BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Si imaginem l'ésser humà en un entorn salvatge i primitiu, entendrem que la vista és un sentit essencial per a la supervivència: cal evitar els depredadors, cal detectar les preses... Ho deixa de ser en un entorn social i civilitzat? Seguint l'últim informe de la OMS, publicat l'octubre del 2011 (WHO, Fact sheet 282), el 90% de les persones amb deficiències visuals viuen en països desenvolupats. Globalment, la xifra és de 285 milions d'afectats, dels quals 39 milions són cecs –respecte la població mundial, 7 mil milions de persones. Estudiar-ne les bases moleculars, és a dir, la diana –la molécula– que es veu directament afectada en aquestes malalties, és el primer pas per trobar-ne una cura

[es] Si imaginamos el ser humano en un entorno salvaje y primitivo, entenderemos que la vista es un sentido esencial para la supervivencia: hay que evitar los depredadores, hay que detectar las presas ... ¿Lo deja de ser en un entorno social y civilizado? Según el último informe de la OMS, publicado en octubre de 2011 (WHO, Fact sheet 282), el 90% de las personas con deficiencias visuales viven en países desarrollados. Globalmente, la cifra es de 285 millones de afectados, de los cuales 39 millones son ciegos- respecto a la población mundial, 7 mil millones de personas. Estudiar las bases moleculares, es decir, la diana-la molécula-que se ve directamente afectada en estas enfermedades, es el primer paso para encontrar una cura...
[ca] L'objectiu d'aquest article és, després de descriure les principals atribucions de la Defensoria Pública en el sistema de justícia penal, identificar els canvis ocorreguts a partir de la Reforma Constitucional n. 80/2014 a favor dels imputats, víctimes i comunitats en situació de vulnerabilitat, per a després presentar i discutir alguns dels desafiaments dels defensors públics en l'accés a la justícia penal al Brasil. Guiada per un lent criminològic crític, contextualitzat a la llum d'interpretacions locals (Realisme Marginal/ funcionalisme reduccionista), la recerca es desenvolupa a partir del següent interrogant: quin és el paper i la rellevància de la defensoria pública en l'accés a la justícia penal, particularment el seu marc institucional i les condicions concretes que asseguren l'acompliment de les seves funcions de garantia dels drets fonamentals? La recerca utilitza una metodologia qualitativa basada en l'anàlisi documental de lleis, dades oficials disponibles i resultats de recerques prèvies sobre la institució en qüestió, produïts en el camp penal/criminològic.

[es] El objetivo de este artículo es, después de describir las principales atribuciones de la Defensoría Pública en el sistema de justicia penal, identificar los cambios ocurridos a partir de la Reforma Constitucional n. 80/2014 a favor de los imputados, víctimas y comunidades en situación de vulnerabilidad, para luego presentar y discutir algunos de los desafíos de los defensores públicos en el acceso a la justicia penal en Brasil. Guiada por un lente criminológico crítico, contextualizado a la luz de interpretaciones locales (Realismo Marginal/ funcionalismo reduccionista), la investigación se desarrolla a partir del siguiente interrogante: ¿cuál es el papel y la relevancia de la defensoría pública en el acceso a la justicia penal, particularmente su marco institucional y las condiciones concretas que aseguran el desempeño de sus funciones de garantía de los derechos fundamentales? La investigación utiliza una metodología cualitativa basada en el análisis documental de leyes, datos oficiales disponibles y resultados de investigaciones previas sobre la institución en cuestión, producidos en el campo penal/criminológico.
[ca] INTRODUCCIÓ. El treball del docent s'investiga amb més freqüència actualment a causa de nous reptes que van sorgint. Molts professors utilitzen l'aprenentatge col·laboratiu a les aules, però no sempre es mostren oberts al treball i a la formació col·laborativa. L'objectiu d'aquesta recerca ha estat analitzar les percepcions dels docents sobre la cultura de l'individualisme, i les seves implicacions dins l'exercici i la formació contínua. MÈTODE. S'ha aplicat una metodologia qualitativa, mitjançant l'estudi de casos de tipus instrumental, amb tretze professors que pertanyen a diferents centres educatius del Paraguai. La tècnica aplicada per a la recollida de dades ha estat una entrevista semiestructurada amb vuit preguntes obertes. RESULTATS. L'anàlisi de dades s'ha fet per mitjà del programari Atlas.ti, a través del qual han emergit cinc categories: a) Formes d'exercici docent, b) Percepcions davant l'observació i avaluació, c) Participació en activitats col·laboratives, d) Factors que contribueixen a l'individualisme, e) Consideracions i suggeriments. DISCUSSIÓ. Es conclou ressaltant la importància d'oferir interdependència en la pràctica docent i de reestructurar la formació del professorat.

[es] INTRODUCCIÓN. El trabajo del docente está siendo investigado con mayor frecuencia actualmente debido a los nuevos retos que van surgiendo. Muchos profesores utilizan el aprendizaje colaborativo en las aulas, pero no siempre se muestran abiertos al trabajo y a la formación colaborativa. El objetivo de esta investigación fue analizar las percepciones de los docentes acerca de la cultura del individualismo, y sus implicaciones dentro del ejercicio y de la formación continua. MÉTODO. Se ha aplicado una metodología cualitativa, mediante el estudio de casos de tipo instrumental, con trece profesores pertenecientes a distintos centros educativos del Paraguay. Para la recogida de datos se aplicó una entrevista semiestructurada con ocho preguntas abiertas. RESULTADOS. El análisis de datos se realizó por medio del software Atlas.ti, emergiendo cinco categorías: a) Formas de ejercicio docente, b) Percepciones ante la observación y evaluación, c) Participación en actividades colaborativas, d) Factores que contribuyen al individualismo, y e) Consideraciones y sugerencias. DISCUSIÓN. Se concluye resaltando la importancia de la interdependencia en la práctica docente y de reestructurar la formación del profesorado.
[ca] Aquesta contribució proposa diferents nocions de "paisatges monàstics" (geogràfiques, polítiques, textuals, econòmiques, espirituals) i discuteix si el fet d'aplicar-les al moviment monàstic suposadament iniciat per Columbanus ens pot ajudar a redefinir o desconstruir el concepte de "monacat columbà". La comparació de les evidències sobre la vida monàstica a les obres hagiogràfiques i historiogràfiques de Gregorio de Tours amb la descripció de la vida monàstica a la Vita Columbani de Jonàs de Bobbio mostra que podem identificar un canvi d'un "paisatge monàstic" a la França merovíngia del segle VI a un "paisatge monàstic" políticament integrat al segle VII. Això no vol dir, però, que el canvi fonamental fos necessàriament el resultat de les activitats del monjo irlandès Columbanus. Una lectura atenta de la descripció de Jonàs del paisatge espiritual i físic al voltant de Luxeuil, la principal fundació de Columbanus, mostra el grau de continuïtat entre les fundacions monàstiques a la Gàl·lia abans de Columbanus i el suposat centre d'un nou moviment monàstic "columbà" .

[es] Esta contribución propone diferentes nociones de "paisajes monásticos" (geográficas, políticas, textuales, económicas, espirituales) y discute si el hecho de aplicarlas al movimiento monástico supuestamente iniciado por Columbanus puede ayudarnos a redefinir o deconstruir el concepto de "monacato columbano". La comparación de las evidencias sobre la vida monástica en las obras hagiográficas e historiográficas de Gregorio de Tours con la descripción de la vida monástica en la Vita Columbani de Jonás de Bobbio muestra que podemos identificar un cambio de un "paisaje monástico" en la Francia merovingia del siglo VI a un "paisaje monástico" políticamente integrado en el siglo VII. Sin embargo, esto no significa que el cambio fundamental fuera necesariamente el resultado de las actividades del monje irlandés Columbanus. Una lectura atenta de la descripción de Jonás del paisaje espiritual y físico entorno a Luxeuil, la principal fundación de Columbanus, muestra el grado de continuidad entre las fundaciones monásticas en la Galia antes de Columbanus y el supuesto centro de un nuevo movimiento monástico "columbano".
[ca] L'objectiu d'aquest treball és presentar un resum de l'experiència docent de l'ensenyança a través de una plataforma virtual. Aquesta experiència es troba adscrita a un Projecte d'Innovació docent de la Universitat de Córdoba anomenat: Desarrollo de un Portal para el análisis de casos reales, realitzat per un grup de professors del Dpto. de Estadística, Econometría, I.O. y Organización de empresas, consistent en l'estudi de les Ciències Estadístiques i el desenvolupament, implementació i avaluació de les alternatives en la resolució de problemes econòmics i empresarials vinculat amb assignatures de grau i postgrau de la Llicenciatura en Administració i Direcció d'Empreses de la Universitat de Córdoba.

[es] El objetivo de este trabajo es presentar un resumen de la experiencia docente de la enseñanza a través de una plataforma virtual. Dicha experiencia queda adscrita a un Proyecto de Innovación docente de la Universidad de Córdoba denominado: Desarrollo de un Portal para el análisis de casos reales, realizado por un grupo de profesores del Dpto. de Estadística, Econometría, I.O. y Organización de empresas, consistente en el estudio de las Ciencias Estadísticas y el desarrollo, implementación y evaluación de las alternativas en la resolución de problemas económicos y empresariales vinculado con asignaturas de grado y posgrado de la Licenciatura en Administración y Dirección de Empresas de la Universidad de Córdoba.
[ca] La ciutat de Barcelona experimenta durant el Segle XX un fenomen d'immigració que repercuteix en el problema de dèficit d'habitatge, el qual es fa especialment significatiu a partir dels anys 50 per una sèrie de factors polítics, econòmics i socials. Una de les maneres d'enfrontar aquest dèficit serà a través dels anomenats polígons que definiran una nova relació entre habitatge i ciutat, i que tindran un fort impacte urbà amb la formació d'una nova perifèria i la formació de la Barcelona metropolitana.Per enfrontar el problema d'habitatge, les polítiques s'enfocaran més en termes quantitatius que qualitatius, de manera que aquests es desenvoluparan majorment en sectors perifèrics com operacions aïllades amb l'única finalitat de disminuir el dèficit, però sense cap tipus de coordinació per articular-se amb el resta del teixit urbà, de manera que tindran com a conseqüència problemes de segregació física i social.Els processos de recuperació de la ciutat a través del que s'anomena el Model Barcelona d'espai públic i disseny urbà a partir dels anys 80, posa èmfasi en la necessitat de millorar la qualitat de vida d'aquests sectors perifèrics desconnectats urbana i socialment, i en el qual, d'acord amb les demandes veïnals, s'estableixen certes estratègies per revertir la seva situació exclosa de les dinàmiques de la ciutat

[es] La ciudad de Barcelona experimenta durante el Siglo XX un fenómeno de inmigración que repercute en el problema de déficit de vivienda, el cual se hace especialmente significativo a partir de los años 50 por una serie de factores políticos, económicos y sociales. Una de las maneras de enfrentar este déficit será a través de los denominados polígonos que definirán una nueva relación entre vivienda y ciudad, y que tendrán un fuerte impacto urbano con la formación de una nueva periferia y la formación de la Barcelona metropolitana.Para enfrentar el problema de vivienda, las políticas se enfocarán más en términos cuantitativos que cualitativos, por lo que estos se desarrollarán mayormente en sectores periféricos como operaciones aisladas con el único fin de disminuir el déficit, pero sin ningún tipo de coordinación para articularse con el resto del tejido urbano, por lo que tendrán como consecuencia problemas de segregación física y social.Los procesos de recuperación de la ciudad a través de lo que se denomina el Modelo Barcelona de espacio público y diseño urbano a partir de los años 80, pone énfasis en la necesidad de mejorar la calidad de vida de estos sectores periféricos desconectados urbana y socialmente, y en el cual, en consonancia con las demandas vecinales, se establecen ciertas estrategias para revertir su situación excluida de las dinámicas de la ciudad.
[ca] L'ocupació dels espais "erms" va ser una política prioritària per a les elits dominants colombianes, les quals consideraven necessari incorporar aquests espais i les seves poblacions al cos de la nació per poder assolir l'anhelat progrés. A la fi del segle XIX es va delegar aquesta tasca a l'Església catòlica, la qual a través de les missions tenia la tasca d'incorporar aquests espais de frontera, representats per les pròpies elits com a territoris "salvatges" i "bàrbars", al catolicisme i conseqüentment a la "civilització". Partint del desmembrament de Frontino de la Prefectura Apostòlica d'Urabá en 1918, es farà un estudi del joc de representacions que els missioners Carmelites Descalços de la Província de Sant Joaquim de Navarra van realitzar sobre el territori que se'ls va encomanar "civilitzar".

[es] La ocupación de los espacios "baldíos" fue una política prioritaria para las élites dominantes colombianas, las cuales consideraban necesario incorporar esos espacios y a sus poblaciones al cuerpo de la nación para poder alcanzar el anhelado progreso. A finales del siglo XIX se delegó esta labor a la Iglesia católica, la cual a través de las misiones tenía la tarea de incorporar esos espacios de frontera, representados por las propias élites como territorios "salvajes" y "bárbaros", al catolicismo y consecuentemente a la "civilización". Partiendo de la desmembración de Frontino de la Prefectura Apostólica de Urabá en 1918, se hará un estudio del juego de representaciones que los misioneros Carmelitas Descalzos de la Provincia de San Joaquín de Navarra realizaron sobre el territorio que se les encomendó "civilizar".
[ca] INTRODUCCIÓ. Aquest treball és fruit d'un projecte de recerca orientat a desenvolupar la competència investigadora en l'alumnat del grau de Mestre d'Educació Infantil i Primària de la Universitat de Barcelona. La contribució se centra a analitzar la percepció dels estudiants respecte al nivell d'adquisició de la competència de recerca durant el grau i després de fer el treball final de grau (TFG). MÈTODE. Es fa un estudi descriptiu per enquesta a partir d'un qüestionari sobre un conjunt de vuit dimensions específiques relacionades amb la competència de recerca abans (n = 146) i després (n = 121) de fer el TFG. RESULTATS. Els resultats mostren que l'alumnat percep que té competències de recerca escasses, malgrat que els plans d'estudi incorporen aquest tipus de competències. Els resultats milloren en alguns aspectes després d'haver fet el TFG. Entre aquests aspectes destaquen la capacitat de formular els objectius d'una investigació i d'elaborar la fonamentació teòrica. DISCUSSIÓ. Els resultats aconsellen repensar les metodologies de formació dels futurs mestres d'educació infantil i primària. Sembla necessari replantejar l'extensió del TFG i la formació prèvia necessària per millorar la capacitat investigadora.

[es] INTRODUCCIÓN. El presente trabajo es fruto de un proyecto de investigación orientado a desarrollar la competencia investigadora en los estudiantes del Grado de Maestro de Educación Infantil y Primaria de la Universidad de Barcelona. La contribución se centra en el análisis de la percepción del alumnado respecto al nivel de adquisición de la competencia de investigación durante los estudios y después de la realización del trabajo final de grado (TFG). MÉTODO. Se realiza un estudio descriptivo por encuesta a partir de un cuestionario sobre un conjunto de ocho dimensiones específicas relacionadas con la competencia de investigación antes (n = 146) y después (n = 121) de realizar el TFG. RESULTADOS. Los resultados muestran que el estudiantado percibe tener escasas competencias de investigación a pesar de que los planes de estudio incorporan este tipo de competencias. Los resultados mejoran en algunos aspectos después de realizar el TFG entre los que destacan la capacidad de formular los objetivos de una investigación y elaborar la fundamentación teórica. DISCUSIÓN. Los resultados aconsejan repensar las metodologías de formación de los futuros maestros de educación infantil y primaria. Parece necesario replantear la extensión del TFG, así como la formación previa necesaria para mejorar la capacidad investigadora.
[ca] En els darrers anys s'ha introduït la gamificació a les aules, entesa com a ús de tècniques, elements i dinàmiques pròpies dels jocs en entorns aliens al joc. En aquesta investigació, s'ha utilitzat una eina concreta de gamificació educativa, Kahoot!, plataforma gratuïta que integra el joc a l'activitat docent i requereix l'ús de dispositius mòbils. Es va treballar amb una mostra de 814 estudiants d'Educació Superior, de titulacions, cursos i assignatures diferents de la branca de Ciències Socials. Cada grup es va dividir en grup experimental (GE), encarregat de fer els kahoot, i grup control (GC) que cursaven l'assignatura però no feien els kahoot. L'objectiu principal era millorar el rendiment dels alumnes universitaris amb l'ús del kahoot. Els objectius específics proposats eren fomentar l'assistència a les classes, reforçar l'adquisició i el repàs de continguts i conèixer l'opinió dels participants. L'ANOVA confirma que els estudiants que van fer els kahoot van obtenir millors qualificacions que els que no els havien fet. Tot i això, la realització dels kahoot per si sola no és predictora de l'èxit acadèmic. Poden influir altres variables com l'assistència a les classes.

[es] En los últimos años se ha introducido la gamificación en las aulas, entendida como el uso de técnicas, elementos y dinámicas propias de los juegos en entornos ajenos al juego. En esta investigación, se ha utilizado una herramienta concreta de gamificación educativa, Kahoot!, plataforma gratuita que integra el juego en la actividad docente y requiere el uso de dispositivos móviles. Se trabajó con una muestra de 814 estudiantes de Educación Superior, de titulaciones, cursos y asignaturas diferentes en la rama de Ciencias Sociales. Cada grupo se dividió en grupo experimental (GE), encargado de realizar los kahoot, y grupo control (GC) que cursaban la asignatura pero no hacían los kahoot. El objetivo principal era mejorar el rendimiento de los alumnos universitarios con el empleo del kahoot. Los objetivos específicos propuestos eran fomentar la asistencia a las clases, reforzar la adquisición y el repaso de contenidos y conocer la opinión de los participantes. El ANOVA confirma que los estudiantes que realizaron los kahoot obtuvieron mejores calificaciones que los que no los habían hecho. Sin embargo, la realización de los kahoot por sí sola no es predictora del éxito académico. Pueden influir otras variables como la asistencia a las clases.
[ca] Des de mitjans dels anys vuitanta del segle passat els pa&iuml;sos del sud del Mediterrani, com Espanya, It&agrave;lia, Gr&egrave;cia i Portugal, van comen&ccedil;ar a rebre importants fluxos migratoris procedents del sud i est europeu. Aix&ograve; va determinar la necessitat de comptar amb noves legislacions per regular l'entrada i la resid&egrave;ncia al territori, l'acc&eacute;s al mercat de treball i la integraci&oacute; de milers de persones procedents de la resta del m&oacute;n.

[es] Desde mediados de los a&ntilde;os ochenta del siglo pasado los pa&iacute;ses del sur del Mediterr&aacute;neo, como Espa&ntilde;a, Italia, Grecia y Portugal, comenzaron a recibir importantes flujos migratorios procedentes del sur y este europeo. Ello determin&oacute; la necesidad de disponer de nuevas legislaciones para regular la entrada y la residencia en el territorio, el acceso al mercado de trabajo y la integraci&oacute;n de miles de personas procedentes del resto del mundo.
[ca] El Mole, una de les primeres i més rellevants manifestacions periodístiques en llengua catalana, va partir d'un model lingüístic popular i modern, basat en la literatura popularista contemporània, que els redactors van procurar combinar amb un registre més formal segons el tipus d'article. L'actualitat del periòdic els duu a reflectir el llenguatge de l'època, però també a practicar la formació de noves paraules a través dels recursos interns de l'idioma, com la derivació. En aquest article estudiem els sufixos que apareixen en El Mole, i veiem com expressen en part la realitat lingüística del català del segle XIX en la seua varietat valenciana, i en part la creativitat dels seus redactors. Igualment, s'estudien les veus de major interès formades mitjançant aquest procediment. Comparem, quan cal, les formes d'El Mole amb les dels textos contemporanis.

[es] El Mole, una de las primeras y más relevantes manifestaciones periodísticas en lengua catalana, partió de un modelo lingüístico popular y moderno, basado en la literatura popularista contemporánea, que los redactores procuraron combinar con un registro más formal según el tipo de artículo. La actualidad del periódico los lleva a reflejar el lenguaje de la época, pero también a practicar la formación de nuevas palabras a través de los recursos internos del idioma, como la derivación. En este artículo estudiamos los sufijos que aparecen en El Mole, y vemos cómo expresan en parte la realidad lingüística del catalán del siglo XIX en su variedad valenciana, y en parte la creatividad de sus redactores. Igualmente, se estudian las voces de mayor interés formadas mediante este procedimiento. Comparamos, cuando hace falta, las formas de El Mole con las de los textos contemporáneos.