BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] La neuroeducació comparteix la importància i la necessitat de vincular el coneixement neurocientífic per a l'enriquiment de l'epistemologia i la pràctica docent; diverses experiències educatives han acceptat el valor transcendental de les emocions per a l'assoliment d'aprenentatges significatius i emocionals. Per tal d'aconseguir en la comunitat docent una alfabetització conceptual neurocientífica per entendre a partir del coneixement neurocientífic diferents resultats positius de les experiències educatives integrades al factor socioemocional, es presenta una revisió bibliogràfica sobre el coneixement neurofisiològic que permet entendre com aprèn el cervell juntament amb la relació unidireccional de el suprasistema emocional-cognitiu. Així mateix, la plasticitat cerebral i les neurones mirall són determinants per a l'aprenentatge d'habilitats socioafectives que permeten el desenvolupament de persones sanes i implicades en la millora de la societat. Actualment, cal entendre l'educació com un entorn de desenvolupament social amb un enfocament emocional, a través de pràctiques educatives coherents amb la naturalesa social del cervell, que ha presentat una evolució biològica lenta i desfasada per a l'actual realitat social vertiginosa, afrontada amb dificultats. situacions socials com la violència, l'estrès i la depressió. Es conclou, gràcies a la correspondència dels avenços teòrics de les neurociències amb l'educació de la formació educativa adaptada a la neurofisiologia cerebral.

[en] Neuroeducation shares the importance and necessity of linking neuroscientific knowledge for the enrichment of epistemology and teaching practice; several educational experiences have accepted the transcendental value of emotions for the achievement of meaningful and emotional learning. In order to achieve in the teaching community a neuroscientific conceptual literacy to understand from neuroscientific knowledge different positive results of educational experiences integrated to the socioemotional factor, a bibliographic review on neurophysiological knowledge is presented that allows understanding how the brain learns together with the unidirectional relationship of the emotional-cognitive suprasystem. Likewise, brain plasticity and mirror neurons are decisive for the learning of socio-affective skills that allow the development of healthy people who are involved in the improvement of society.&nbsp; Currently, there is a need to understand education as an environment of social development with an emotional approach, through educational practices coherent to the social nature of the brain, which has presented a slow and outdated biological evolution for the current vertiginous social reality, facing difficult social situations such as violence, stress and depression. It is concluded, thanks to the correspondence of the theoretical advances of neurosciences and education, that educational training should be adapted to the brain neurophysiology.
[ca] La importància de la pràctica reflexiva i el seu impacte en el quefer diari dels professionals de l'educació és el punt de partida d'aquest article. En ell es representen dos materials creats pel Grup de Recerca en Educació Moral (GREM) que pretenen contribuir a generar processos de reflexió individual i col·lectius relacionats amb l'aprenentatge servei (ApS). El primer material consisteix en una Rúbrica per a l'autoavaluació i la millora dels projectes d'ApS, estructurada en dotze dinamismes pedagògics que evolucionen en quatre nivells de domini. La seva principal utilitat és afavorir l'anàlisi i el debat de les característiques pedagògiques de les experiències d'ApS. El segon material és el Mapa dels valors de l'aprenentatge servei, en el qual es proposa un inventari dels valors més presents en aquesta pràctica. La seva aplicació permet als equips educatius prendre consciència dels valors que s'activen a cada projecte i en la mesura del possible incentivar la seva presència

[en] The starting point of this article is the importance of reflective practice and its impact on the daily work of education professionals. It presents two resources created by the Research Group on Moral Education (Grup de Recerca en Educació Moral, GREM), which aim to contribute to generating processes of individual and collective reflection related to Service-Learning (SL). The first is the Self-Assessment and Improvement Rubric for SL Projects, structured in twelve pedagogical dynamisms that evolve into four mastery levels. Its main use is to encourage the analysis and discussion of the pedagogical features of SL experiences. The second resource is the Service-Learning Values Map, which proposes an inventory of the most prevalent values in this practice. Its application allows educational teams to become aware of the values activated in each project and to encourage their presence insofar as possible
[ca] L'obra de Julia Otxoa, poeta, narradora i artista visual nascuda al País Basc (Sant Sebastià, 1953) es caracteritza per ser una creació de caràcter experimental on els gèneres i formats de les diferents expressions literàries i no literàries, artístiques o no, poden hibridar-se i o transposar-se configurant una estètica no canònica en què cobren protagonisme, per una banda, els procediments intermedials d'estructuració textual i formal (Sánchez-Mesa i Beatens, 2017) i, per l'altra, l'ús del recurs intersemiòtic (Torop, 2002) que desemboca en la referència als fets violents que, almenys durant els últims cinquanta anys, han tingut com escenari el territori basc-espanyol. En aquest sentit, el present article s'ocuparà d'analitzar les connotacions del crim dins del context de la societat basca postdictatorial, d'ideologia nacionalista i política proindependentista presents en l'obra visual i literària de l'autora així com el tractament intersemiòtic i intermedial que presenta el conjunt de la seva obra com a projecte estètic-literari unitari.

[en] The work of Julia Otxoa, poet, narrator, and visual artist born in the Basque Country (San Sebastian, 1953), is characterized by an experimental creativity where the genres and formats of different literary and nonliterary expressions, artistic or not, are hybridized and/or transposed, configuring a non-canonical aesthetic in which, on the one hand, the intermediary procedures of textual and formal structuring take center stage (Sánchez-Mesa and Baetens, 2017) and, on the other, the discursive presence of violence is treated intersemiotically (Torop, 2002). The analysis of this article focuses on describing these categories, intersemiosis and intermediality, as configurative dimensions of an aesthetic proposal that is created as an ethical commitment to respond to the acts of violence that take place in the post-dictatorial context of pro-independence nationalist ideology in the Basque Country.
[ca] El món religiós femení en el temps ignasià. Inquietuds, accions i protestes de renovació L'objectiu d'aquest article és revisar el món religiós femení en "el temps ignasià" prestant atenció a les inquietuds, les accions, les propostes que les dones van plantejar en aquest mateix temps històric en què va germinar i madurar la proposta d'Ignasi de Loiola i en el qual aquesta proposta que ell va dissenyar troba la seva explicació. Parlem del context històric pretridentí, d'una etapa que va ser molt viva pel que fa a les demandes de reformes i els corrents de renovació espiritual, que en bona mesura es mobilitzaven "des de baix", no pas impulsats directament per les jerarquies eclesiàstiques. Aquest mateix temps històric de canvis en el qual s'esbossava la resposta d'Ignasi també va conèixer respostes femenines i les dones també s'hi van implicar i van germinar una varietat d'expressions i propostes de renovació de la vida religiosa que no poden ser percebudes en termes de marginalitat, com es planteja des d'una història amb perspectives institucionalistes, ni tampoc poden ser tancades en el camp de les expressions heterodoxes, que n'hi va haver, però no van ser de cap manera les úniques. Pretenem traçar una panoràmica sintètica que comprengui algunes de les propostes més rellevants de la participació i la mobilització femenines en l'espai religiós en aquest temps ignasià obert a nous horitzons.

[en] The female religious world in the Ignatian era. Concerns, actions and renewal proposals The aim of this paper is to review the feminine religious world during the days of Ignatius of Loyola, paying attention to the concerns, actions and proposals raised by women during the time when Ignatius' ideas appeared and matured, and when the reasoning behind them is found. We refer to the pre-Tridentine historical context, a time very lively in demands for reforms and in trends of spiritual renewal, mobilized to a large extent "from below", not directly driven by ecclesiastical hierarchies. That same historical time of change, in which Ignatius' response was outlined, received female responses too. Women were also involved, and a variety of expressions and ideas for the renewal of religious life arose from them. Their proposals cannot be perceived in terms of marginality, as has been stated from a history of institutionalist perspectives, nor can they be confined to the field of heterodox expressions, which existed, but were by no means the only ones that occurred. We intend to draw a synthetic overview that encompasses some of the most relevant proposals for female participation and mobilization in the religious space during that Ignatian era which was open to new horizons.
[ca] L'avançament en la introducció de la llengua estrangera a l'escola s'ha justificat principalment amb dos arguments: (1) els nens petits són millors aprenents de llengües i (2) el bilingüisme aporta beneficis cognitius als infants. Tanmateix, els resultats de diverses recerques empíriques mostren que cal matisar aquestes dues afirmacions. Pel que fa a la primera, cal tenir en compte que és certa per a l'adquisició d'una segona llengua per immersió social o escolar, però no per a l'aprenentatge d'una llengua estrangera quan l'exposició a aquesta llengua és molt limitada. En aquesta darrera situació, i amb el mateix nombre d'hores de classe, els que han iniciat l'aprenentatge de la llengua quan són més grans obtenen un millor domini de pràcticament totes les habilitats lingüístiques. En relació amb la segona afirmació, s'ha de tenir present que tan sols el bilingüisme equilibrat repercuteix positivament en el desenvolupament cognitiu dels infants. El nivell de domini de la llengua estrangera que s'assoleix en el nostre sistema escolar és tan baix que en cap cas es pot parlar de bilingüisme (o trilingüisme) equilibrat i, per tant, difícilment d'efectes cognitius positius.

[en] The age at which schoolchildren begin instruction in a foreign language has been brought forward on two main grounds: (1) young children are better language learners than older children and (2) bilingualism brings cognitive advantages to children. Both statements are critically analysed in this paper.First of all, recent research findings indicate that the advantage that younger learners show in a naturalistic language learning situation (or through school immersion) disappears in a formal language learning situation with very limited exposure to the target language. Secondly, the positive effects on cognitive development that have been revealed through research correspond to situations of balanced bilingualism, that is, situations in which children have a high command of the two languages. In contrast, children's command of the foreign language in our context is very limited and thus far from the situation of balanced bilingualism (or trilingualism) that is said to bring positive cognitive effects.
[ca] Les obres de l'escriptor Fedor Sologub apareixen en traducció anglesa des de 1913. Moltes d'elles es van publicar en antologies literàries, un mitjà popular per apropar aspectes d'una literatura als lectors que no llegeixen la llengua original. Abans de 1950, Sologub apareixia principalment en col·leccions generals, que normalment el retraten com l'autor decadent per excel·lència de Rússia. Després de 1950, en relació amb l'augment de l'interès per la llengua russa, es va publicar una gamma més diversa d'antologies, moltes de les quals van ser creades per estudiosos amb formació en literatura russa. Com a resultat, la seva representació de Sologub sovint era més detallada i matisada i explorava aspectes de la seva poètica més enllà de la seva "decadència". Les mateixes antologies incloïen moltes obres que no havien aparegut anteriorment en anglès, no només la seva poesia i prosa, sinó també drames i escrits teòrics. Cobrint els anys 1950-2023, aquest article analitza els principals tipus d'antologies literàries que presenten Sologub i examina com el van presentar al públic de parla anglesa. A l'article s'adjunten bibliografies d'antologies que inclouen obres de Sologub i de les traduccions que hi apareixen.

[en] The works of the writer Fedor Sologub have appeared in English translation since 1913. Many of them were published in literary anthologies, a popular means for bringing aspects of a literature to readers who do not read the original language. Before 1950, Sologub was featured mostly in general collections, which usually portray him as Russia's quintessential decadent author. After 1950, in connection with increased interest in the Russian language, a more diverse range of anthologies was published, many of which were created by scholars with a background in Russian literature. Their portrayal of Sologub, as a result, often was more detailed and nuanced and explored aspects of his poetics beyond his "decadence". The anthologies themselves included many works that had not previously appeared in English, not only his poetry and prose, but also dramas and theoretical writings. Covering the years 1950-2023, this article discusses the major types of literary anthologies that feature Sologub and examines how they presented him to English-speaking audiences. Attached to the article are bibliographies of anthologies that include Sologub's works and of the translations that appear in them.
[ca] L'octubre de 1319, l'arquebisbe de Narbona i l'inquisidor dominicà Joan de Belna van lliurar al braç secular els primers membres del grup d'homes i dones coneguts pels historiadors com a beguins del Llenguadoc. L'execució que se'n va seguir, va marcar un punt d'inflexió en l'evolució d'un moviment religiós que s'havia desenvolupat legítimament durant dècades sota l'ala de la branca més radical de l'Orde Franciscà. En qüestió de mesos, aquests individus i els seus seguidors es van veure forçats a adaptar-se a la clandestinitat per sobreviure. L'objectiu d'aquest article és mostrar com les autoritats eclesiàstiques van considerar als beguins del Llenguadoc com una "nova heretgia", la novetat de la qual els obligava a elaborar una definició pràctica que els ajudés a perseguir-la. També s'estudiarà com alguns dels trets del que de fet era una cultura religiosa alternativa es van incorporar al discurs inquisitorial i com l'"heretgia" resultant va ser el resultat d'una co-construcció duta a terme pels inquisidors i els propis dissidents religiosos.

[en] In October 1319, the archbishop of Narbonne and the Dominican inquisitor Jean de Beaune surrendered to the secular arm the first members of the group of men and women known to historians as the Beguins of Languedoc. The execution that followed marked a turning point in the evolution of a religious movement that had legitimately developed for decades under the wing of the most radical branch of the Franciscan Order. In a matter of months, these individuals and their supporters where forced to adapt to clandestinity in order to survive. The aim of the present paper is to show that the Beguins of Languedoc were perceived by ecclesiastical authorities as a 'new heresy' whose novelty made it necessary to provide a working definition that helped to better prosecute it. It will also be discussed how some of the features of an alternative religious culture were built into the inquisitorial discourse and how the resulting 'heresy' was in fact co-constructed between inquisitors and religious dissenters.
[ca] Aquest article planteja l'acció de divulgació de coneixements lingüístics en l'actualitat als mitjans de comunicació. Recull les reflexions d'especialistes que han estudiat, elaborat i assessorat espais sobre aquest tema dels mitjans escrits i audiovisuals. Hi formulen les seves reflexions a partir de tres aspectes: en primer lloc, l'activitat pròpia de divulgació de qüestions de llengua (inclosa la normativa) en les institucions o les empreses a les quals estan o han estat vinculats; en segon lloc, la manera com creuen que aquesta activitat de difusió de coneixements de llengua ajuda a l'estudi i a la fixació de la norma, i, en tercer lloc, els canals i les formes cap a on hauria d'evolucionar, en el futur pròxim, la divulgació de coneixements lingüístics, si vol ser efectiva.

[en] This paper proposes language knowledge dissemination today in the media. It gathers the reflections of specialists who have studied, elaborated, and advised sections on this subject within the written and audiovisual media. They formulate their reflections based on three aspects: firstly, their activity of disseminating language issues (including regulations) in the institutions or companies to which they are or have been linked; secondly, how they believe that this activity of disseminating language knowledge helps in the study and setting of the norm; and, thirdly, the channels and ways in which it should evolve, in the near future, the dissemination of linguistic knowledge, if it is to be effective.
[ca] L'objectiu d'aquest article és estudiar la imatge que l'ensenyament inicial de la llengua escrita ofereix als blogs publicats per mestres d'educació infantil. En primer lloc es contextualitza aquest fenomen dins de l'anomenada societat del coneixement, i s'assenyalen les principals característiques del gènere blog. La mostra estudiada permet destacar tendències en l'ensenyament de la llengua escrita i valorar la presència de les referències teòriques en la pràctica presentada.

[en] The aim of this paper is to study the image of the initial teaching of written language that is presented in blogs published by primary school teachers. The phenomenon will first be contextualized within so-called knowledge society, and the main features of the blog genre will be described. The sample studied here will allow us to underline some trends in the teaching of written language and to evaluate the presence of theoretical references in the practice examined.
[ca] El present article de revisió mostra algunes aportacions del multiculturalisme i els desafiaments entorn de l'educació a Colòmbia a través de recerques desenvolupades en el territori nacional i internacional. Es presenta el desenvolupament metodològic, enfocant-se en la cerca de documents publicats entre 2015-2020 en revistes d'alt impacte i repositoris virtuals per mitjà de la metodologia de revisió sistemàtica de literatura i criteris d'inclusió i exclusió. Finalment, es plantegen recomanacions on es reconeix la necessitat d'articular la multiculturalitat amb els nivells de govern.

[en] This review article shows some contributions of multiculturalism and the challenges around education in Colombia through research carried out nationally and internationally. The methodological development is presented, focusing on the search for documents published between 2015-2020 in high-impact journals and virtual repositories through the methodology of systematic literature review, inclusion and exclusion criteria. Finally, some recommendations are made where the need to articulate multiculturalism with the levels of government is recognized.
[ca] Aquest treball estudia la col·lecció Documentos de Arte Colonial Sudamericano, publicada per l'Acadèmia Nacional de Belles Arts de l'Argentina entre els anys 1943 i 1960. Es demostra l'especificitat d'aquesta col·lecció respecte d'altres projectes editorials impulsats per la institució a partir del reconeixement d'aspectes puntuals que en van marcar la producció i el desenvolupament. D'una banda, la consolidació d'un perfil diplomàtic que va procurar construir intercanvis amb països de la regió, com Bolívia, a partir de la difusió del patrimoni colonial;de l'altra banda, la postulació d'una tradició cultural compartida que permetiareubicar la valoració de l'art i l'arquitectura nacional en la irradiació de lesformes artístiques dels Andes sud-centrals.

[en] This article focuses on the Documentos de Arte Colonial Sudamericano collection, published by the Academia Nacional de Bellas Artes of Argentina in the period 1943–1960. The specificity of this collection with regard to other editorial projects promoted by the institution is sustained, based on the recognition of specific aspects that marked its production and development. On the one hand, the consolidation of a diplomatic profile that sought to build exchanges with countries in the region, such as Bolivia, based on the dissemination of colonial heritage; on the other, the postulation of a shared cultural tradition that allowed relocating the appreciation of national art and architecture from the irradiation of artistic forms from the South-Central Andes.
[ca] Parteixo aquí de la convicció que una obra d'història pot ser entesa com un testimoni discursiu (semivoluntari), surgit en una configuració sociocultural concreta (en aquest cas, la Monarquia Hispànica confessional de l'època del Barroc i d'hegemonia aristocràtica). Com sospesar la influència, explícita o implícita, de les diferents instàncies de poder i referents culturals que contribuïren a modelar la creació de les obres d'història? Per a això estudio el perfil sociopolític dels destinataris de 143 dedicatòries de texts escrits entre 1580 i 1684 als regnes peninsulars de la Monarquia d'Espanya. Analitzo també les afinitats electives que es donen entre tipus d'obres, llocs de procedència i destinataris preferents. Proposo així recòrrer una via poc transitada d'aproximació sociocultural a la historiografia, per a potenciar estudis posteriors més amplis.

[en] My point of departure is the assumption that a work of history can be understood as a (semi-voluntary) discursive sign emerging from a given socio-economic milieu (in this case, the confessional Spanish monarchy of the Baroque age, with an aristocratic hegemony). How the explicit or implicit influence of the different power centres and cultural referents which shaped the writing of history books is to be measured? This is the reason why I study the socio-political profile of the dedicatees of 143 dedications of texts written between 1580 and 1684 in the peninsular kingdoms of the Monarchy of Spain. I also analyze the elective affini ties among types of books, places of origin and preferential dedicatees. I thus ar gue in favour of a neglected way of socio-cultural approach to historiography, with the purpose of promoting further, wider studies.