[ca] Aquest estudi examina la configuració de les famílies reconstituïdes a Espanya amb un èmfasi particular en la madrastría, definida com la forma en què les madrastres configuren i exerceixen els seus rols dins d'aquestes estructures familiars. El terme "família reconstituïda" es refereix a una situació en la qual almenys un membre de la parella aporta descendents d'una relació anterior. L'estudi s'organitza en dues seccions principals. En primer lloc, es realitza una anàlisi quantitativa de les característiques sociodemogràfiques de les parelles heterosexuals amb almenys un descendent menor d'edat que resideix en la llar, a partir de les dades de l'Enquesta de Característiques Essencials de la Població i dels Habitatges (ECEPOV-21) de l'Institut Nacional d'Estadística (INE). Aquesta anàlisi estima el nombre total de llars de famílies reconstituïdes a Espanya i el pes relatiu de les quals compten amb la figura de la madrastra, oferint una visió de la seua rellevància en el context espanyol. D'altra banda, s'investiga si aquestes parelles presenten característiques sociodemogràfiques distintives respecte a les parelles biparentals. De manera complementària, l'estudi examina la composició d'aquestes llars, considerant el nombre de descendents residents i les seues característiques. A més, l'estudi analitza els factors que influeixen en les decisions reproductives dins de les parelles reconstituïdes. Els resultats indiquen un augment relatiu del nombre de llars amb famílies reconstituïdes en l'última dècada, especialment en els casos en els quals és l'home qui reconstitueix. A més, hi ha una tendència creixent emergent de llars en els quals tots dos membres de la parella aporten descendents de relacions anteriors, la qual cosa ha representat un augment relatiu del nombre de llars amb madrastres. Les dades de l'ECEPOV-2021 confirmen que les parelles de nacionalitat espanyola que formen una família reconstituïda són més freqüents que les de nacionalitat estrangera. No obstant això, és important assenyalar que les parelles estrangeres, juntament amb les de nacionalitat mixta, continuen representant un percentatge relativament més alt en comparació amb les parelles biparentals. D'altra banda, les parelles reconstituïdes mostren una clara preferència per la cohabitació enfront del matrimoni, opció que continua sent més comuna entre les parelles biparentals. S'observen trets sociodemogràfics distintius entre els diferents tipus de parelles reconstituïdes. Les dades revelen que les parelles amb descendents en comú tendeixen en major grau a casar-se que les que no tenen descendència compartida. D'altra banda, les parelles reconstituïdes de nacionalitat mixta o estrangera tendeixen a tindre una menor participació en el mercat laboral, la qual cosa comporta una corresponent disminució dels ingressos nets mensuals en comparació amb les parelles de nacionalitat espanyola. En les parelles amb madrastra és més freqüent el model de doble ingrés i la hipogamia educativa (en la qual el membre masculí de la parella té un nivell d'estudis inferior al femení). Aquestes parelles solen tindre nivells d'ingressos més alts que aquelles en les quals només la dona aporta fills/as de relacions anteriors. D'altra banda, uns certs factors influeixen en les pautes reproductives, com el nombre de fills de relacions anteriors, la diferència d'edat entre els membres de la parella i l'edat materna, tots els quals exerceixen un paper rellevant en la decisió de tindre descendents en comú. En segon lloc, s'analitza el paper de la madrastra, utilitzant un qüestionari dissenyat específicament per a aquest fi. En aquest apartat s'examina el rol que assumeixen les madrastres, segons el tipus de família reconstituïda del qual formen part. Es delineen quatre escenaris principals. En el primer escenari, només l'home aporta fills d'una relació anterior, mentre que la dona no. En aquest escenari, la dona assumeix exclusivament el paper de madrastra. En segon lloc, es considera l'escenari en el qual només l'home aporta descendència prèvia, però a més, la parella té descendència comuna. En aquesta configuració, la dona assumeix el paper de madrastra i, per primera vegada, el de mare. En el tercer escenari, tant l'home com la dona aporten descendents de relacions anteriors. En aquest escenari, la dona és la mare dels seus fills i la madrastra dels seus fillastres. Finalment, el quart escenari, en el qual a més d'aquestes circumstàncies, la parella té descendència en comú. En aquesta configuració, la dona ocupa el paper de mare respecte a la descendència que aporta, de madrastra respecte als seus fillastres i de mare respecte a la seua nova descendència. A través d'aquest enfocament, es busca identificar patrons i variacions en com les madrastres ocupen i gestionen el seu lloc dins de la família, oferint una comprensió més profunda sobre l'acompliment del seu rol. Els resultats mostren que les madrastres enquestades enfronten importants desafiaments, principalment derivats de la indefinició social del seu rol dins de la família i de la coexistència de figures d'autoritat parental (mares i madrastres), influenciada per la presència activa de la mare en la vida dels seus fillastres/as. Aquest context crea generalment un dilema constant per a elles: involucrar-se en la cura i criança dels fillastres/as sense envair el paper i lloc de la mare. No obstant això, s'observa que les madrastres que aporten fills de relacions prèvies tendeixen a adaptar-se millor al seu rol en comparació amb aquelles que inicien la reconstitució familiar sense experiència prèvia en la maternitat. Així mateix, les madrastres que tenen descendents en comú amb la seua parella presenten respostes duals. D'una banda, algunes indiquen que la descendència compartida ha enfortit els llaços familiars, promovent un sentit d'unió i pertinença en la família. D'altra banda, unes altres reporten que el naixement d'un descendent en comú ha generat noves tensions i dificultats relacionals; especialment en casos on la madrastra assumeix per primera vegada el rol matern. Aquestes troballes destaquen la importància d'analitzar l'estatus parental previ dels integrants de les parelles reconstituïdes, el paper que exerceix la figura materna dels fillastres, així com l'experiència personal de la maternitat en les madrastres, com a factors clau en la construcció i l'acompliment del seu rol dins del nucli familiar.

[en] This study examines the configuration of stepfamilies in Spain with a particular emphasis on stepmotherhood, defined as the way stepmothers shape and perform their roles within these family structures. The term "stepfamily" refers to a situation in which at least one member of a couple has children from a previous relationship. The study is organized into two principal sections. First, a quantitative analysis of the sociodemographic characteristics of stepfamily heterosexual couples with at least one minor child residing in the household uses data from the INE's -the Spanish Statistical Office-Survey of Essential Population and Housing Characteristics (ECEPOV-21). This analysis estimates the total number of stepfamilies households in Spain and the relative weight of those with a stepmother figure, offering insight into their relevance in the Spanish context. Conversely, an investigation is conducted to ascertain whether these couples exhibit distinctive characteristics in comparison to two-parent couples. In a complementary manner, the study examines the composition of these households, considering the number of resident descendants and their characteristics. Furthermore, the study examines the factors that influence reproductive decisions within stepfamilies couples. The results indicate a relative increase in the number of stepfamily households over the past decade, especially in instances where the man takes the lead in forming these families. Additionally, there is a growing trend of households where both partners have children from previous relationships, leading to a relative rise in the number of households with resident stepmothers. Data from ECEPOV-2021 confirms that stepfamily couples of Spanish nationality are more common than those of foreign nationality. However, it is important to note that foreign couples, along with those of mixed nationality, still represent a relatively higher percentage compared to two-parent families. Conversely, stepfamilies show a clear preference for cohabitation over marriage, an option that remains more common among two-parent couples. Distinctive sociodemographic traits are observed among different types of reconstituted couples. The data reveals that couples with children together are more likely to marry than those without shared offspring. In contrast, reconstituted couples of mixed or foreign nationality tend to have lower participation in the labor market, which leads to a corresponding decrease in net monthly income compared to couples of Spanish nationality. In couples with stepmothers, the dual-income model is more common, and educational hypogamy (where the male partner has a lower level of education than the female partner) is prevalent. These couples generally have higher income levels compared to those in which only the woman has children from previous relationships. Additionally, certain factors influence reproductive patterns, such as the number of children from prior relationships, the age difference between partners, and the maternal age, all of which play a crucial role in the decision to have additional children together. Secondly, an analysis is conducted on the role of the stepmother, utilizing a questionnaire that has been specifically designed for this purpose. This section examines the various roles that stepmothers assume, with a particular focus on the type of stepfamily they are part of. Four principal scenarios are delineated. In the first scenario, only the man contributes children from a previous relationship, whereas the woman does not. In this scenario, the woman assumes the role of stepmother exclusively. Secondly, the scenario in which only the man brings previous offspring, but in addition, the couple has common offspring, will be considered. In this configuration, the woman assumes the role of stepmother and, for the first time, that of mother. In the third scenario, both the man and the woman bring children from previous relationships. In this scenario, the woman is the mother of her children and the stepmother of her stepchildren. Finally, in the fourth scenario when, in addition to these circumstances, the couple has offspring in common. In this configuration, the woman occupies the role of mother with respect to the offspring she contributes, of stepmother with respect to her stepchildren, and of mother with respect to her new offspring. This approach is designed to identify patterns and variations in how stepmothers occupy and manage their position within the family, thereby facilitating a more nuanced understanding of their role performance. The findings indicate that stepmothers encounter significant challenges, primarily due to the social ambiguity surrounding their role within the family and the coexistence of parental authority figures, influenced by the active presence of the mother in her stepchildren's lives. This context typically gives rise to a persistent dilemma for stepmothers: the challenge of becoming involved in the care and upbringing of stepchildren without encroaching upon the role of the mother. However, stepmothers who have children from previous relationships tend to adapt better to their roles than those who enter a stepfamily without prior motherhood experience. Likewise, stepmothers who have children in common with their partners exhibit mixed responses. On the one hand, many indicate that shared offspring have strengthened family bonds fostering a sense of togetherness and belonging. On the other hand, the arrival of a common child can create new tensions and relationship challenges, particularly when the stepmother is taking on the maternal role for the first time. These findings highlight the importance of considering the previous parental statuses of the members in reconstituted couples. Additionally, the influence of the stepchildren's mother figure and the stepmothers' own experiences of motherhood play a significant role in shaping and fulfilling their roles within the family unit.