[ca] Aquesta tesi estudia el funcionament dels entramats logístic i comercials que abasteixen d'aliments pel consum de les llars, en especial dels sectors lacti i de fruita i horta en la -Área Metropolitana de Buenos Aires (AMBA)-, Argentina. Encara que la producció agroalimentària en Argentina te superàvit, el 22,2% de la població a nivell nacional es troba en una greu situació d'inseguretat alimentària, tan pels ingressos baixos de la població com pels elevats preus a que arriben els aliments en el mercat intern. En aquesta investigació es vol demostrar que les interaccions sectorials i la configuració espacial de les diverses tipologies comercials d'abastament d'aliments del AMBA incideixen en la fixació dels preus a escala regional, afectant l'accessibilitat física i econòmica, i així la seguretat alimentària i nutricional de la població. Per això s'identificaran les principals tipologies comercials que operen en els sectors lacti i fruita i horta i s'analitzarà les principals característiques de la seva localització, organització espacial, funcionament i interaccions. D'una banda, les cadenes de supermercats presenten tant elevats nivells de concentració com d'accés a capital, tecnologia i capacitat d'organització professional, aconseguint molt importants nivells d'expansió espacial, en sucursals i superfície comercial, i dispars nivells de participació de mercat en els diferents sectors alimentaris de l'AMBA. D'altra banda, els supermercats xinesos, les botigues de verdures i les formatgeries, entre d'altres tipologies, encara que també arriben a importants nivells d'expansió i permeabilitat en a l'AMBA, estan desconcentrats en milers d'actors comercials amb limitades capacitats de gestió, capital i tecnologia, i operen competint o complementant el funcionament de les cadenes de supermercats en els sectors. D'aquesta forma, cadascun dels actors de les diverses tipologies comercials configurarà una interacció particular amb els seus proveïdors: industries làcties i la xarxa de mercats majoristes de fruita i verdura, preferentment. Les cadenes de supermercats han configurat interaccions jeràrquiques, asimètriques i distorsivas amb clients, proveïdors i les restants tipologies, afectant el funcionament general dels entramats logístics i comercials. En aquest context, l'oferta d'aliments en els diferents barris de l'AMBA, així com la qualitat, diversitat de oferents, varietat i, principalment, la conformació dels preus, queden subjectes a el paper de les cadenes de supermercats, afectant les condicions de seguretat alimentària i nutricional de la població.

[es] Esta tesis estudia el funcionamiento de los entramados logísticos y comerciales de abastecimiento de alimentos para consumo hogareño, particularmente los referidos a los sectores lácteo y frutihortícola, en el Área Metropolitana de Buenos Aires (AMBA), Argentina. A pesar que la producción agroalimentaria en Argentina tiene superávit, el 22,2% de la población a escala nacional se encuentra en una situación de inseguridad alimentaria total, tanto por los bajos ingresos de la población, como por los precios elevados que alcanzan los alimentos en el mercado interno. A lo largo de esta investigación se buscará demostrar que las interacciones sectoriales y la configuración espacial de las distintas tipologías comerciales de abastecimiento de alimentos del AMBA afectan la accesibilidad física y económica, y así la seguridad alimentaria y nutricional de la población. Para esto se identificarán las principales tipologías comerciales que operan en los sectores lácteo y frutihortícola y se analizará las principales características de su localización, organización espacial, funcionamiento e interacciones. Por un lado, las cadenas de supermercados presentan tanto elevados niveles de concentración como de acceso a capital, tecnología y capacidad de organización profesional, alcanzando muy importantes niveles de expansión espacial, en sucursales y superficie comercial, y dispares niveles de participación de mercado en los distintos sectores alimenticios del AMBA. Por otra parte, los supermercados chinos, las verdulerías y las queserías, entre otras tipologías, aunque también alcanzan importantes niveles de expansión y permeabilidad en al AMBA, están desconcentrados en miles de actores comerciales con limitadas capacidades de gestión, capital y tecnología, y operan compitiendo o complementando el funcionamiento de las cadenas de supermercados en los sectores. De esta forma, cada uno de los actores de las distintas tipologías comerciales configurará una interacción particular con sus proveedores: industrias lácteas y la red de mercados mayoristas frutihortícolas, preferentemente. Las cadenas de supermercados han configurado interacciones jerárquicas, asimétricas y distorsivas con clientes, proveedores y las restantes tipologías, afectando el funcionamiento general de los entramados logísticos y comerciales. En este contexto, la oferta de alimentos en los distintos barrios del AMBA, así como la calidad, diversidad de oferentes, variedad y, principalmente, la conformación de los precios, quedan sujetas al rol de las cadenas de supermercados, afectando las condiciones de seguridad alimentaria y nutricional de la población.