BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] El 2019 de manera fortuïta es localitzava a la platja de Palma (Mallorca) un derelicte en un excepcional estat de conservació, datat al s. IV dC. El projecte d'investigació en curs ha permès conèixer que es tracta d'una petita embarcació (13 x 5 m circa) que transportava un carregament mixt d'oli, vi i salses fermentades de peix (liquamen), envasat en unes 300 àmfores, procedent de l'entorn de Carthago Spartaria (Cartagena). Moltes conservaven restes dels seus paleocontinguts originals i inscripcions pintades (uns 80 tituli picti, el corpus més nombrós conegut fins a la data en un pit del Mediterrani), incloent-hi una marca nominal al costat del monograma constantinià (crismó) sobre l'argamassa utilitzada per segellar els taps. Això ha suposat un revulsiu molt interessant per revalorar la investigació arqueològica sobre l'economia i el trànsit marítim de la Cartaginense en època tardoromana.

[es] Un inesperado hallazgo en la playa de Palma en Mallorca en 2019 ha permitido la localización, excavación y estudio arqueológico y arqueométrico, aún en curso, de un pecio en un excepcional estado de conservación, fechado en momentos muy avanzados del siglo IV d. C. Se corresponde con una pequeña embarcación (13 x 5 m circa) con un cargamento mixto de aceite, vino y salsas fermentadas de pescado (liquamen) procedente, aparentemente, del entorno de Carthago Spartaria (Cartagena), según parece sugerir el estudio petrográfico de las ánforas. Se han recuperado unas 300 ánforas, muchas de ellas intactas y con restos de sus paleocontenidos originales, con los opercula aún in situ y con sus inscripciones pintadas (unos 80 tituli picti, el corpus más numeroso conocido hasta la fecha en un pecio del Mediterráneo), incluyendo una marca nominal junto al monograma constantiniano (crismón) sobre la argamasa utilizada para sellar los tapones. Tipológicamente, se corresponden con cinco tipos anfóricos totalmente desconocidos hasta la fecha (denominados Ses Fontanelles I, II, III, IV y V), además de las Almagro 51c y las Matagallares I, lo cual ha supuesto un revulsivo muy interesante para revalorizar la investigación arqueológica sobre la economía y el tráfico marítimo de la Cartaginense en estos momentos aún mal conocidos de época tardorromana.
[ca] L'objectiu d'aquest estudi és analitzar les possibles relacions entre l'ús de les TIC en l'àmbit acadèmic, l'estrès tecnològic i el rendiment acadèmic d'una mostra d'estudiants universitaris. El Qüestionari de Recursos, Emocions/Experiències i Demandes en usuaris de les TIC (2011), va ser administrat a 451 estudiants universitaris d'edats compreses entre els 18 i els 30 anys (M = 20.52; DT = 4.80) de dues universitats d'Alacant. El 57.2% d'aquests estudiants eren dones i el 42.8%, homes. Els resultats van indicar nivells moderadament elevats d'estrès tecnològic entre els estudiants, i es va observar més estrès tecnològic en la mostra d'estudi en comparar-la amb la població normativa. Aquests nivells van ser més alts entre el gènere femení, més jove, de cursos inicials i de titulacions no vinculades a l'ús de les TIC. Així mateix, es va veure que l'estrès tecnològic va influir de manera negativa en el rendiment acadèmic. Aquestes dades suggereixen que cal aprofundir en aquest problema per tal de reduir-ne els efectes negatius entre els estudiantes universitaris.

[es] El objetivo de este estudio consiste en analizar posibles relaciones entre la utilización de las TICs para su uso académico, el tecnoestrés y el rendimiento académico de una muestra de estudiantes universitarios. El Cuestionario de Recursos, Emociones/Experiencias y Demandas en usuarios de TIC (2011), fue administrado a 451 estudiantes universitarios con edades comprendidas entre 18 y 30 años (M = 20.52; DT = 4.80) de dos universidades de Alicante. De ellos, el 57.2%, eran mujeres y el 42.8%, varones. Los resultados indicaron niveles moderadamente elevados de tecnoestrés entre los estudiantes, observándose mayor tecnoestrés en la muestra de estudio al compararla con la población normativa. Estos niveles fueron más altos entre el género femenino, de menor edad, de cursos iniciales y de titulaciones no vinculadas a la utilización de las TICs. Asimismo, se encontró que el tecnoestrés influyo de manera negativa en el rendimiento académico. Estos datos sugieren en la necesidad de profundizar en este problema con objeto de reducir sus efectos negativos entre los estudiantes universitarios.
[ca] Es presenten els resultats d'una excavació arqueològica desenvolupada en una illa urbana del sector La Vila, del centre històric d'Alcoi, en la qual s'han documentat 12 immobles que presenten profundes transformacions realitzades durant el segle XIX i el començament del XX.

[es] Se presentan los resultados de una excavación arqueológica desarrollada en una manzana urbana del sector La Vila, del centro histórico de Alcoy, en la que se han documentado 12 inmuebles que presentan profundas transformaciones realizadas durante el siglo XIX y los inicios del XX.
[ca] Els repositoris institucionals s'han convertit en el mitjà que utilitzen les universitats per preservar i difondre la literatura cientifico-tècnica i docent generada pels professionals universitaris. En aquesta comunicació es presenta el Repositori Institucional de la Universitat d'Alacant (RUA), el context en el qual ha sorgit el projecte, l'elecció d'un sistema de gestió de repositoris basat en programari lliure, les seues característiques tècniques i la seua adaptació a les necessitats de la Universitat d'Alacant. Com a conclusió es dóna compte dels resultats del projecte i del treball que està previst desenvolupar a curt i a mitjà termini.

[es] Los repositorios institucionales se han convertido en el medio empleado por las universidades para la preservación y difusión de la literatura científico-técnica y docente generada por los profesionales universitarios. En esta comunicación se presenta el Repositorio Institucional de la Universidad de Alicante (RUA), el contexto en el que surgió el proyecto, la elección de un sistema de gestión de repositorios basado en software libre, las características técnicas del mismo y su adaptación a las necesidades de la Universidad de Alicante. Como conclusión se da cuenta de los resultados del proyecto y del trabajo a desarrollar a corto y medio plazo.
[ca] El present article tracta sobre l'estada a Bolulla del polifacètic artista Manuel Tomé Palomar. La narració s'inicia l'any 1929, amb el seu nomenament com a secretari de l'Ajuntament de Bolulla, modesta població situada a la comarca de la Marina, i acaba el 1949, quan es fa efectiva la seua substitució en aquell càrrec. Més enllà de la variada activitat artística duta a terme per aquest actiu guardamarenc, aquest text testimonia elements cabdals de la seua biografi a, que ens ajuden a entendre les circumstàncies vitals d'aquell durador període.

[es] El presente artículo trata sobre la estancia en Bolulla del polifacético artista Manuel Tomé Palomar. La narración se inicia en 1929, con su nombramiento como secretario del Ayuntamiento de Bolulla, modesta población situada en la comarca de la Marina, y acaba el 1949, cuando se hace efectiva su sustitución en aquel cargo. Más allá de la variada actividad artística llevada a cabo por este activo guardamarenc, este texto testimonia elementos capitales de su biografía, que nos ayudan a entender las circunstancias vitales de aquel duradero periodo.
[ca] Molt a sovint s'emeten afirmacions, indicacions i al·lusions als espais protegits, sense que açò supose un coneixement, tot i que siga mínim, dels aspectes formals que els sostenen. Els LIC, com a àmbit protegit, compten ja amb més d'una dècada d'història en la qual, amb prou feina, van introduint-se en el conscient planificador de les administracions com alguna cosa més que un "passiu" territorial. En el seu coneixement, i en el detallat control de les seues arrels normatives i implicacions jurídicoterritorials, està la seua evolució cap a un "actiu territorial" que fructifique en la definitiva qualificació de qualsevol àmbit municipal.

[es] Menudean, con excelsa frecuencia, aseveraciones, indicaciones y alusiones a espacios protegidos, sin que ello sea sinónimo de un conocimiento, aunque sea nimio, de los aspectos formales que los sustentan. Los LIC, como ámbito protegido, cuentan ya con más de una década de historia en la que, a duras penas, van introduciéndose en el consciente planificador de las administraciones locales como algo más que un "pasivo" territorial. En su conocimiento, y en el detallado control de sus raíces normativas e implicaciones jurídico-territoriales, está su evolución hacia un "activo territorial" que redunde en la definitiva cualificación de todo ámbito municipal.
[ca] En les últimes dècades els conceptes de "nació" i "identitat territorial" han patit una transformació en els àmbits polítics i acadèmics, amb un canvi de conceptes ètnic-culturals tradicionalment dominants a uns altres de caràcter políticocívic. Els primers tendeixen a definir la identitat a través d'elements objectius (llengua, història, territori, cultura, tradicions, etc.) mentre que els segons adopten un enfocament més subjectiu (bàsicament, "la voluntat de ser"). En aquest treball aprofundim en aquesta transformació en el cas de la identitat europea. Per a això, proposem un enfocament qualitatiu i evolutiu que utilitza textos promoguts per la UE (declaracions i tractats), en els quals la identitat juga un paper rellevant. Realitzem una anàlisi de contingut que selecciona aquells elements que han arribat a objectivar la identitat europea (i, com a contrast, mirem aquells elements que incideixen en la identitat dels Estats membres). Si bé identifiquem un avanç en la concepció políticocivil com a reflex de la tendència general, encara queden elements objectius d'orientació cultural en els textos del segle XXI. Això reflecteix la necessitat de presentar públicament una identitat en construcció com una cosa naturalitzada i com a part d'una realitat construïda a través dels temps. Per a Europa els conceptes amb major presència són "identitat europea" (més freqüent en informes i declaracions breus), "cultura europea" i "patrimoni comú europeu" (més comú en els tractats). Aquests conceptes, en un cert sentit, reflecteixen una realitat determinada.

[es] En las últimas décadas los conceptos de "nación" e "identidad territorial" han sufrido una transformación en los ámbitos políticos y académicos, con un cambio de conceptos étnico-culturales tradicionalmente dominantes a otros de carácter político-cívico. Los primeros tienden a definir la identidad a través de elementos objetivos (lengua, historia, territorio, cultura, tradiciones, etc.) mientras que los segundos adoptan un enfoque más subjetivo (básicamente, "la voluntad de ser"). En este trabajo profundizamos en esta transformación en el caso de la identidad europea. Para ello, proponemos un enfoque cualitativo y evolutivo que utiliza textos promovidos por la UE (declaraciones y tratados), en los que la identidad juega un papel relevante. Realizamos un análisis de contenido que selecciona aquellos elementos que han llegado a objetivar la identidad europea (y, como contraste, miramos aquellos elementos que inciden en la identidad de los Estados miembros). Si bien identificamos un avance en la concepción político-civil como reflejo de la tendencia general, aún quedan elementos objetivos de orientación cultural en los textos del siglo XXI. Esto refleja la necesidad de presentar públicamente una identidad en construcción como algo naturalizado y como parte de una realidad construida a través de los tiempos. Para Europa los conceptos con mayor presencia son "identidad europea" (más frecuente en informes y declaraciones breves), "cultura europea" y "patrimonio común europeo" (más común en los tratados). Estos conceptos, en cierto sentido, reflejan una realidad determinada.
[ca] L'article tracta de construir la imatge del jutge no des del poder que exerceix (la jurisdicció), sinó des dels deures bàsics que guien aquest poder (les garanties de la jurisdicció): el deure d'aplicar el dret (garantia objectiva) i el deures d'independència i d'imparcialitat (garanties subjectives). A partir d'aquí es mostren les asimetries pràctiques i les dependències conceptuals entre uns i altres deures.

[es] El artículo trata de construir la imagen del juez no desde el poder que ejerce (la jurisdicción), sino desde los deberes básicos que guían ese poder (las garantías de la jurisdicción): el deber de aplicar el Derecho (garantía objetiva) y los deberes de independencia y de imparcialidad (garantías subjetivas). A partir de ahí se muestran las asimetrías prácticas y las dependencias conceptuales entre unos y otros deberes.
[ca] L'article descriu el procés de disseny i d'implementació d'un model didàctic basat en Scrum com a accelerador d'innovació educativa, aplicat mitjançant investigació - acció participativa. L'objectiu suposa la realització d'un prototip de metodologia docent vàlid per a estudis de comunicació. Per a sustentar el treball, s'han pres com a referents teories de comunicació, així com teories d'innovació educativa. El mètode comporta una primera fase d'implementació i prova duta a terme durant quatre cursos acadèmics (de 2017-2018 a 2020-2021). En aquesta fase han participat 233 estudiants, 39 empreses/institucions i 3 professors, de dues assignatures diferents. Els resultats de l'avaluació evidencien la idoneïtat d'aquest prototip com a accelerador d'innovació educativa en disciplines de comunicació, ja que afavoreix l'aprenentatge actiu en els discents sobre aspectes rellevants de la gestió de comunicació.

[es] El artículo describe el proceso de diseño e implementación de un modelo didáctico basado en Scrum como acelerador de innovación educativa, aplicado mediante investigación - acción participativa. El objetivo supone la realización de un prototipo de metodología docente válida para estudios de comunicación. Para sustentar el trabajo, se han tomado como referentes teorías de comunicación, así como teorías de innovación educativa. El método implica una primera fase de implementación y prueba llevada a cabo durante cuatro cursos académicos (de 2017-2018 a 2020-2021). En ella han participado 233 estudiantes, 39 empresas/instituciones y 3 profesores, de dos asignaturas diferentes. Los resultados de la evaluación evidencian la idoneidad de este prototipo como acelerador de innovación educativa en disciplinas de comunicación, favoreciendo el aprendizaje activo en los discentes sobre aspectos relevantes de la gestión de comunicación.
[ca] La recerca històrica i geogràﬁca a vegades dóna resultats sorprenents. Aquest és el cas de la troballa del "Proyecto de Iglesia Parroquial para el pueblo de Santa Pola", en què s'inclou, a més dels plànols originals de la coneguda com a "església rota" (l'actual mercat central), un "Plano Topográﬁ co de San-ta Pola" de gran transcendència per a conéixer els inicis de l'evolució urbana de la localitat, tots signats per Francisco Morell Gómez el 1863. Primer, tractem el projecte de l'església, analitzem les dades del projecte i els plànols. Després, el més interessant és el plànol topogràﬁc inèdit esmentat. Fem una comparació amb el signat el 1863 pel també arquitecte José Ramón Mas Font. Són iguals? Tenen diferències? Quines són i quina importància tenen? El plànol esdevé un instrument de recerca de primer ordre per a donar resposta a aquestes preguntes.

[es] La investigación histórica y en geografía a veces da resultados sorprendentes. Este es el caso del descubrimiento del Proyecto de Iglesia Parroquial para el pueblo de Santa Pola, en el que se incluye, además de los planos originales de la conocida como "iglesia rota" (actual mercado de abastos), un "Plano Topográﬁco de Santa Pola" de gran transcendencia para conocer los inicios de la evolución urbana de la localidad, todos ellos firmados por Francisco Morell Gómez en 1863. Primero, se trata el proyecto de la iglesia, analizando los datos de los planos. Después, lo más interesante es el citado plano topográfico inédito. Se efectúa una comparación con el firmado en 1863 por el arquitecto José Ramón Mas Font. ¿Son iguales? ¿Tienen diferencias? ¿Cuáles son y qué importancia tienen? El plano resulta un instrumento de investigación de primer orden para dar respuesta a estas preguntas.
[ca] S'hi presenten les recerques realitzades a l'assentament fortificat ibèric del Cabeçó de Mariola (Alfafara, Alacant; Bocairent, València). S'hi han realitzat prospeccions superficials, geofísica i sondejos arqueològics assistits amb tecnologies geoespacials, a més de la inserció del lloc en el seu entorn territorial mitjançant els SIG. Els resultats mostren una àmplia seqüència d'ocupació, datada entre els segles IX i I aC, d'un important centre fortificat que controla un pas estratègic per a les comunicacions comarcals. Durant el període Ibèric tardà, en els segles II-I, presenta una intensa reestructuració de l'habitatge i les fortificacions que acabarà amb una violenta destrucció en el primer terç del s. I aC.

[es] Se presentan las investigaciones realizadas en el asentamiento fortificado ibérico de El Cabeçó de Mariola (Alfafara, Alicante; Bocairent, Valencia). Se han realizado prospecciones superficiales, geofísicas y sondeos arqueológicos asistidos con tecnologías geoespaciales, además de la inserción del lugar en su entorno territorial mediante los SIG. Los resultados muestran una amplia secuencia de ocupación, fechada entre los siglos IX y I aC, de un importante centro fortificado que controla un paso estratégico para las comunicaciones comarcales. Durante el periodo Ibérico tardío, en los siglos II-I, presenta una intensa reestructuración de la vivienda y las fortificaciones que terminará con una violenta destrucción en el primer tercio del s. I a.C.
[ca] Amb una òptica interdisciplinar es presenta l'estudi d'una inhumació individual, en fossa, d'una persona adulta jove, localitzada en l'estructura constructiva que delimita el poblat de la Mola d'Agres. De l'aixovar associat a aquest enterrament en destaquem el punyal de reblons que cal valorar en relació amb la categoria social de la persona inhumada dins del panorama funerari del II mil·lenni a.n.e.

[es] Estudio desde una óptica interdisciplinar de una inhumación individual, en fosa, de un adulto joven situada en la estructura constructiva que delimita el poblado de la Mola d'Agres. Del ajuar asociado al enterramiento destaca el puñal de remaches que cabe valorar en relación a la categoría social del individuo inhumado en el contexto del II milenio a.n.e.
[ca] Aquest treball ofereix la primera edició crítica de la Lletra consolatòria de Roís de Corella, a partir de l'únic testimoni que la transmet, el Còdex de Cambridge. Valora les edicions que s'han fet de l'obra de Joan Roís de Corella; estudia la localització del text en el cançoner que el transmet; i analitza l'edició actualitzada que havia fet Jordi Carbonell.

[es] Este trabajo ofrece la primera edición crítica de la Lletra consolatória de Roís de Corella, a partir del único testimonio que la transmite, el Códex de Cambridge. Valora las ediciones que se han hecho de la obra de Joan Roís de Corella; estudia la localización de este texto en el cancionero que lo transmite; y analiza la edición actualizada que había hecho Jordi Carbonell.
[ca] Els arxius privats són cada vegada més utilitzats per a les recerques històriques, ja que ofereixen noves perspectives i són cada vegada més accessibles als investigadors. En l'Arxiu Històric Municipal d'Elx es conserva l'arxiu dels administradors de les propietats que el marquès de Montealegre posseïa a Guardamar, Rojals i Elx a la fi del segle XVIII i principis del segle XIX, fet que permet conèixer de forma detallada com es gestiona una gran propietat agrícola, així com les relacions que s'estableix entre el noble, el seu administrador i els colons.

[es] Los archivos privados son cada vez más utilizados para las investigaciones históricas, ya que ofrecen nuevas perspectivas y son cada vez más accesibles a los investigadores. En el Archivo Histórico Municipal de Elche se conserva el archivo de los administradores de las propiedades que el marqués de Montealegre poseía en Guardamar, Rojales y Elche a finales del siglo XVIII y principios del siglo XIX, que permite conocer de forma pormenorizada cómo se gestiona una gran propiedad agrícola, así como las relaciones que se establece entre el noble, su administrador y los colonos.
[ca] El present treball pretén abordar la Batllia General de València durant la revolta de la Germania. Aquesta institució encarregada de governar el Reial Patrimoni va haver d'enfrontar-se a difícils situacions i crear noves solucions als problemes plantejats pels agermanats. El seu estudi ens permetrà aproximar-nos a un dels esdeveniments que va marcar la Història Moderna del regne de València i que encara avui desperta interés.

[es] El presente trabajo pretende abordar la Bailía General de València durante la revuelta de la Germanía. Esta institución encargada de gobernar el Real Patrimonio hubo de enfrentarse a difíciles situaciones y crear nuevas soluciones a los problemas planteados por los agermanados. Su estudio nos permitirá aproximarnos a un acontecimiento que marcó la Historia Moderna del reino de València y que todavía hoy suscita interés.
[ca] Aquest treball reflecteix l'estat actual de la investigació que s'està duent a terne al poblat i a la necròpolis de La Serreta d'Alcoi, que permet plantejar una nova interpretació d'aquest important enclavament. La seva gran extensió, prop de les 5,5 ha, juntament amb trets culturals destacats i l'evolució dels poblats del seu entorn, el situen al capdavant d'un important territori de la Contestània, en les actuals comarques centremeridionals valencianes (Alcoià-Comtat) al segle III.

[es] El presente trabajo refleja el estado actual de la investigación que se está realizando en el poblado y la necrópolis de La Serreta de Alcoi que premite plantear una nueva interpretación de este importante enclave. La valoración de su gran extensión, en torno a las 5,5 ha, junto con rasgos culturales destacados y la evolución de los poblados de su entorno, lo sitúan a la cabeza de un importante territorio de la Contestania en las actuales comarcas centro-meridionales valencianas (Alcoià-Comtat) en el s. III.
[ca] Aquest treball pretén donar a conéixer un petit conjunt de materials prehistòrics procedents de diferents exploracions realitzades a la Cova del Somo (Castell de Castells, Alacant), que es troben depositats en diverses col·leccions: Museu de Prehistòria i de les Cultures de València, Museu Arqueològic Provincial d'Alacant, Museu Arqueològic Municipal Camil Visedo Moltó d'Alcoi i Centre d'Estudis Contestans.

[es] Este trabajo pretende dar a conocer un conjunto de materiales prehistóricos procedentes de diferentes exploraciones realizadas en los últimos años en la Cova del Somo (Castell de Castells, Alicante) y que se encuentran depositados en varias colecciones: Museo de Prehistoria y de las Culturas de Valencia, Museo Arqueológico Provincial de Alicante, Museu Arqueològic Municipal Camil Visedo Moltó de Alcoi y Centre d'Estudis Contestans.