BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Aquesta tesi explora l'ús de MQTT (Message Queuing Telemetry Transport) com a protocol de comunicació entre PLCs de Siemens i plaques de desenvolupament de microcontroladors com Arduino i NodeMCU per a la construcció de sistemes d'entrada/sortida distribuïts. L'objectiu és determinar si aquests microcontroladors podrien ser una alternativa econòmica als mòduls d'entrada i sortida de Siemens en aplicacions industrials. La tesi comença explicant els passos de configuració necessaris, que inclouen la configuració del maquinari al TIA Portal i la importació de les llibreries necessàries. A continuació, guia els lectors a través del procés de configuració del client MQTT i demostra pas a pas com enviar i rebre missatges utilitzant la llibreria de client MQTT de Siemens. També es tracta la integració dels dispositius Arduino i NodeMCU en el sistema. A més, la tesi explora la integració del panell de tecles Siemens KP32F amb el PLC, proporcionant instruccions per a la assignació de les entrades i sortides dins del TIA Portal. Investigant la integració de MQTT en els PLC de Siemens, aquesta tesi millora la comprensió dels avantatges i desavantatges d'utilitzar aquest protocol de comunicació en lloc de les alternatives actualment disponibles, com Profibus o Profinet.

[es] Esta tesis explora el uso de MQTT (Message Queuing Telemetry Transport) como protocolo de comunicación entre PLCs de Siemens y placas de desarrollo de microcontroladores como Arduino y NodeMCU para construir sistemas de entrada/salida distribuidos. El objetivo es determinar si estos microcontroladores podrían ser una alternativa rentable a los módulos de entrada y salida de Siemens en aplicaciones industriales. La tesis comienza explicando los pasos necesarios de configuración, que incluyen la configuración del hardware en TIA Portal y la importación de las librerías necesarias. Luego, guía a los lectores a través del proceso de configuración del cliente MQTT y muestra, paso a paso, cómo enviar y recibir mensajes utilizando la biblioteca cliente MQTT de Siemens. También se aborda la integración de dispositivos Arduino y NodeMCU en el sistema. Además, la tesis explora la integración del panel de teclas Siemens KP32F con el PLC, proporcionando instrucciones para mapear las entradas y salidas dentro de TIA Portal. Al investigar la integración de MQTT en los PLC de Siemens, esta tesis mejora la comprensión de las ventajas y desventajas de utilizar este protocolo de comunicación en lugar de las alternativas actualmente disponibles, como Profibus o Profinet.
[ca] La tuberculosi segueix sent un problema de salut a nivell mundial. En aquest treball, s'han analitzat diverses bases de dades amb l'objectiu d'obtenir més informació sobre els factors socials relacionats amb la transmissió de la tuberculosi. A més, una implementació prèvia de NetLogo d'un model basat en l'individu de dinàmiques de tuberculosi en ciutats s'ha traduït al llenguatge de programació C. Finalment, s'han proposat i desenvolupat millores del model per tal de tenir en compte interaccions socials realistes.

[es] La tuberculosis sigue siendo un problema de salud a nivel mundial. En este trabajo, se han analizado varias bases de datos con el objetivo de obtener más información sobre los factores sociales relacionados con la transmisión de la tuberculosis. Además, una implementación previa de NetLogo de un modelo basado en el individuo de dinámicas de tuberculosis en ciudades se ha traducido al lenguaje de programación C. Finalmente, se han propuesto y desarrollado mejoras del modelo para tener en cuenta interacciones sociales realistas.
[ca] L'esperança de vida està augmentant, i com a tal, també augmenta el nombre de la població en la tercera edat. Els habitatges envelleixen amb les persones i no sempre ho fan de manera satisfactòria. Nosaltres, els arquitectes, tenim l'oportunitat i a la vegada, la responsabilitat de millorar el dia a dia de les persones en les seves llars. El treball tracta de buscar els punts claus arquitectònics relacionats amb l'habitatge que puguin col.laborar en aconseguir un envelliment actiu. L'estudi de quatre models d'habitatge són els que ens acompanyaran al llarg d'aquest anàlisi. Aquests models són l'habitatge privat, l'habitatge assistit, l'habitatge col.lectiu sènior i la residència.

[es] La esperanza de vida está aumentando, y como tal, también aumenta el número de la población en la tercera edad. Las viviendas envejecen con las personas y no siempre lo hacen de manera satisfactoria. Nosotros, los arquitectos, tenemos la oportunidad y a la vez, la responsabilidad de mejorar el día a día de las personas en sus hogares. El trabajo trata de buscar los puntos claves arquitectónicos relacionados con la vivienda que puedan colaborar a conseguir un envejecimiento activo. El estudio de cuatro modelos de vivienda son los que nos acompañarán a lo largo de este análisis. Estos modelos son la vivienda privada, la vivienda asistida, la vivienda colectiva sénior y la residencia.
[ca] L'estructura urbana de les ciutats d'Espanya ha estat àmpliament estudiada, la majoria dels treballs s'han enfocat a desvetllar les noves formes de configuració de les àrees metropolitanes caracteritzades per una caiguda de la població i la feina a les zones que formen part del nucli central a favor del creixement dispers en uns casos, o donant pas a una reconfiguració policèntrica, en altres. La irrupció de la pandèmia del COVID-19 va provocar canvis en les dinàmiques urbanes a causa de les restriccions de mobilitat i de la proliferació de les activitats de forma telemàtica. Aquest treball ha intentat avaluar quin ha estat l'impacte de la pandèmia en l'evolució de l'estructura urbana de set sistemes metropolitans d'Espanya. Per a aquest propòsit s'han analitzat els canvis en la distribució espacial de la població dins de cada estructura metropolitana, tant en els períodes previs a l'arribada de la pandèmia, com en els darrers dos anys posteriors a aquesta. Els resultats del present treball donen compte que a partir de la irrupció de la pandèmia s'ha reactivat el procés dinàmic caracteritzat per una caiguda notable del nucli central que ha donat pas a processos divergents de reestructuració demogràfica com la dispersió de les àrees metropolitanes d'estructura monocèntrica predominant (Madrid, Sevilla i Saragossa) i la policèntrica Bilbao; així com una reafirmació dels trets policèntrics de Barcelona, ​​Màlaga i València.

[es] La estructura urbana de las ciudades de España ha sido ampliamente estudiada, la mayoría de los trabajos se han enfocado en desvelar las nuevas formas de configuración de las áreas metropolitanas caracterizadas por una caída de la población y el empleo en las zonas que forman parte del núcleo central en favor del crecimiento disperso en unos casos, o dando paso a una reconfiguración policéntrica, en otros. La irrupción de la pandemia del COVID-19 provocó cambios en las dinámicas urbanas debido a las restricciones de movilidad y a la proliferación de las actividades de forma telemática. El presente trabajo ha intentado evaluar cuál ha sido el impacto de la pandemia en la evolución de la estructura urbana de siete sistemas metropolitanos de España. Para dicho propósito se ha analizado los cambios en la distribución espacial de la población dentro de cada estructura metropolitana, tanto en los periodos previos a la llegada de la pandemia, como en los últimos dos años posteriores a la misma. Los resultados del presente trabajo dan cuenta de que a partir de la irrupción de la pandemia se ha reactivado el proceso dinámico caracterizado por una notable caída del núcleo central que ha dado paso a procesos divergentes de reestructuración demográfica como la dispersión de las áreas metropolitanas de estructura monocéntrica predominante (Madrid, Sevilla y Zaragoza) y la policéntrica Bilbao; así como una reafirmación de los rasgos policéntricos de Barcelona, Málaga y Valencia.
[ca] En aquest treball final de grau, s'ha desenvolupat un sistema software per a ordinadors amb l'objectiu de renovar els actuals sistemes de control de trànsit aeri mitjançant la presentació d'una millor interfície d'usuari i mostrar noves maneres d'interacció i visualització dels vols. L'aplicació permetrà als usuaris construir escenaris de vols i també aplicar configuracions avançades com la velocitat de cada avió. Un cop establert l'escenari, els controladors de trànsit aeri poden visualitzar i controlar la simulació d'aquests vols en 2D i 3D, així com rebre feedback del sistema sobre futures col·lisions en els propers minuts. Finalment, podran veure els resultats de la simulació.

[es] En este trabajo final de grado, se ha desarrollado un sistema software para ordenadores cuyo objetivo es renovar los actuales sistemas de control de tránsito aéreo mediante la presentación de una mejor interfaz de usuario y mostrar nuevas maneras de interacción y visualización de los vuelos. La aplicación permitirá a los usuarios construir escenarios de vuelos y también aplicar ajustes avanzados como la velocidad de cada avión. Una vez establecido dicho escenario, los controladores de tráfico aéreo pueden visualizar y controlar la simulación de estos vuelos en 2D y 3D, así como recibir feedback del sistema sobre futuras colisiones en los próximos minutos. Finalmente, podrán ver los resultados de la simulación.
[ca] Les reserves de la biosfera tenen un paper actiu com a llocs d'aprenentatge sobre desenvolupament sostenible, perquè tenen el repte d'experimentar models generals, posant en marxa instruments operatius que funcionin en realitats concretes. Si examinem diferents experiències reeixides desenvolupades en reserves de la biosfera, podem trobar una sèrie de característiques o factors d'èxit que poden ser extrapolables o, almenys, servir de referència per a d'altres llocs. Entre ells podem assenyalar: a) la consideració de l'educació ambiental com a procés social, b) la integració de l'educació i la gestió, c) la promoció de la participació, i d) el protagonisme de la comunitat. Per últim, prenent com a cas d'estudi la Reserva de la Biosfera d'Urdaibai, es presenten cinc experiències significatives desenvolupades en el seu si: a) la pròpia declaració com a reserva de la biosfera, b) el Pla de Manejament per a la Interpretació, Investigació i Educació Ambiental, c) una federació de voluntariat ambiental, d) l'agenda 21 Escolar, i e) la Càtedra UNESCO sobre Desenvolupament Sostenible i Educació Ambiental.

[es] Las reservas de la biosfera desempeñan un papel activo como lugares de aprendizaje sobre desarrollo sostenible, porque tienen ante sí el reto de experimentar modelos generales, poniendo en marcha instrumentos operativos que funcionen en realidades concretas. Si examinamos diferentes experiencias exitosas desarrolladas en reservas de la biosfera podemos encontrar una serie de características o factores de éxito, que pueden ser extrapolables o, al menos, servir de referencia para otros lugares. Entre ellos podemos señalar: a) la consideración de la educación ambiental como proceso social, b) la integración de la educación y la gestión, c) la promoción de la participación, y d) el protagonismo de la comunidad. Por último, tomando como caso de estudio la Reserva de la Biosfera de Urdaibai, se presentan cinco experiencias significativas desarrolladas en su seno: a) la propia declaración como reserva de la biosfera, b) el Plan de Manejo para la Interpretación, Investigación y Educación Ambiental, c) una federación de voluntariado ambiental, d) la Agenda 21 Escolar, y e) la Cátedra UNESCO sobre "Desarrollo sostenible y educación ambiental".
[ca] L'impacte ambiental dels sistemes convencionals de la producció d'aliments imposa la transició cap a una producció sostenible a través de l'adopció de pràctiques agroecològiques. L'objectiu d'aquest treball ha sigut avaluar l'adopció de pràctiques agroecològiques en els cultius hortofrutícoles a Catalunya. Primer, s'ha estudiat la situació de les pràctiques agroecològiques a la zona del Baix Llobregat, el Vallès Occidental, Malgrat de Mar, Palafolls i Girona i s'identificaran les pràctiques ja adoptades. Segon, s'ha identificat les possibles barreres i els principals factors que impulsen l'adopció de pràctiques agroecològiques. Tercer, s'ha avaluat la difusió futura de les potencials pràctiques agroecològiques. Quart, s'ha establert un conjunt de mesures que podrien ajudar a accelerar aquesta fase de transició cap a una agricultura més sostenible basada en pràctiques agroecològiques.

[es] El impacto ambiental de los sistemas convencionales de producción de alimentos impone la transición hacia una producción sostenible a través de la adopción de prácticas agroecológicas. El objetivo del presente trabajo ha sido evaluar la adopción de prácticas agroecológicas en los cultivos hortofrutícolas en Cataluña. Primero, se ha estudiado la situación de las prácticas agroecológicas en la zona del Baix Llobregat, Vallès Occidental, Malgrat de Mar, Palafolls y Girona y se identificarán las prácticas ya adoptadas. Segundo, se han identificado las posibles barreras y los principales factores que impulsan la adopción de prácticas agroecológicas. Tercero, se han evaluado la difusión futura de las potenciales prácticas agroecológicas. Cuarto, se han establecido un conjunto de medidas que podrían ayudar a acelerar esa fase de transición hacia una agricultura más sostenible basada en prácticas agroecológicas.
[ca] L'objecte d'aquest article és la identitat religiosa i cultural i com aquesta es forma en el cas dels fills d'immigrants procedents de Marroc. La hipòtesi és que la identitat d'aquest grup es forma com la relació complexa entre l'entrada de la cultura d'origen i la socialització secundària en la societat d'acollida. En altres paraules, la seva identitat és el resultat de la combinació de dues cultures essencialment diferents: la marroquí i l'espanyola/catalana. El propòsit és proporcionar una comprensió sociològica del fenomen bicultural, així com la relació entre la religió i la cultura com els components claus de la identitat. L'anàlisi de les dinàmiques d'identitat dels marroquins nascuts a Catalunya és de tipus comparatiu, tenint en compte els immigrants (sovint anomenada primera generació d'immigrants) com element de fons d'aquesta comparació. La metodologia aplicada és la d'entrevistes en profunditat amb els nens immigrants. Una de les conclusions més importants de l'estudi és que l'Islam és una clara frontera entre la minoria marroquí i la societat espanyola/catalana, frontera que aquesta generació, nascuda a la societat d'acollida i submergida en dues cultures, intenta creuar

[es] El objeto de este artículo es la identidad religiosa y cultural y cómo ésta se forma en el caso de los hijos de inmigrantes procedentes de Marruecos. La hipótesis es que la identidad de ese grupo se forma como la relación compleja entre la entrada de la cultura de origen y la socialización secundaria en la sociedad de acogida. En otras palabras, su identidad es el resultado de la combinación de dos culturas esencialmente diferentes: la marroquí y la española/catalana. El propósito es proporcionar una comprensión sociológica del fenómeno bicultural, así como la relación entre la religión y la cultura como los componentes claves de la identidad. El análisis de las dinámicas de identidad de los marroquíes nacidos en Cataluña es de tipo comparativo, teniendo en cuenta a los inmigrantes (a menudo llamada primera generación de inmigrante) como elemento de fondo de esta comparación. La metodología aplicada es la de entrevistas en profundidad con los hijos de inmigrantes. Una de las conclusiones más importantes del estudio es que el Islam es una clara frontera entre la minoría marroquí y la sociedad española/catalana, frontera que esta generación, nacida en sociedad de acogida y sumergida en dos culturas, trata de cruzar.
[ca] L'objectiu del projecte és la realització d'una base de dades de biosenyals –dues derivacions d'ECG, respiració i sismocardiograma–, adquirides amb una freqüència de mostreig molt elevada per a l'estudi del possible efecte modulador de la música a diverses variables fisiològiques i per a qualsevol estudi posterior que es desitgi realitzar per a relacionar diversos senyals fisiològics obtinguts en repòs. La base de dades obtinguda consta de 20 subjectes sans, mesurats durant 1 hora: 5 minuts en silenci, 50 minuts següents escoltant música clàssica, i els últims 5 minuts en complet silenci un altre cop. Apart de la realització de la base, de dades s'ha obtingut a partir d'una de les derivacions d'ECG la sèrie temporal RR (que reflexa la variabilitat del ritme cardíac). L'esmentada sèrie s'ha quantificat mitjançant diversos índexs emprant el software Kubios HRV per a poder analitzar si la música té algun efecte en la variabilitat del ritme cardíac. Finalment s'ha observat que diversos índexs canvien significativament comparant abans i després d'escoltar música.

[es] El proyecto tiene por objetivo la realización de una base de datos de bioseñales –dos derivaciones de ECG, respiración y seismocardiograma–, adquiridas a una frecuencia de muestreo muy elevada para el estudio del posible efecto modulador de la música sobre diversas variables fisiológicas y para cualquier estudio posterior que se desee realizar para relacionar diversas señales fisiológicas obtenidas en reposo. La base de datos obtenida consta de 20 sujetos sanos, medidos durante 1 hora: 5 minutos en silencio, 50 minutos siguientes escuchando música clásica, y los últimos 5 minutos en completo silencio otra vez. Aparte de la realización de la base de datos, se ha obtenido a partir de una de las derivaciones de ECG la serie temporal RR (que refleja la variabilidad del ritmo cardíaco). Dicha serie se ha cuantificado mediante diversos índices empleando el software Kubios HRV para poder analizar si la música tiene algún efecto en la variabilidad del ritmo cardíaco. Finalmente se ha observado que varios índices cambian significativamente comparando antes y después de escuchar música.
[ca] Un mapa de prominència és un model que prediu els punts de fixació dels ulls en una escena visual. Tradicionalment, aquest problema s'ha resolt amb descriptors visuals dissenyats manualment inspirats en principis de la neurociència. Aquest treball, en canvi, es planteja el problema desde d'un punt de vista purament basat en dades, que entrenen una xarxa convolucional. La recent publicació d'un gran volum de mapes de prominència ha fet possible l'entrenament d'una xarxa convolucional no gaire profunda. A la xarxa dissenyada, el procés d'aprenentatge es formula com la minimització d'una funció de cost que mesura la distància euclidiana entre el mapa predit i la seva veritat terreny. La xarxa convolucional desenvolupada en aquest treball, anomenada JuntingNet, es va imposar en la categoria de predicció de prominència en el concurs CVPR Large-scale Scene UNderstanding (LSUN) 2015, amb uns resultats clarament superiors en totes les mètriques considereades.

[es] Un mapa de prominencia es un modelo que explica los puntos de fijación de los ojos en una escena visual. Tradicionalmente este problema se ha resuelto con descriptores visuales diseñados manualmente inspirados principios de la neurociencia. Este trabajo, en cambio, se plantea el problema desde un punto de vista puramente basado en datos, que entrenan una red convolucional. La reciente publicación de gran volumen de mapas de prominencia ha hecho posible el entrenamiento de una red convolucional no muy profunda. En la red diseñada, el proceso de aprendizaje se formula como la minimización de una función de coste que mide la distancia euclidiana entre el mapa de prominencia y su verdad terreno. La red covolucional desarrollado en este trabajo, llamada JuntingNet, se impuso en la categoría de predicción de prominencia en el concurso CVPR Large-scale Scene UNderstanding (LSUN) 2015, con unos resultados claramente superiores en todas las métricas consideradas.
[ca] Aquest treball analitza i modelitza el comportament dinàmic de les bateries de ions de liti mitjançant circuits equivalents, amb l'objectiu d'entendre millor la seva degradació i optimitzar-ne l'ús en aplicacions com els vehicles elèctrics. Basant-se en dades experimentals obtingudes de proves de laboratori, s'han generat models predictius que permeten caracteritzar la resposta elèctrica de les cel·les en funció del seu estat de càrrega (SoC) i estat de salut (SoH). El mètode utilitzat combina l'ús de taules de consulta (lookup tables) amb models de circuits equivalents que inclouen components resistius i capacitius, permetent capturar tant el comportament estàtic com el dinàmic. Els resultats mostren una correlació alta entre les simulacions i les dades experimentals, destacant la precisió del model en condicions de descàrrega controlada. Tanmateix, es constata que l'omissió de l'efecte de la temperatura limita l'aplicabilitat del model a condicions climàtiques constants. Aquesta limitació es planteja com una possible ampliació futura, així com la incorporació de polsos de càrrega. El treball conclou amb propostes per la reutilització de bateries en aplicacions estacionàries, contribuint així a la sostenibilitat i a la gestió eficient del cicle de vida de les bateries. Aquesta metodologia pot ser un punt de partida per a futures investigacions en el camp de l'energia i la mobilitat sostenible.

[es] Este trabajo analiza y modeliza el comportamiento dinámico de las baterías de litio mediante circuitos equivalentes, con el objetivo de entender mejor su degradación y optimizar su uso en aplicaciones como los vehículos eléctricos. Basándose en datos experimentales obtenidos en pruebas de laboratorio, se han generado modelos predictivos que permiten caracterizar la respuesta eléctrica de las celdas en función de su estado de carga (SoC) y su estado de salud (SoH). El método utilizado combina el uso de tablas de consulta (lookup tables) con modelos de circuitos equivalentes que incluyen componentes resistivos y capacitivos, permitiendo capturar tanto el comportamiento estático como dinámico. Los resultados muestran una correlación alta entre las simulaciones y los datos experimentales, destacando la precisión del modelo en condiciones de descarga controlada. Asimismo, se constata que la omisión del efecto de la temperatura limita la aplicabilidad del modelo a condiciones climáticas constantes. Esta limitación se plantea como una posible aplicación futura, así como la incorporación de pulsos de carga. El trabajo concluye con propuestas sobre la reutilización de baterías en aplicaciones estacionarias, contribuyendo así a la sostenibilidad y la gestión eficiente del ciclo de vida de las baterías. Esta metodología puede ser un punto de partida para futuras investigaciones en el campo de la energía y la movilidad sostenible.