BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] El present treball té per objectiu realitzar una primera aproximació a el barri La Prosperitat (Nou Barris) sota el context del confinament en temps de COVID19, el qual ens obliga a reconsiderar els processos de treball i mecanismes d'aproximació a un territori intocable. L'eina Google Earth i les diferents plataformes que ens proporcionen informació virtual de la ciutat, donaran compte de les nostres possibilitats i limitacions per accedir a un barri que només podrem visitar des de la pantalla.Analitzarem La Prosperitat abordant els seus límits i context territorial, la seva evolució en el temps, les seves principals característiques socioeconòmiques, la seva relació amb polítiques i programes urbans, la seva connectivitat i espai públic, destacant les principals intervencions realitzades en ell.

[es] El presente trabajo tiene por objetivo realizar una primera aproximación al barrio La Prosperitat (Nou Barris) bajo el contexto del confinamiento en tiempos de COVID19, el cual nos obliga a reconsiderar los procesos de trabajo y mecanismos de aproximación a un territorio intocable.La herramienta Google Earth y las distintas plataformas que nos proporcionan información virtual de la ciudad, darán cuenta de nuestras posibilidades y limitaciones para acceder a un barrio que solo podremos visitar desde la pantalla.Analizaremos La Prosperitat abordando sus límites y contexto territorial, su evolución en el tiempo, sus principales características socio económicas, su relación con políticas y programas urbanos, su conectividad y espacio público, destacando las principales intervenciones realizadas en él.
[ca] Un dels aspectes més estudiats en fisiologia humana és els efectes que produeix l'altitud en el nostre organisme. És sabut que a mesura que va augmentant l'altitud, disminueix la pressió baromètrica i, per tant, també es redueix la disponibilitat d'oxigen, dificultant la vida humana a grans alçades. Davant d'aquesta manca d'oxigen, es produeixen una sèrie de canvis funcionals i/o estructurals en l'organisme que permeten poder fer front a les condicions ambientals a les quals s'està sotmès. Aquesta sèrie de canvis és coneguda com a aclimatació, sol trigar entre dues i tres setmanes a produir-se, i és el que experimenten per exemple els alpinistes quan realitzen expedicions d'alta muntanya.

[es] Uno de los aspectos más estudiados en fisiología humana, es los efectos que produce la altitud en nuestro organismo. Es sabido que a medida que va aumentando la altitud, disminuye la presión barométrica y, por lo tanto, también se reduce la disponibilidad de oxígeno, dificultando la vida humana a grandes alturas. Ante esta carencia de oxígeno, se producen una serie de cambios funcionales y/o estructurales en el organismo que permiten poder hacer frente a las condiciones ambientales a las cuales se está sometido. Esta serie de cambios es conocida como aclimatación, suele tardar entre dos y tres semanas a producirse, y es lo que experimentan por ejemplo los alpinistas cuando realizan expediciones de alta montaña.
[ca] A la llum de les darreres investigacions en el àmbit de la història de la medicina, resulta incontestable que les dones han tingut un paper essencial en l'experimentació, l'aplicació i la transmissió dels sabers mèdics tradicionals. S'han constatat evidències del seu exercici durant el Renaixement, tant de la cura i de les cures familiars com de l'elaboració de remeis a casa seva. L'objectiu del nostre treball serà examinar com la literatura permet conèixer aspectes essencials dels coneixements mèdics de les dones renaixentistes. Per això, prendrem com a referència l'obra Il merito delle donne ["El mèrit de les dones"] (1600), en què Moderata Fonte no només exposa tot aquest coneixement mèdic popular, sinó que fa una crida a totes les dones per fomentar una medicina centrada en elles mateixes.

[es] A la luz de las últimas investigaciones en el campo de la historia de la medicina, resulta incontestable que las mujeres han desempeñado un papel esencial en la experimentación, aplicación y transmisión de los saberes médicos tradicionales. Se ha constatado que durante el Renacimiento han emergido evidencias de su desempeño, no solo como meras personas encargadas de los cuidados y de las curas, sino que eran transmisoras de todas las propiedades médicas de las hierbas y de remedios que han elaborado en el espacio privado de su hogar. Esta difusión privada en red se fomenta en el Renacimiento tanto con el auge de la imprenta, así como con la difusión de los postulados de la Querella de las mujeres. Prueba de ello será la publicación en 1600 del tratado Il merito delle donne, en el que Moderata Fonte no solo muestra todo ese conocimiento médico popular, sino que lanza un llamamiento a todas las mujeres para fomentar una medicina que centrada en ellas mismas.
[ca] Es descriu una experiència d'aprenentatge-servei on futur professorat (N =142) va dinamitzar esbarjos per a estudiants d'educació infantil (N = 1106), dissenyant ambients d'aprenentatge i creant materials. L'experiència va aconseguir oferir un espai de pràctica inclusiva per a tot l'alumnat participant. Es destaca l'oportunitat de realitzar activitat obertes i creatives.

[es] Se describe una experiencia de aprendizaje-servicio en la que futuro profesorado (N = 142) dinamizó recreos para estudiantes de educación infantil (N = 1106), diseñando ambientes de aprendi-zaje y creando materiales. La experiencia logró ofrecer un espacio de práctica inclusiva para todo el alumnado participante. Se destaca la oportunidad de realizar actividades abiertas y creativas.
[ca] El treball presenta de manera sintètica bona part dels debats generats per la introducció de les novestecnologies de la informació i de la comunicació (NTIC) en els moviment socials i a fenòmens socials decaracterístiques properes com poden ser les anomenades ciberturbes o multituds intel·ligents. Analitza lamútua influència entre els moviments socials i les xarxes distribuïdes d'Internet, que donen lloc amoviments socials amb característiques particulars i que, al seu torn, produeixen nous repertorisd'accions i estan subjectes a nous riscos, com l'exclusió, la privacitat i la privatització. En darrer lloc, esrealitza un esbós de la conceptualització i de l'acció de les anomenades ciberturbes o multitudsintel·ligents, destacant el paper dels ciberactivistes, les xarxes de confiança i els mitjans de comunicacióalternatius en el seu desenvolupament.

[es] El trabajo presenta de modo sintético buena parte de los debates generados por la introducción de lasnuevas tecnologías de la información y la comunicación (NTIC) en los movimientos sociales y enfenómenos sociales de características cercanas como pueden ser las denominadas ciberturbas omultitudes inteligentes. Analiza la mutua influencia entre los movimientos sociales y las redes distribuidasde Internet, que dan lugar a movimientos sociales con características particulares, que a su vez producennuevos repertorios de acciones y que están sujetos a nuevos riesgos, como la exclusión, la privacidad y laprivatización. Por último, se realiza un esbozo de la conceptualización y de la acción de las denominadasciberturbas o multitudes inteligentes, destacando el papel de los ciberactivistas, las redes de confianza ylos medios de comunicación alternativos en su desarrollo.
[ca] Vull plantejar la possibilitat d'una lectura tecnològica dels usos del cos a dues selves brasileres. L'objectiu és discutir tres tòpics: 1) la tecnologia és una conseqüència directa de la ciència, 2) la tecnologia és indissociable de l'artefacte, 3) la tecnologia és el que ens separa de la natura. Enfront d'això construiré altres tres tòpics: 1) la ciència és conseqüència de la tecnologia, 2) la tecnologia és anterior a l'artefacte, 3) la tecnologia és el que ens enfonsa a la natura.

[es] Quiero plantear la posibilidad de una lectura tecnológica de los usos del cuerpo en dos selvas brasileñas. El objetivo es discutir tres tópicos: 1) la tecnología es una consecuencia de la ciencia, 2) la tecnología es indisociable del artefacto, 3) la tecnología es lo que nos separa de la naturaleza. Frente a ello construiré otros tres tópicos: 1) la ciencia es consecuencia de la tecnología, 2) la tecnología es anterior al artefacto, 3) la tecnología es lo que nos hunde en la naturaleza.
[ca] L'experiència de tenir a un familiar privat de la seva llibertat és assoladora. Des del moment de la detenció, les famílies enfronten canvis substancials en la seva quotidianitat; es reconfigura la seva organització, empitjora la seva economia, s'alteren les seves relacions vinculessis i afectives. Els efectes que produeix la presó són múltiples i greus: afecten la subjectivitat i autonomia de les persones detingudes, però a més s'estenen més enllà dels murs, impactant de manera directa en les famílies i especialment en les dones.

[es] La experiencia de tener a un familiar privado de su libertad es arrasadora. Desde el momento de la detención, las familias enfrentan cambios sustanciales en su cotidianeidad; se reconfigura su organización, empeora su economía, se alteran sus relaciones vinculares y afectivas. Los efectos que produce la cárcel son múltiples y graves: afectan la subjetividad y autonomía de las personas detenidas, pero además se extienden más allá de los muros, impactando de forma directa en las familias y en especial en las mujeres.
[ca] S'hi apunten elements d'anàlisi que resulten operatius per a una incorporació crítica de les intel·ligències artificials (IA) generatives i no generatives. Aproximar-se a un realisme pedagògic digital equilibrat on les IA puguin potenciar espais educatius individuals i col·lectius en lloc de generar sobreproducció. S'incideix en les reflexions pedagògiques pertinents, tenint en compte les necessitats de regulació de les IA. Es caracteritzen les IA, partint d'una anàlisi breu sobre l'entorn social, educatiu i econòmic en què se'n produeix la gran difusió. S'exposa el marc necessari per examinar diverses tensions que incorporen a l'ecosistema educatiu, que tenen l'origen en el valor de veritat-versemblança-ficció que aporten les dades. Es comenten quatre espais de tensió que provoca l'adveniment massiu de les IA en educació: autoria, espiral de versemblança (o valor de veritat), ficció i literarietat, datificació i agència. Com a resultat es desprèn l'adequació de considerar l'impacte de les IA en els processos d'ensenyament-aprenentatge atenent a la relació, més o menys distant, que poden tenir amb la realitat material: la seva capacitat per crear narracions ficcionals basades en dades reals.

[es] Se apuntan elementos de análisis que resultan operativos para una incorporación crítica de las inteligencias artificiales (IA) generativas y no generativas. Aproximarse a un realismo pedagógico digital equilibrado en que las IA puedan potenciar espacios educativos individuales y colectivos en lugar de generar sobreproducción. Se incide en las reflexiones pedagógicas pertinentes, atendiendo a las necesidades de regulación de las IA. Se caracterizan las IA, partiendo de un breve análisis sobre el entorno social, educativo y económico en que se produce su gran difusión. Se expone el marco necesario para examinar diversas tensiones que incorporan al ecosistema educativo, que tienen su origen en el valor de verdad-verosimilitud-ficción que aportan los datos. Se comentan cuatro espacios de tensión que provoca el advenimiento masivo de las IA en educación: autoría, espiral de verosimilitud (o valor de verdad), ficción y literariedad, datificación y agencia. Como resultado se desprende la adecuación de considerar el impacto de las IA en los procesos de enseñanza-aprendizaje atendiendo a la relación, más o menos distante, que pueden tener con la realidad material: su capacidad para crear narraciones ficcionales basadas en datos reales.
[ca] El trastorn de l'espectre autista (TEA) s'inclou en el gran grup dels trastorns del neurodesenvolupament (TND) i es caracteritza per dèficits persistents en la inte racció i la comunicació social, i per patrons comportamentals, interessos o activitats restrictius i repetitius. Els individus amb aquest diagnòstic han d'afrontar quotidianament dificultats d'integració social i en l'exercici acadèmic, a causa dels problemes conductuals i socioemocionals que manifesten. Avui se sap queaquestes dificultats tenen una base neurobiològica: alteracions anatòmiques i funcionals en certes connexions i àrees cerebrals. Així, tenint en consideració les aportacions de la neuroeducació, per al desenvolupament del TFM aquí presentat es va aplicar el SDQ-Per a l'alumnat amb TEA d'una escola portuguesa, per tal d'identificar-ne les dificultats i les capacitats. Els resultats indiquen, principalment, dificultats en el component emocional, hiperactivitat i problemes amb els parells. Amb l'objectiu de superar aquestes limitacions, es va dissenyar un programa d'intervenció fonamentat per millorar competències socioemocionals.Així doncs, la intervenció basada en la neurociència constitueix un mitjà innovadorper millorar l'educació de les persones amb TEA. A més, la validació del programa per part d'experts evidencia el valor d'incloure aquests programes als currículums escolars de l'alumnat diagnosticat amb TEA.

[es] El Trastorno del Espectro Autista (TEA) se incluye en el gran grupo de los Trastornos del Neurodesarrollo y se caracteriza por déficits persistentes en la interacción y la comunicación sociales recíproca, y por patrones comportamentales, intereses o actividades restrictivos y repetitivos. Los individuos con este diagnóstico enfrentan cotidianamente dificultades de integración social y en su desempeño académico, debido a los problemas conductuales y dificultades socioemocionales manifestadas. Hoy se sabe que dichas dificultades tienen una base neurobiológica, ancorada en alteraciones anatómicas y funcionales en determinadas conexiones y áreas cerebrales. Así, teniendo en consideración los aportes desde la neuroeducación, se aplicó el SDQ-Por al alumnado con TEA de una escuela portuguesa para determinar sus dificultades y capacidades. Los resultados indican, principalmente, dificultades en el componente emocional, la hiperactividad, y los problemas con los pares. Con el intuito de superar estas dificultades, se diseñó un programa de intervención basado en la promoción de competencias socioemocionales. La intervención basada en la neurociencia proporciona, así, un medio innovador para mejorar la educación de las personas con TEA, además, la validación del programa por expertos evidencia la valía de incluir estos programas en los currículos escolares del alumnado diagnosticado con TEA.
[ca] L'objectiu del present treball va consistir en analitzar la valoració que realitzen els alumnes de l'assignatura Anàlisi de Dades en Psicologia dels diferents materials que tenen a la seva disposició pel procès d'ensenyança-aprenentatge d'aquesta matèria amb la finalitat última de poder facilitar a l'alumnat el material més adequat pel foment del seu treball autònom. Així doncs, es va administrar un qüestionari elaborat ad-hoc en el que es preguntava sobre el diferent tipus de material que els alumnes matriculats tenien a la seva disposició en aquesta assignatura en el primer semestre del curs acadèmic 2008-09, en concret es va treballar amb una mostra de 391 estudiants. Els resultats van mostrar que el material millor avaluat va ser el formulari de l'assignatura, el dossier de problemes i les seves solucions i les classes magistrals i pràctiques; d'altra banda, el material més basat en les noves tecnologies va ser el pitjor valorat (CD-Roms interactius, pàgines WEB, glossari generat pels alumnes en el campus virtual de l'assignatura).

[es] El objetivo del presente trabajo consistió en analizar la valoración que realizan los alumnos de la asignatura Análisi de Dades en Psicologia de los diferentes materiales puestos a su disposición para el proceso de enseñanza-aprendizaje de esta materia, con el fin último de poder facilitar al alumnado el material más adecuado para el fomento de su trabajo autónomo. Para ello se administró un cuestionario elaborado ad-hoc en el que se preguntó sobre el diferente tipo de material que tenían a su disposición los alumnos matriculados en esta asignatura en el primer semestre del curso académico 2008-09; en concreto se trabajó con una muestra de 391 estudiantes. Los resultados mostraron que el material mejor evaluado fue el tradicional, es decir, el formulario de la asignatura, el dossier de problemas junto con sus soluciones y las clases, tanto las magistrales como prácticas; en tanto que el material más basado en las nuevas tecnologías fue el peor valorado (CD-Roms interactivos, páginas Web, glosario generado por los alumnos en el campus virtual de la asignatura).
[ca] Aquest article explora els conflictes entre les persones i les formigues talladores de fulles Atta a partir del que va significar la desforestació antropogènica al Brasil del segle XIX. En el seu desenvolupament, les formigues van seguir als emplaçaments agrícoles humans, recol·lectant fulles, flors, fruits i altres parts de plantes dels sembrats per proveir als seus propis cultius subterranis de fongs. D'aquesta forma, les formigues, en tant que éssers semiòtics, van interpretar la conducta humana i van actuar en conseqüència, generant en el procés un canvi ambiental amb implicacions històriques. Un examen de les fonts primàries que segueix el diàleg entre humans i formigues —legislacions, diaris de viatge, manuals agrícoles, documentació administrativa governamental i diaris— demostra com la recerca de sentit entre espècies ha impulsat innovacions i reorganitzacions socials, donant forma a desenvolupaments tècnics, pràctiques jurídico-administratives, debats parlamentaris, i inclús espais electorals locals. Prenent els documents escrits com a registres supervivents d'aquests diàlegs tàcits, més que simbòlics, aquesta anàlisi s'inspira i contribueix a fonamentar allò que Ewa Domanska ha denominat un enfocament de "coautoria multiespècie" per l'examen de les relacions entre humans i animals. Es sosté que aquesta postura teòrico-metodològica permet als historiadors ambientals explicar les agències no-humanes mitjançant l'exploració d'un comportament verdaderament creatiu dels animals, enlloc d'un merament passiu.

[es] Este artículo explora los conflictos entre las personas y las hormigas cortadoras de hojas Atta a partir de lo que significó la deforestación antropogénica en el Brasil del siglo XIX. Las hormigas siguieron en su avance a los emplazamientos agrícolas humanos, recolectando hojas, flores, frutos y otras partes de plantas de los sembrados para abastecer sus propios cultivos subterráneos de hongos. De esta forma, las hormigas, en tanto seres semióticos, interpretaron la conducta humana y actuaron en consecuencia, generando en el proceso un cambio ambiental con implicaciones históricas. Un examen de las fuentes primarias que siguen el diálogo entre humanos y hormigas ―legislaciones, diarios de viaje, manuales agrícolas, documentación administrativa gubernamental y periódicos— demuestra cómo la búsqueda de sentido entre especies ha impulsado innovaciones y reordenamientos sociales, dando forma a desarrollos técnicos, prácticas jurídico-administrativas, debates parlamentarios, e incluso espacios electorales locales. Al tomar los documentos escritos como registros sobrevivientes de esos diálogos tácitos, más que simbólicos, este análisis se inspira y contribuye a fundamentar lo que Ewa Domanska ha denominado un enfoque de "coautoría multiespecies" para el examen de las relaciones entre humanos y animales. Se sostiene que esta postura teórico-metodológica permite a los historiadores ambientales explicar las agencias no-humanas mediante la exploración de un comportamiento verdaderamente creativo de los animales, en lugar de uno meramente pasivo.
[ca] La investigació amb adolescents, a més de contribuir a produir coneixement, suposa un reconeixement del discurs de persones que habitualment no tenen grans possibilitats de participar en debats públics al voltant de les principals qüestions que ocupen i preocupen la societat. Per això, és important que la pròpia pràctica investigadora sigui dissenyada, planificada i desenvolupada des d'un enfocament reflexiu que fomenti relacions dinàmiques i respectuoses entre les persones investigadores i les persones adolescents. En aquest article, mostro l'enfocament epistemològic de la meva tesi doctoral que parteix de l'aplicació de les propostes de l'epistemologia feminista. Basant-me en les vivències del meu treball investigador amb adolescents, exposo algunes de les qüestions metodològiques i tècniques sorgides durant la tasca etnogràfica. Aporto alguns exemples concrets del meu treball de camp en què, partint de les pràctiques de la vida quotidiana de les persones adolescents al País Basc, he analitzat les dinàmiques lingüístiques existents actualment en el procés de revitalització del basc, aprofundint en la relació existent entre l'edat i el gènere en les pràctiques i ideologies lingüístiques

[es] La investigación con adolescentes, además de contribuir a producir conocimiento, supone un reconocimiento del discurso de estas personas que habitualmente no tienen grandes posibilidades de participar en debates públicos en torno a lasprincipales cuestiones que ocupan y preocupan a la sociedad. Para ello, es importante que la propia práctica investigadora sea diseñada, planificada y desarrollada desde un enfoque reflexivo que fomente relaciones dinámicas y respetuosas entre las personas investigadoras y las personas adolescentes. En este artículo muestro el enfoque epistemológico de mi tesis doctoral que parte de la aplicación de las propuestas de la epistemología feminista.&nbsp; Basándome en las vivencias de mi trabajo investigador con adolescentes, expongo algunas de las cuestiones metodológicas y técnicas surgidas durante la labor etnográfica. Aporto algunos ejemplos concretos de mi trabajo de campo en el que, partiendo de las prácticas de la vida cotidiana de las personas adolescentes en el País Vasco, he analizado las dinámicas lingüísticas existentes actualmente en el proceso de revitalización del euskera, profundizando en la relación existente entre la edad y género en las prácticas e ideologías lingüísticas.&nbsp;