat per poder suportar les càrregues de treball pertinents. També es fa una selecció dels components més adequats per a la perforadora com motors de rotació, components elèctrics o peces essencials de la perforadora com ara la broca.

[es] El agua es un bien esencial para la vida en nuestro planeta, y las formas de conseguir este bien han evolucionado a lo largo de nuestra historia. Una de las formas más comunes de conseguir agua es cavando un pozo para extraerla de los ríos subterráneos. Para llegar al agua que hay bajo tierra la máquina que se utiliza es una perforadora. El objetivo de una perforadora como bien dice su nombre es perforar un agujero para poder posteriormente extraer agua o algún otro fluido a través de dicho agujero. Hay muchos tipos de perforadoras según el material que se quiere extraer del subsuelo, y también existen diferentes formas de perforar el agujero. El objetivo de este trabajo es diseñar una perforadora de pozos de agua que sea fácilmente transportable de un sitio a otro y que tenga la capacidad de perforar pozos de poca profundidad. En este trabajo se realiza un dimensionamiento de la perforadora para que el diseño sea el adecuado para poder soportar las cargas de trabajo pertinentes. También se hace una selección de los componentes más adecuados para la perforadora como motores de rotación, componentes eléctricos o piezas esenciales de la perforadora tales como la broca.
[ca] El present document es centra en el disseny i càlcul d'una planta fotovoltaica d'uns 2 MWp de potència connectada a la xarxa elèctrica. També s'estudiarà si és viable i millor la implementació de sistemes d'emmagatzematge respecte a la instal·lació inicial sense emmagatzematge.

[es] El presente documento se centra en el diseño y cálculo de una planta fotovoltaica de unos 2 MWp de potencia conectada a la red eléctrica. También se estudiará si es viable y mejor la implementación de sistemas de almacenamiento respecto a la instalación inicial sin almacenamiento.
[ca] La televisió ha de reinventar-se a mesura que la tecnologia avança. Els dispositius de realitat virtual comencen a arribar als mercats introduint noves possibilitats al món audiovisual. L'objectiu d'aquest projecte es crear una eina de producció de contingut en viu que barregi vídeos omnidireccionals amb vídeos directius, per poder generar experiències audiovisuals a través de múltiples dispositius (TV, tauleta, casc de realitat virtual). Volem així estendre l'experiència televisiva habitual introduint els nous dispositius disponibles a l'audiència. Aquest treball forma part del projecte europeu ImmersiaTV que pretén crear una experiència televisiva més immersiva oferint contingut addicional, reproduïble en múltiples dispositius, i que aquests estiguin sincronitzats en temps. En aquest context, aquest projecte adapta algunes de les eines de ImmersiaTV, fins al moment utilitzades per a produir contingut sota demanda, per a permetre la producció i distribució de contingut en directe.

[es] La televisión tiene que reinventarse a medida que la tecnología avanza. Los dispositivos de realidad virtual empiezan a llegar al mercado introduciendo nuevas posibilidades en el mundo audiovisual. El objetivo de este proyecto es crear una herramienta de producción de contenido en vivo que mezcle vídeos omnidireccionales con vídeos directivos, para poder generar experiencias audiovisuales a través de múltiples dispositivos (TV, tableta, casco de realidad virtual). Queremos así extender la experiencia televisiva habitual introduciendo los nuevos dispositivos disponibles a la audiencia. Este trabajo forma parte del proyecto europeo ImmersiaTV que pretende crear una experiencia televisiva más inmersiva ofreciendo contenido adicional, reproducible en múltiples dispositivos, y que estos estén sincronizados en tiempo. En este contexto, este proyecto adapta algunas de las herramientas de ImmersiaTV, hasta el momento utilizadas para producir contenido bajo demanda, para permitir la producción y distribución de contenido en directo.
[ca] Aquest informe mostra els treballs acadèmics publicats a l'ETSAB que han estat més consultats durant l'any 2023 a través d'UPCommons, el dipòsit institucional de la UPC.

[es] Este informe muestra los trabajos académicos publicados en la ETSAB que han sido más consultados durante el año 2023 a través de UPCommons, el depósito institucional de la UPC.
[ca] La tècnica de trenat utilitzada en la cistelleria representa un desafiament al traslladar-la a l'arquitectura, ja que les cistelles es sostenen a sí mateixes mentre que els edificis requereixen un suport extern. El trenat de l'estructura arquitectònica ha de ser recolzat per altres mitjans i la seva resistència i durabilitat són més limitades que en altres materials com l'acer i el formigó. Per tant, l'aplicació de la cistelleria en l'arquitectura implica adaptar i combinar aquestes tècniques amb altres elements estructurals i materials per aconseguir un resultat estètic i funcional. L'ús de la cistelleria en l'arquitectura requereix solucions innovadores i consideracions de disseny i estructura cuidades, i pot ser utilitzada per crear estructures lleugeres, flexibles i estèticament atractives. La comprensió dels principis bàsics de la tècnica de la cistelleria és fonamental per a la seva aplicació en l'arquitectura i el seu ús pot fomentar l'economia local i reduir la dependència de materials i tècniques importades.

[es] La técnica de cestería representa un desafío al ser trasladada a la arquitectura, pero puede ser utilizada para crear estructuras ligeras, flexibles y estéticamente atractivas. Para aplicar esta técnica en la arquitectura, es necesario adaptar y combinar las técnicas con otros elementos estructurales y materiales para lograr un resultado funcional y estético. La comprensión de los principios básicos de la técnica de la cestería es fundamental para su aplicación en la arquitectura y su uso puede fomentar la economía local y reducir la dependencia de materiales y técnicas importadas.
[ca] Català: Actualment, la tècnica mes utilitzada per detectar càncer de mama es la mamografia. Degut a aixo, es presenten alguns inconvenients, altres mètodes alternatius/complementaris estan siguen desarrollats. En aquesta tesis de màster, la viabilitat de l'algorisme basat en tomografia anomenat UWB Magnitude-Combined (MC-UWB) és avaluada. Aquest procés es realitza en varies etapes les quals consten en: crear un model numèric de la mama, calcular el problema directe, aplicar l'algoritme per sol.lucionar el problema invers, i finalment, presentar les imatges reconstruïdes.

[es] Spanish: Actualmente, la técnica más usada para detectar cancer de mamas es la mamografía. Debido a que esta presenta algunos inconvenientes, otros métodos alternativos/complementarios están siendo investigados. En esta tesis de master, la viabilidad del algoritmo basado en tomografía llamado UWB Magnitude-Combined (MC-UWB) es evaluada. Este proceso es realizado en varias etapas las cuales constan en: crear un modelo numérico del seno, calcular su problema directo, aplicar el algoritmo para solucionar el problema inverso, y finalmente, presentar las imágenes reconstruídas.