[ca] Aquesta investigació es va generar de la necessitat de proveir als territoris costaners del Carib colombià d'una eina que els permetés avaluar periòdicament el grau de sostenibilitat amb el què desenvolupen la seva activitat turística. En aquest sentit, i tenint en compte que la revisió de literatura duta a terme va determinar que l'eina més apropiada per a aquest propòsit consistia en la implementació d'un sistema d'indicadors de turisme sostenible, es va plantejar el qüestionament següent: quin sistema d'indicadors de turisme sostenible es pot implementar a territoris costaners de la Regió Carib colombiana per optimitzar la presa de decisions per part dels seus gestors turístics locals i, a més, maximitzar els beneficis i minimitzar els impactes negatius de l'activitat turística en aquests territoris i als seus actors involucrats? Així mateix, considerant que nombrosos autors assenyalen la importància de generar un sistema que s'adapti a les condicions particulars de cada territori amb vocació turística, aquesta investigació va definir com el seu objectiu principal el que correspon a la formulació d'un sistema d'aquest tipus que respongués a les característiques de l'àrea d'estudi seleccionada, però que alhora contribuís a l'optimització del procés de presa de decisions, sota criteris de sostenibilitat, per part dels seus gestors turístics locals, maximitzi els beneficis i minimitzi els impactes negatius de l'activitat turística als seus actors involucrats. Per fer-ho, es va utilitzar un marc metodològic amb enfocament qualitatiu a través d'un mètode d'estudi de cas, aplicant tècniques com l'enquesta, entrevista semiestructurada, revisió documental i grups focals. Entre les principals troballes, després de la implementació del sistema d'indicadors, destaca la percepció significativament alta dels turistes i residents sobre el grau de massificació del turisme en aquesta destinació, despesa diària per turista propera als 140 ? de mitjana, relativa estabilitat laboral dels treballadors a les empreses turístiques, resultats favorables en matèria de satisfacció dels residents i treballadors pel que fa al turisme, condicions d'inequitat salarial i jeràrquica per motius de gènere, baixa implementació de fonts renovables d'energia elèctrica i de plantes de tractament d'aigües residuals i deficient monitorització de la qualitat de l'aigua a les platges de la destinació. Tot i això, els resultats d'aquest treball no es van limitar únicament a les troballes empíriques derivades de la implementació del sistema d'indicadors, atès que també van afavorir l'estructuració d'un observatori de turisme sostenible a Santa Marta, el qual es considera una estratègia fonamental per garantir el seguiment i monitorització periòdica dels mesuraments, així com la incidència de la informació generada en els processos de planificació i ordenació del territori per part dels gestors públics del turisme a nivell local. A més, els resultats teòrics i empírics prèviament descrits van permetre proposar un nou model de desenvolupament turístic sostenible per a Santa Marta i els altres territoris costaners de l'àrea d'estudi, model que es fonamenta en el sistema d'indicadors desenvolupat, així com en el procés de revisió de models aplicats en altres espais amb condicions similars i, a més, en la formulació de 94 estratègies en matèria de sostenibilitat; garantint així la seva pertinència, però també la coherència acadèmica i rigorositat metodològica. Finalment, aquesta tesi doctoral exposa les conclusions principals derivades de les diferents etapes teòriques, metodològiques i empíriques d'aquesta investigació, puntualitzant la necessitat d'aplicar les estratègies formulades amb el propòsit de millorar els resultats obtinguts en el primer mesurament del sistema d'indicadors. Igualment, es descriuen les principals aportacions d'aquest estudi, les seves limitacions i es plantegen les noves línies de recerca relacionades.

[es] La presente investigación se generó por la necesidad de proveer a los territorios costeros del Caribe colombiano una herramienta que les permitiese evaluar periódicamente el grado de sostenibilidad con el que desarrollan su actividad turística. En ese sentido, y teniendo en cuenta que la revisión de literatura llevada a cabo determinó que la herramienta más apropiada para este propósito consiste en la implementación de un sistema de indicadores de turismo sostenible, se planteó el siguiente cuestionamiento: ¿qué sistema de indicadores de turismo sostenible se puede implementar en territorios costeros de la región Caribe colombiana para optimizar la toma de decisiones por parte de sus gestores locales y, además, maximizar los beneficios y minimizar los impactos negativos de la actividad turística en estos territorios y en sus actores involucrados? Asimismo, considerando que numerosos autores señalan la importancia de generar un sistema que se adapte a las condiciones particulares de cada territorio con vocación turística, esta investigación definió como su objetivo principal lo concerniente a la formulación de un sistema de este tipo que responda a las características del área de estudio seleccionada, pero que al mismo tiempo contribuya a la optimización del proceso de toma de decisiones, bajo criterios de sostenibilidad, por parte de sus gestores turísticos locales, maximice los beneficios y minimice los impactos negativos de la actividad turística en el territorio y en sus actores involucrados. Para ello, se utilizó un marco metodológico con enfoque cualitativo a través de un método de estudio de caso, aplicando técnicas como la encuesta, entrevista semiestructurada, revisión documental y grupos focales. Entre los principales hallazgos, luego de la implementación del sistema de indicadores, se destaca la percepción significativamente alta de los turistas y residentes acerca del grado de masificación del turismo en Santa Marta, gasto diario por turista cercano a los 140 ? en promedio, relativa estabilidad laboral de los trabajadores en las empresas turísticas, resultados favorables en materia de satisfacción de los residentes y trabajadores con respecto al turismo, condiciones de inequidad salarial y jerárquica por motivos de género, baja implementación de fuentes renovables de energía eléctrica y de plantas de tratamiento de aguas residuales y deficiente monitoreo de la calidad del agua en las playas del destino. No obstante, los resultados de este trabajo no se limitaron únicamente a los hallazgos empíricos derivados de la implementación del sistema de indicadores, dado que estos también favorecieron la estructuración de un observatorio de turismo sostenible en Santa Marta, el cual se considera una estrategia fundamental para garantizar el seguimiento y monitoreo periódico de las mediciones, así como la incidencia de la información generada en los procesos de planificación y ordenamiento del territorio por parte de los gestores públicos del turismo a nivel local. Además, los resultados teóricos y empíricos previamente descritos permitieron proponer un nuevo modelo de desarrollo turístico sostenible para Santa Marta y los demás territorios costeros del área de estudio, modelo que se fundamenta en el sistema de indicadores desarrollado, así como en el proceso de revisión de modelos aplicados en otros espacios con condiciones similares y, además, en la formulación de 94 estrategias en materia de sostenibilidad; garantizando así su pertinencia, pero también su coherencia académica y rigurosidad metodológica. Finalmente, esta tesis doctoral expone las principales conclusiones derivadas de las distintas etapas teóricas, metodológicas y empíricas de esta investigación, puntualizando en la necesidad de aplicar las estrategias formuladas con el propósito de mejorar los resultados obtenidos en la primera medición del sistema de indicadores. Igualmente, se describen los principales aportes de este estudio, sus limitaciones y las nuevas líneas de investigación relacionadas.