BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] L'objectiu d'aquest article és reavaluar com es relaciona el condicional epistèmic amb l'evidencialitat —i si hi ha aquesta relació— posant el focus en l'ús del condicional en oracions declaratives reportatives i no-reportatives així com també en interrogatives totals de conjectura. S'hi proposa que el condicional epistèmic sorgeix de l'ús modal hipotètic, cosa que explica l'habilitat d'aquest mode per a establir un marc epistèmic. El condicional epistèmic es defineix com una construcció que expressa una assumpció, independentment de l'origen de la informació. S'afirma que el condicional epistèmic no codifica l'origen de la informació com a valor primari. Tot i que el caràcter epistèmic del condicional epistèmic el fa propens a basar-se en una informació reportada, no és un marcador evidencial en la seua funció primària. No obstant això, l'article defensa que el condicional epistèmic té extensions semàntiques evidencials i admiratives. El condicional codifica no tant el tipus d'origen de la informació sinó més aviat la manca de control sobre la informació del parlant, la qual afecta el seu nivell de compromís. Aquesta perspectiva permet unificar l'anàlisi dels diversos usos del condicional epistèmic tant en oracions declaratives com també en interrogatives conjecturals.

[es] El objetivo de este artículo es reevaluar como se relaciona el condicional epistémico con la evidencialidad —y si existe esta relación— poniendo el foco en el uso del condicional en oraciones declarativas reportativas y no reportativas, así como también en interrogativas totales de conjetura. Se propone que el condicional epistémico surge del uso modal hipotético, lo que explica la habilidad de este modo para establecer un marco epistémico. El condicional epistémico se define como una construcción que expresa una asunción, independientemente del origen de la información. Se afirma que el condicional epistémico no codifica el origen de la información como valor primario. A pesar de que el carácter epistémico del condicional epistémico lo hace propenso a basarse en una información reportada, no es un marcador evidencial en su función primaria. Sin embargo, el artículo defiende que el condicional epistémico tiene extensiones semánticas evidenciales y admirativas. El condicional codifica no tanto el tipo de origen de la información, sino más bien la carencia de control sobre la información del hablante, la cual afecta su nivel de compromiso. Esta perspectiva permite unificar el análisis de los varios usos del condicional epistémico tanto en oraciones declarativas como en interrogativas conjeturales.
[ca] La vaga de tramvies de 1951 va ser la protesta més important que es va aixecar a la ciutat de Barcelona des de la Guerra Civil fins a 1976. Va representar un punt d'inflexió en el franquisme, ja que va contribuir a un lent canvi en les formes de dominació imposades per la dictadura. L'article analitza les causes de la protesta, emfatitzant les desavinences internes a Falange i entre Falange i el governador civil, per explicar el suport inicial al boicot als tramvies per part de sectors afins al règim. Si bé els primers agents de la protesta van ser estudiants i alguns membres de Falange, la població treballadora s'hi va anar implicant cada vegada més. La infiltració d'antifranquistes entre els enllaços sindicals, i també d'alguns membres descontents de Falange, ajuden a explicar la convocatòria de vaga general el 12 de març de 1951, que va tenir un ampli seguiment a l'àrea de Barcelona i repercussions a diverses ciutats espanyoles. Entre les conseqüències d'aquesta vaga, es pot destacar una àmplia repressió, el relleu de nombroses autoritats polítiques a Barcelona, un canvi en les relacions entre Falange i el governador civil, i el qüestionament de la política econòmica autàrquica, amb la introducció de mesures liberalitzadores.

[es] La huelga de tranvías de 1951 fue la mayor protesta realizada en la ciudad de Barcelona desde la Guerra Civil hasta 1976. Representó un punto de inflexión en el franquismo, pues contribuyó a un lento cambio en las formas de dominación impuestas bajo la dictadura. En el artículo se analizan las causas de la protesta, enfatizando las desavenencias internas en Falange y entre Falange y el gobernador civil, para explicar el soporte inicial de sectores afines al régimen al boicot a los tranvías. Si bien los primeros agentes de la protesta fueron estudiantes y algunos miembros de Falange, la población trabajadora se fue implicando cada vez más. La infiltración de antifranquistas entre los enlaces sindicales, aunque también de algunos miembros descontentos de Falange, contribuyen a explicar la convocatoria de huelga general para el 12 de marzo de 1951, que tuvo un amplio seguimiento en el área de Barcelona y repercusiones en varias ciudades españolas. Entre las consecuencias esta huelga cabe destacar una amplia represión, el relevo de numerosas autoridades políticas en Barcelona, un cambio en las relaciones entre Falange y el gobernador civil, y el cuestionamiento de la política económica autárquica, con la introducción de medidas liberalizadoras.
[ca] La comunicació es refereix a l'assignatura de Matemàtiques aplicades a l'empresa, una troncal anual de primer curs de la Diplomatura en Ciències Empresarials. El grup de professors que donem l'assignatura ens vàrem acollir, quasi des del seu inici, a les possibilitats que ofereix el campus virtual de l'Autònoma Interactiva per tal de publicar material de diversos tipus, i permetre als estudiants poder efectuar un cert seguiment de l'assignatura per aquesta via. Com a resultat, en el transcurs dels darrers anys hem anat acumulant tant material docent pels estudiants, com una certa praxis relativa a l'ús d'aquest material amb els alumnes presencials de l'assignatura. Posem de relleu que l'ús de llenguatge matemàtic dificulta en bona mesura un intercanvi "fàcil" d'informació via web. Així, els estudiants tenen tendència a considerar-se simplement els "destinataris" del material, amb la consegüent manca de dinàmica relacional, que hem intentat pal•liar de diverses maneres a l'aula. La comunicació vol fer una reflexió sobre el procés dut a terme, i en especial sobre l'evolució seguida en la importació de l'assignatura arrel de disposar del material que hem anat elaborant; així com sobre les diferències que hem anat trobant en el temps en relació a l'actitud i ús que els estudiants han estat fent d'aquest material. Fruit d'aquestes reflexions voldríem apuntar algunes de les "utilitats" que veiem més clares d'aquest tipus de materials i pràctiques per al futur espai europeu d'educació superior.

[es] El presente trabajo se refiere a la asignatura de Matemáticas aplicadas a la empresa, asignatura troncal anual de primer curso de la Diplomatura en ciencias empresariales. El grupo de profesores que imparten la asignatura, utilizamos, ya desde el inicio, las posibilidades que ofrece el campus virtual de l'Autònoma Interactiva, para publicar diversos tipos de materiales y permitir a los estudiantes poder efectuar un seguimiento de la asignatura. A lo largo de estos últimos años hemos podido acumular material docente para los estudiantes y una cierta experiencia relativa al uso de este material. Destaquemos que el uso del lenguaje matemático, dificulta en buena medida un intercambio "fácil" de información vía Web. De esta forma los estudiantes tienden a considerarse simplemente como destinatarios del material, lo que crea una evidente falta de feedback, lo que hemos intentado paliar de alguna forma en el aula. La comunicación pretende ser una reflexión sobre el proceso realizado y, en especial, sobre la evolución seguida en la importación de la asignatura, así como en la evolución que los estudiantes han hecho acerca del uso de este material. Como resultado de estas reflexiones, queremos señalar algunas de las utilidades que hemos visto con más claridad acerca de este tipo de materiales y prácticas de cara a la implementación del espacio europeo de educación superior. Palabras clave: Matemáticas aplicadas a la empresa. Materiales en red; Aprendizaje cooperativo en el aula.
[ca] L'aparició de l'agricultura va ser un dels esdeveniments més importants en la nostra civilització. Deixar la caça i la pesca va ser clau perquè els nous agricultors, al llarg dels segles, aconseguissin les seves millors collites a base de la selecció i manipulació dels seus camps. Per a molts aquest boom va ser l'embrió del que avui en dia coneixem com a biotecnologiamoderna, que permet el desenvolupament de nous i millors productes, no només en l'agricultura sinó també en la indústria alimentària, mèdica i fins i tot mediambiental.

[es] La aparición de la agricultura fue uno de los sucesos más importantes en nuestra civilización. Dejar la caza y la pesca fue clave para que los nuevos agricultores, a lo largo de los siglos, consiguieran sus mejores cosechas a base de la selección y manipulación de sus campos. Para muchos este boom fue el embrión de lo que hoy en día conocemos como biotecnología moderna, que permite el desarrollo de nuevos y mejores productos, no sólo en la agricultura sino también en la industria alimentaria, médica e incluso medioambiental.
[ca] El primer terç del segle xx va tenir un significat especial per a la producció de la literatura infantil. Amb el terme poc políticament correcte de bajanades, inspirat en com titllava la literatura infantil l'escriptor Carles Riba, es pretén tractar en aquest article què va significar el llibre destinat als infants durant el primer terç del segle xx i, específicament, indagar coms'entenia la literatura infantil en aquell moment. Amb aquest propòsit s'ha seleccionat un total de trenta-quatre obres destinades al públic infantil, editades a Catalunya entre els anys 1907 i 1940, atenent el seu reconeixement i la seva difusió. Els resultats mostren una important consideració de la literatura destinada als infants perquè era objecte d'interès d'autors i il·lustradors de prestigi, fet que se suma a la priorització de la publicació d'obres de qualitat per part de l'àmbit editorial, un reconegut suport institucional i una ferma valoració pedagògica de la importància de la literatura en l'educació. Tot plegat, amb una clara i potent influència cultural europea.

[es] El primer tercio del siglo *xx tuvo un significado especial para la producción de la literatura infantil. Con el término poco políticamente correcto de sandeces, inspirado en cómo tildaba la literatura infantil el escritor Carles *Riba, se pretende tratar en este artículo qué significó el libro destinado a los niños durante el primer tercio del siglo *xx y, específicamente, indagar como se entendía la literatura infantil en aquel momento. Con este propósito se ha seleccionado un total de treinta y cuatro obras destinadas al público infantil, editadas en Cataluña entre los años 1907 y 1940, atendiendo su reconocimiento y su difusión. Los resultados muestran una importante consideración de la literatura destinada a los niños porque era objeto de interés de autores e ilustradores de prestigio, hecho que se suma a la priorización de la publicación de obras de calidad por parte del ámbito editorial, un reconocido apoyo institucional y una firme valoración pedagógica de la importancia de la literatura en la educación. Todo ello, con una clara y potente influencia cultural europea.
[ca] Aquest article descriu una activitat d'aprenentatge-servei, implementada a partir del marc lògic de la pedagogia crítica en una universitat neoliberal. Aquesta va consistir en el pintat de façanes del cor social i polític del macrocampamento Los Arenales, l'assentament humà informal amb més població i ocupació territorial de la Regió d'Antofagasta, Xile. Es descriu la importància de conscienciar mitjançant la praxi crítica els docents, els discents i la comunitat per reconèixer i impugnar l'hegemonia neoliberal, els efectes dels quals generen múltiples espais d'opressió urbana. El cas permet presentar amb evidència empírica com una praxi d'aprenentatge-servei, basada en una ètica d'ajuda mútua, contribueix a coproduir geografies inclusives i justes per als oprimits urbans.

[es] Este texto describe una actividad de aprendizaje-servicio, implementada a partir del marco lógico de la pedagogía crítica en una universidad neoliberal. Ésta consistió en el pintado de fachadas del corazón social y político del macrocampamento Los Arenales, el asentamiento humano informal con mayor población y ocupación territorial de la Región de Antofagasta, Chile. Se describe la importancia de concientizar mediante la praxis crítica a docentes, discentes y comunidad para reconocer e impugnar la hegemonía neoliberal, cuyos efectos generan múltiples espacios de opresión urbana. El caso permite presentar con evidencia empírica cómo una praxis de aprendizaje-servicio, basada en una ética de ayuda mutua, contribuye a coproducir geografías inclusivas y justas para las y los oprimidos urbanos.
[ca] On the w@terfront, una publicació acadèmica modesta, ha orientat la seva activitat a la investigació i difusió de temes relacionats amb el Disseny Urbà amb especial incidència en l'Art i l'Espai Públic; els processos de Regeneració Urbana amb la seva implicació en les noves modalitats de governança urbana, especialment en l'empoderament de la ciutadania mitjançant el desplegament de processos creatius de participació. Oberta a tot tipus de col·laboració externa, no podem obviar que, durant aquests anys, s'ha nodrit de l'activitat desenvolupada pel Centre de Recerca Polis (Universitat de Barcelona), del desenvolupament de diversos projectes d'investigació finançats competitivament, dels congressos i seminaris organitzats pel PAUDO (Public Art and Urban Design Observatory) i de les activitats acadèmiques, tant del programa de doctorat Espai Públic i Regneración Urbana com del Màster en Disseny Urbà: Art, Ciutat, Societat, tenint en compte que aquestes activitats acadèmiques han aportat a diferents universitats europees i iberoamericanes, una sèrie de titulats que exerceixen en elles la seva activitat acadèmica i de recerca.

[es] On the w@terfront, una publicación académica modesta, ha orientado su actividad a la investigación y difusión de temas relacionados con el Diseño Urbano con especial incidencia en el Arte y el Espacio Público; los procesos de Regeneración Urbana con su implicación en las nuevas modalidades de gobernanza urbana, especialmente en el empoderamiento de la ciudadanía mediante la puesta en marcha de procesos creativos de participación. Abierta a todo tipo de colaboración externa, no podemos obviar que, durante estos años, se ha nutrido de la actividad desarrollada por el Centro de Investigación Polis (Universitat de Barcelona), del desarrollo de diversos proyectos de investigación financiados competitivamente, de los congresos y seminarios organizados por el PAUDO (Public Art and Urban Design Observatory) y de las actividades académicas, tanto del programa de doctorado Espacio Público y Regneración Urbana como del Máster en Diseño Urbano: Arte, Ciudad, Sociedad, teniendo en cuenta que estas actividades académicas han aportado a distintas universidades europeas e iberoamericanas, una serie de titulados que ejercen en ellas su actividad académica y de investigación.
[ca] El present article té com a objectiu exposar les conclusions principals de la tesi doctoral que porta per títol Models sindicals al món de la fàbrica (1976-1982). A través de l'estudi del moviment obrer a les fàbriques metal·lúrgiques de SEAT, ENASA, Hispano Olivetti, Motor Ibérica, Roca Radiadores i Maquinista Terrestre i Marítima, aquest treball analitza els eixos principals de la lluita obrera: condicions laborals i salarials dignes, llibertats democràtiques, l'amnistia, la lliure elecció de representants obrers a les empreses i, a partir de meitat dels anys setanta i dels efectes de la crisi econòmica, la defensa dels llocs de treball. L'objectiu d'aquest article és palesar el paper clau que va jugar el moviment obrer (juntament amb altres col·lectius) en la desestabilització i esgotament del règim franquista i en l'inici d'un procés democràtic.

[es] El presente artículo tiene como objetivo exponer las conclusiones principales de la tesis doctoral que lleva por título Models sindicals al món de la fàbrica (1976-1982). A través del estudio del movimiento obrero en las fábricas metalúrgicas de SEAT, ENASA, Hispano Olivetti, Motor Ibérica, Roca Radiadores y Maquinista Terrestre y Marítima, este trabajo analiza los ejes principales de la lucha obrera: condiciones laborales y salariales dignas, libertades democráticas, amnistía, libre elección de representantes obreros en las empresas y, a partir de mitad de los años setenta y de los efectos de la crisis económica, la defensa de los lugares de trabajo. El objetivo de este artículo es poner de relieve el papel clave que jugó el movimiento obrero (junto con otros colectivos) en la desestabilización y agotamiento del régimen franquista y el inicio de un proceso democrático.
[ca] La importància d'aspectes discursius en l'ensenyament i aprenentatge de segones llengües s'ha fet palesa en les últimes dècades, sobretot a partir de la presència de l'enfocament comunicatiu en l'ensenyament. Com a conseqüència d'aquesta visió, diversos estudis s'han dut a terme tot considerant el desenvolupament i la promoció de la competència comunicativa dels aprenents. D'acord amb aquesta perspectiva, en aquest article presentem un breu recull dels resultats més recents en dos àmbits d'investigació que segueixen una perspectiva pragmàtica-discursiva, com són la interacció a l'aula i la pragmàtica de l'interllenguatge. A més, també incloem algunes propostes pedagògiques que han sorgit de la recerca sobre adquisició de segones llengües i llengües estrangeres dins un context discursiu.

[es] La importancia de los aspectos discursivos en la enseñanza y aprendizaje de segundas lenguas se ha hecho evidente en las últimas décadas, sobre todo a partir de la presencia del enfoque comunicativo en la enseñanza. Como consecuencia, varios estudios se han llevado a término considerando el desarrollo y la promoción de la competencia comunicativa de los estudiantes. De acuerdo con esta perspectiva, en este artículo presentamos una breve selección de los resultados más recientes en dos ámbitos de investigación que siguen una perspectiva pragmática-discursiva, como son la interacción en el aula y la pragmática del interlenguaje. Además, también incluimos algunas propuestas pedagógicas que han surgido de la investigación sobre adquisición de segundas lenguas y lenguas extranjeras dentro un contexto discursivo.
[ca] En dècades recents hem vist desenvolupaments dinàmics en el camp de la producció de llibres de text i mitjans audiovisuals que ofereixen diferents possibilitats als investigadors. Una font d'inspiració per a aquestes noves possibilitats pot ser una síntesi sistemàtica de l'estat actual de les investigacions en aquest camp en l'àmbit internacional. El recentment publicat Palgrave Handbook of Textbook Studies, editat per Eckhardt Fuchs i Annekatrin Bock, representa un intent per aconseguir aquest objectiu. Inspirat per l'aproximacio d'aquest Manual, aquest article perfila nous temes explorats i enfocaments presos per investigadors de llibres de text en dècades recents. Juntament amb la discussió sobre l'augment de significació de les col·leccions de llibres de text com fonts per als investigadors i professors, aquest article avança en l'argument de què les nostres societats farien bé en atorgar un major reconeixement i valor a la investigació de llibres de text. En conclusió, el document advoca per la cooperació transnacional entre els investigadors de llibres de text i els educadors i crida a una major consciència dels problemes que envolten la producció de llibres de text escolars en l'àmbit de la política pràctica.

[es] En décadas recientes hemos visto desarrollos dinámicos en el campo de la producción de libros de texto y de medios audiovisuales que ofrecen diferentes posibilidades a los investigadores. Una fuente de inspiración para estas nuevas posibilidades puede ser una síntesis sistemática del estado actual de las investigaciones en este campo en el ámbito internacional. El recientemente publicado Palgrave Handbook of Textbook Studies, editado por Eckhardt Fuchs y Annekatrin Bock, representa un intento por conseguir este objetivo. Inspirado por la aproximación de este Manual, este artículo delinea nuevos temas explorados y enfoques que toman los investigadores de libros de texto en décadas recientes. Junto a la discusión sobre el aumento de significación de las colecciones de libros de texto como fuentes para los investigadores y profesores, este artículo avanza en el argumento de que nuestras sociedades harían bien en otorgar mayor reconocimiento y valor a la investigación de libros de texto. En conclusión, el documento aboga por la cooperación transnacional entre los investigadores de libros de texto y los educadores y llama a una mayor conciencia de los problemas que rodean la producción de libros de texto escolares en el ámbito de la política práctica.
[ca] L'objectiu d'aquest treball és presentar una justificació metodològica a la inclusió dels esports per a persones amb discapacitat en els programes escolars d'Educació Física a Primària. Des d'aquesta perspectiva es presenta com el treball de para-esports en l'àmbit escolar pot complir una triple funció; com contingut educatiu propi de la iniciació esportiva, com esport alternatiu que suposi una novetat en els programes escolars habituals, i com joc sensibilitzador en el que els alumnes visquin d'una forma lúdica les limitacions i experimentin les possibilitats de joc d'una persona amb discapacitat. A més, s'afegeix l'exemple pràctic, amb les seves consideracions didàctiques, i es presenten tasques per al seu treball des de l'ensenyament comprensiu dels esports.

[es] El objetivo del presente trabajo es presentar una justificación metodológica a la inclusión de los deportes para personas con discapacidad en los programas escolares de Educación Física en Primaria. Desde esta perspectiva se presenta como el trabajo de para-deportes en el ámbito escolar puede cumplir una triple función: como contenido educativo propio de la iniciación deportiva, como deporte alternativo que suponga una novedad en los programas escolares habituales, y como juego sensibilizador en el que los alumnos vivan de una forma lúdica las limitaciones y experimenten las posibilidades de juego de una persona con discapacidad. Adicionalmente, se añade el ejemplo práctico de la boccia, con sus consideraciones didácticas, y se presentan tareas para su trabajo desde la enseñanza comprensiva de los deportes.