[ca] Aquest treball neix de la curiositat de conèixer i comprendre els jardins de les possessions mallorquines, espais que han evolucionat en simbiosis amb el territori i l'arquitectura vernacla mallorquina. A diferència dels ideals estilístics europeus, aquests jardins no van respondre a un únic model, sinó que es van anar repensant i modelant pels recursos disponibles, les tècniques constructives i el propi clima. Aquests no eren elements purament estètics i contemplatius, sinó espais que havien de ser al seu torn funcionals per a no posar en risc en cap cas l'activitat agrària de la finca. L'estudi s'estructura en diferents fases permetent una imatge alguna cosa mes àmplia. En primer lloc, un context històric social tant de *mallorca com de la possessió mallorquina. Posteriorment una breu explicació del concepte de possessió i a continuació s'analitzen els trets que han modelat els jardins de possessió, explorant la seva transformació al llarg del temps i la seva adaptació als condicionants locals. Finalment, l'anàlisi de casos d'estudi ens permet aprofundir en la relació entre aquests jardins, i la seva adaptabilitat a l'el seu entorn. Les conclusions d'aquest treball conviden a reconèixer aquests jardins no sols com a part del patrimoni arquitectònic i paisatgístic de Mallorca, ara mateix molt desprotegit, sinó també com una font de coneixement sobre la relació de la construcció i el lloc. reaprendre aquestes maneres d'habitar i transformar l'espai no significa estancar-nos o quedar-nos enrere, sinó entendre que el coneixement vernacle pot guiar-nos cap a una manera de projectar mes bella, mes eficient, sense perdre la identitat del lloc. Paraules clau: Mallorca, possessió, casa senyorial, jardí, construcció local, paisatge i territori,

[en] This work stems from the curiosity to know and understand the gardens of the Mallorcan possessions, spaces that have evolved in symbiosis with the territory and the Mallorcan vernacular architecture. Unlike European stylistic ideals, these gardens did not respond to a single model, but were rethought and moulded by the resources available, the construction techniques and the climate itself. These were not purely aesthetic and contemplative elements, but spaces that had to be functional in order not to jeopardise the agricultural activity of the estate. The study is structured in different phases, allowing for a somewhat broader picture. First of all, a social historical context of Mallorca and of the Mallorcan possession. This is followed by a brief explanation of the concept of possession, and then an analysis of the features that have shaped possession gardens, exploring their transformation over time and their adaptation to local conditions. Lastly, the analysis of case studies allows us to deepen our understanding of the relationship between these gardens and their adaptability to their environment. The conclusions of this work invite us to recognise these gardens not only as part of Mallorca's architectural and landscape heritage, which is currently very unprotected, but also as a source of knowledge about the relationship between construction and place. Re-learning these ways of inhabiting and transforming space does not mean stagnating or falling behind, but understanding that vernacular knowledge can guide us towards a more beautiful, more efficient way of designing, without losing the identity of the place. Keywords: Mallorca, possessió, manor house, garden, local construction, landscape and territory,