[ca] El concepte de justícia social és tan antic com els éssers humans. Durant el segle XX teòrics com Rawls, Sen, Nussbaum, Frazer i Young han intentat assentar les bases del que ha de ser una societat justa des de diferents perspectives: la redistribució, el reconeixement i la participació. Treballar en favor de la justícia social és una de les finalitats de l'ensenyament-aprenentatge de les ciències social, la geografia i la història, per al desenvolupament de la consciència ciutadana i del pensament crític i, té com a objectiu ajudar els joves a esdevenir ciutadans actius i compromesos en la societat. La recerca que presentem és una proposta innovadora per treballar la justícia social a l'aula de secundària i una reflexió sobre la pròpia pràctica. Utilitzant com a fil conductor els Objectius de Desenvolupament del Mil·lenni i les temàtiques controvertides que aquests proposen, el treball parteix de la indagació sobre les representacions socials dels alumnes en relació a situacions d'injustícia social: la pobresa i la immigració. Analitza com els nois i noies les interpreten, d'on procedeixen les seves representacions, i quines propostes són capaços d'articular per solucionar-les. A partir de la pròpia experiència personal i aliena, intentem esbrinar com els joves valoren el fenomen migratori i si aquest és considerat una injustícia social. L'estudi d'alguns aspectes relacionats amb la llei ens permet entendre com els joves es posicionen envers aquesta. Acabem l'estudi amb l'anàlisi de les representacions socials un curs després d'haver acabat el treball a l'aula, per veure com aquestes s'han transformat. Es tracta, doncs, d'una recerca situada dintre del camp de la investigació educativa, emmarcada dins l'àmbit de la Didàctica de les Ciències socials, que té com a protagonistes 89 alumnes i una professora. Per a l'anàlisi de les dades s'ha utilitzat, fonamentalment, una metodologia qualitativa. Els instruments que s'han utilitzat per a la recollida de dades han estat: el qüestionari, el relat de vida, activitats d'aula i entrevistes en focus grup. Les dades recollides i analitzades ens indiquen que els joves identifiquen la pobresa i la immigració com a situacions d'injustícia social, els canals d'informació que utilitzen per conèixer-les són, fonamentalment, els mass media; que els joves empatitzen més amb les persones pobres que amb els migrants; i que mostren una gran desconfiança envers la classe política i, com a conseqüència, també envers el sistema democràtic de l'Estat espanyol, quan opinen sobre la pobresa i la immigració. Els processos migratoris portats a terme per les pròpies famílies no són considerats com una injustícia social, sinó com una oportunitat de millora econòmica i social. En relació amb la llei, les seves respostes evidencien el debat entre l'aspecte ètic i el legal. Alguns consideren que la llei d'estrangeria és una llei injusta, perquè no respecta els drets fonamentals de les persones. Majoritàriament, els joves consideren que Catalunya és un país acollidor on podran portar a terme el seu projecte de vida. En les representacions inicials, el concepte de justícia social és associat amb el respecte dels drets bàsics de les persones i amb la necessitat d'una redistribució més igualitària de la riquesa. En les representacions finals, incorpora els principis d'igualtat, de llibertat i de solidaritat. En referir-se a la igualtat, adopta les tres dimensions de la justícia social: com a redistribució, com a reconeixement i com a participació. La pràctica reflexiva ajuda el professor a trobar el fil conductor que dota de sentit l'ensenyament de les ciències socials i el fa adonar-se que els continguts a estudiar han d'estar contextualitzats perquè siguin significatius.

[en] The concept of social justice is as old as human beings. In the 20th century, theorists like Rawls, Sen, Nussbaum, Frazer and Young have tried to lay the foundations of what should be a fair society from different points of view: redistribution, recognition and participation. Working in favor of social justice is one of the goals of teaching-learning of social sciences, geography and history, for the development of public awareness and critical thinking, and its main purpose is helping young people to become active citizens as well as committed to society. The research work we are presenting is an innovative approach to social justice work in the secondary school classroom and a reflection about our own practice. Using Millennium Development Goals and its controversial topics as a unifying thread, our project starts from the research on the social representations of students in relation to social injustice: poverty and immigration. It examines how boys and girls interpret them, where their representations come from and which proposals are able to articulate in order to solve them. Starting from their own personal experience and others, we try to find out how young people assess the migratory phenomenon and whether it is considered a social injustice. The study of some aspects related to law, allows us to understand how young people position themselves about it. We finish the study analyzing the social representations a year after finishing the classroom work, in order to see how these representations have changed. It is, therefore, a research placed within the field of educational investigation, framed in the sphere of Social Science Education, which has as main characters, 89 students and a teacher, during the period in which it took place. For the data analysis, a qualitative methodology has been used. The tools for data collection have been: questionnaires, life story, classroom activities and focus group interviews. The collected and analyzed data show that young people identify poverty and immigration as social injustice situations, and the information channels that they use to know them are basically the mass media; that young people empathize more with people who experience poverty than with those who are immigrants; and that they express great distrust towards political class and consequently towards the Spanish democratic system, when they give their opinion about poverty and immigration. Migration processes carried out by the family itself are not considered as social injustice, but as an opportunity to improve socially and economically. In relation to law, their answers highlight the debate between ethic and legal aspects. Some consider that immigration Law is unfair because it doesn't respect people's fundamental rights. Most young people believe that Catalunya is a welcoming country, where they can carry out their life project. In the initial representations, the concept of social injustice is associated with the respect for the basic rights of the people and with the need of a more egalitarian distribution of wealth. In the final representations the principles of equality, freedom and solidarity are added to this concept. Referring to equality, it takes the three dimensions of social justice: redistribution, recognition and participation. Reflexive practice helps the teacher to find the thread that gives meaning to the teaching-learning of social sciences and makes them aware that teaching needs to be contextualized to make it meaningful.