BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] &nbsp;L'objectiu de l'article és analitzar les primeres eleccions al Parla­ment de Catalunya el 1980 per copsar la seva rellevància i el canvi històric que van representar tant per al sistema polític com per a les lògiques domi­nants a l'interior de les forces polítiques catalanes. Des d'una perspectiva que comprèn la disputa política com una disputa per l'hegemonia en el sentit gramscià, concebent també les dinàmiques de classe com un element rellevant per entendre allò polític, s'estudien els termes en què es desenvo­lupa la disputa política durant aquelles eleccions i se n'estudien els agents principals, l'evolució i el perquè dels seus plantejaments, les variacions i els decantaments que van produir-se en l'equilibri i la correlació de forces existents entre ells, i els condicionaments provinents del context en el qual es dona tot aquest procés. El plantejament també pretén escriure una his­tòria política de la consolidació del sistema democràtic a Espanya i de la crisi i la refundació del capitalisme global durant els anys setanta i vuitanta des de Catalunya.

[en] The aim of this article is to analyse the first elections to the Catalan Parliament of 1980 to try to grasp their relevance and the historic evolution that they enabled for both the political system and the dominant logics within the Catalan political forces. From a perspective that under­stands the political as a dispute for hegemony in the Gramscian sense, also understanding class dynamics as a relevant element in understanding the political, the analysis focuses on the terms in which the political dispute occurred during that election, studying its main actors, the evolution of its approaches and the reasons for those, and the variations and shifts in the correlation of forces between them, taking into account also the general con­ditions arising from the context in which the whole process occurred. The aim is also to contribute to a political history of the consolidation of the democratic system in Spain and the crisis and relaunching of global capi­talism during the 1970s and 1980s from Catalonia
[ca] Realitzant un estudi sistemàtic i concret de certes tipologies escultòriques podem arribar a reconèixer, amb el temps, com alguns elements un dia identificats i inclosos en una categoria dobjectes resultin pertànyer a una altra. Aquest és el cas del fragment que presentem a lʹactual article. Amb lʹajut dʹestudis específics i una anàlisi estilística donem nova llum a un objecte que formava part dʹun esquema decoratiu monumental fins ara poc documentat al món romà.

[en] By carrying out a systematic and concrete study of certain types of sculpture, we can come to know, over time, how some elements that were once identified and included in one category of objects appear to belong to another. This is the case with the fragment we deal with in this article. With the help of specific studies and an accurate stylistic analysis, we give new light to an object that was part of a rare and little documented monumental decoration in the Roman world.
[ca] Estem davant d'un procés de reencontre i de redescobriment del lloc, i això és el que explica el creixent interès per esbrinar com s'insereix la literatura en l'espai geogràfic i com es representen els llocs en els textos literaris. La relació entre geografia i literatura és bidireccional i el fil conductor d'aquesta relació és el viatge. El viatge, per se, té un atractiu especial i ha transpirat, transpira i transpirarà sempre una certa aureola mítica i llegendària, a més d'haver estat i de seguir essent fonamental en la pràctica geogràfica. En aquest context, convé preguntar-se si les monografies geogràfiques convencionals i canòniques, escrites per geògrafs i geògrafes a partir de l'experiència viatgera, són realment 'objectives', en el sentit que no s'han vist influïdes per l'experiència viatgera del propi autor, quelcom que es dóna per suposat en el cas dels autors de llibres de viatge.

[en] We are undertaking a process to re-encounter and rediscover the place, which is what explains the growing interest in finding out how literature is inserted into the geographic space and how places are represented in literary texts. The relationship between geography and literature runs both ways and the guiding thread of this relationship is travel. Travel in itself has a special attraction and has been, is and will always be surrounded by a certain mythical and legendary aura, in addition to having been and continuing to be essential to geographical work. In this context, it is worth asking if conventional and canonical geographical monographs written by geographers based on travel experience are truly 'objective' in the sense that they were not influenced by the travel experience of the author, something taken for granted in the case of the authors of travel books.
[ca] En 1729-1730, a la província d'Antioquia, Nou Regne de Granada, es du a terme un judici contra tres mulats joves pel rapte d'una jove espanyola. Els protagonistes d'aquest cas són un exemple de com els individus formaven part d'estructures relacionals en què hi ha normes formals i informals, i que es fonamenten tant en el capital econòmic com en el capital social-relacional. L'estudi d'aquesta xarxa de relacions mostra elements centrals de l'estructura de la societat colonial als quals tot individu estava sotmès en major o menor mesura, més enllà de la seva condició econòmica o ètnica. Es tracta d'una mirada en la qual l'anàlisi microhistòrica de les xarxes familiars es complementa amb l'anàlisi de l'honor i la neteja de sang com a formes que pren el capital social en el món colonial.

[en] In 1729-1730, in the Province of Antioquia, New Kingdom of Granada, a trial was brought against three young mulattoes for the abduction of a young Spanish woman. The protagonists in this case are an example of how individuals were inserted into relational structures in which formal and informal norms operate, and which are sustained both by economic capital and social-relational capital. The study of this network of relationships allows us to unveil central elements of the structure of colonial society to which every individual, regardless of their economic or ethnic condition, was to a greater or lesser extent subjected. It is a view in which the microhistorical analysis of family networks is complemented with the analysis of honour and blood cleansing as forms of social capital in the colonial world.
[ca] El deteriorament de la causa maputxe en l'opinió pública xilena a partir del rebuig a una nova constitució és simptomàtic d'un gir polític cap a posicions més conservadores i intolerants a la plurinacionalitat. La noció d'un Estat espasmòdic permet analitzar aquest gir en el que las classes dirigents −per raó de la pandèmia, dels estats d'excepció, dels subsidis d'emergència i de la propaganda− enrobusteixen la seva hegemonia. En els territoris maputxe, on l'Estat és minso, tals maniobres, encara que aconsegueixen el seu propòsit immediat, arrisquen en el mitjà termini l'estabilitat política i exacerben la conflictivitat local. La lectura del que allí ocorre permet identificar les fonts d'aquesta conflictivitat, però també albirar iniciatives autonòmiques sobre altres maneres de construir democràcia, més enllà de la gramàtica que en aquests territoris intenta imposar-se.

[en] The deterioration of the Mapuche cause in Chilean public opinion since the rejection of a new constitution is symptomatic of a political turn towards a more conservative and intolerant position concerning a plurinational society. The notion of a spasmodic State allows us to analyze this turn in which the ruling classes −thanks to the pandemic, states of emergency, emergency subsidies and propaganda− strengthen their hegemony. In the Mapuche territories, where the State is meager, such maneuvers, although they achieve their immediate purpose, risk political stability in the medium term and exacerbate local conflicts. Reading what happens there allows us to identify the sources of this conflict and glimpse autonomous initiatives about other ways of building democracy beyond the grammar that tries to be imposed in these territories.
[ca] Quan duem a terme algunes investigacions pot ser d'interès conèixer la relació que hi ha entre dues o més variables, el grau d'associació que tenen, l'augment o disminució conjunta, i la influència de l'una sobre l'altra. El tipus de correlació i la intensitat que hi ha entre dues variables es pot mesurar a través de diversos procediments. A l'article s'expliquen aquests procediments, davant de quines situacions s'ha d'aplicar cadascun, quina n'és la millor representació gràfica, i com es poden obtenir i interpretar mitjançant l'ús de SPSS. També s'explica: l'ús de khi quadrat com a mesura d'associació de dues variables d'escala nominal; la correlació de Spearman per mesurar l'associació entre dues variables ordinals, una variable d'escala ordinal amb una altra d'escalar, o bé dues variables escalars no paramètriques; finalment, la correlació de Pearson per mesurar la variació conjunta de dues variables escalars.

[en] For some of the data obtained in research it can be useful to determine the relationship between two or more variables, their degree of association and their positive or negative correlation, as well as the influence one variable has on the other. The correlation type and strength can be measured using different tests. These tests are explained in the article, as well as the situations in which each test is appropriate, the best graphic representation of the relationship between the variables and the way to obtain and interpret their correlation using SPSS. Specifically, the article examines: the use of the chi-square test as a measure of association between two categorical variables; the Spearman correlation coefficient to measure the association between two ranked variables, one ranked and one scalar variable, or two non-parametric scalar variables; and the Pearson correlation coefficient to measure the covariance of two scalar variables.
[ca] Després del recent descobriment a la Biblioteca Estense de Mòdena del manuscrit que conté la Farsa de la Costança de Cristóbal de Castillejo, aquest article presenta una edició crítica del seu introit llatí.

[en] This paper offers a critical edition of the Latin introitus of the manuscript containing the Farsa de la Costança by Cristóbal de Castillejo, recently discovered in the Estense Library of Modena.
[ca] Moltes mesures de salut pública poden tenir un impacte important en determinades classes o grups socials desfavorits. Això pot atenuar, almenys temporalment, les desigualtats socials en salut, en la mesura en què aquests grups tenen una prevalença major de les condicions que les mesures de salut pública volen afrontar, però també pot estigmatitzar-los, la qual cosa a la llarga conduiria a exacerbar de nou les inequitats en salut. Es descriuen els conceptes de classe social, classisme i estigma. S'analitzen diferents corrents de pensament que han concebut el paper de l'estigma dins de la salut pública. S'accepta que en condicions excepcionals es poden defensar algunes mesures de salut pública amb certs efectes estigmatitzadors com una conseqüència indesitjada, però mai de forma deliberada, com a component nuclear o exclusiu de la intervenció. Finalment, es comenten diverses condicions que han de complir-se per evitar o minimitzar l'estigma en les actuacions de la salut pública: la participació de les classes i grups socials involucrats en la presa de decisions; la supervisió ètica independent; defugir la individualització dels problemes de salut pública i posar l'èmfasi en què són problemes predominantment col·lectius; la compensació suficient a les persones i grups perjudicats; i l'esforç per afrontar i corregir les causes profundes i estructurals de les desigualtats en salut.

[en] Many public health measures can have a greater impact on certain disadvantage classes or social groups. This may attenuate, at least temporarily, the social inequalities in health as these groups have a higher prevalence of the conditions that public health measures want to address, but it can also stigmatize them, which in turn will exacerbate again health inequities. We describe the concepts of social class, classism and stigma, and analyse different currents of thought that have conceived the role of stigma within public health. It is accepted that in exceptional conditions some public health measures with certain stigmatising effects as an unintended consequence, but never deliberately, as a nuclear or exclusive component of the intervention, can be supported. Finally, we propose several conditions that must be met to avoid or minimize the stigma in public health actions: the participation of the classes and social groups involved in the decision making; independent ethical surveillance; to avoid the individualization of public health problems, which blames the victim, and emphasise that they are predominantly collective problems; sufficient compensation for the individuals and groups harmed; and the effort to confront and correct the deep and structural causes of health inequalities.
[ca] Aquest estudi se centra en dues pel·lícules significatives del cinema de Hollywood: Ninotchka i Doctor Zhivago i, en la visió que els dos films van oferir, en el seu moment, sobre la Unió Soviètica. Els diferents contextos històrics que van envoltar els rodatges de totes dues o els orígens dels diferents guions estableixen una sèrie de desigualtats entre els dos films que, tanmateix, mantenen una visió molt similar sobre la imatge de la Unió Soviètica que volia transmetre's. A més d'analitzar-se aquesta qüestió sobre la perspectiva que Hollywood va voler difondre, a l'estudi s'aborda també el pes que representen les figures femenines protagonistes en el desenvolupament de les històries.

[en] The study analyses two meaningful Hollywood´s films: Ninotchka and Doctor Zhivago and their view about Soviet Union. The different historic event where took place the film shooting did unevesness between both films. However the view that both presented about Soviet Union were very similar. Furthermore this analyse about the image that Hollywood presented, the study also presents the influence of female protagonists in the storytelling. &nbsp;&nbsp;
[ca] Entre les múltiples iniciatives empreses per a reactivar la cultura catalana en els anys seixanta, una de les més desconegudes són les Primeres Jornades d'Estudi sobre Problemes de la Cultura Catalana Actual. Es van celebrar el gener de 1966 a casa de Fèlix Millet i hi van participar des dels empresaris fundadors d'Òmnium fins a intel·lectuals d'esquerres i persones com Jordi Pujol i Josep Benet. Gràcies a l'arxiu d'aquest darrer, s'ha pogut reconstruir el contingut d'aquella reunió i els projectes fallits que se'n van derivar.

[en] Among the many initiatives undertaken to reactivate Catalan culture in the sixties, one of the least known was the First Conference of Study on Current Problems of Catalan Culture. It was held in January 1966 at the home of Felix Millet and a range of people took part, from the entrepreneurs who had founded Omnium to leftist intellectuals and figures like Jordi Pujol and Josep Benet. Thanks to the archive of the latter, it has been possible to reconstruct the content of the meeting and the failed projects that arose from it.
[ca] El present treball analitza de les mobilitzacions que es van desenvolupar per demanar justícia per l'assassinat de Giovanni López durant la primera quinzena de juny de l'any 2020 a la ciutat de Guadalajara, Jalisco, Mèxic. Aquestes mobilitzacions són un referent contemporani de l'ús de la força policial per part de l'Estat mexicà i s'inclouen dins dels pocs moviments socials que han irromput durant el lapse de la pandèmia de la Covid-19.El suport teòric d'aquest article parteix de l'acció col·lectiva, de les formes organitzatives i de les emocions, en mesura que considerem que aquestes últimes van tenir una influència en l'ús i execució dels repertoris d'acció col·lectiva que van ser utilitzats pels manifestants. Compta, a més, amb un aparell metodològic que va estar conformat per tres eines: l'entrevista semi-estructurada, l'observació participant i el registre hemerogràfic i de xarxes socials (virtuals). L'article fa un exercici epistèmic en el qual es recupera la veu dels i les participants en aquestes mobilitzacions i mostra extractes d'entrevista, així com notes periodístiques que triangulan les narratives.

[en] This paper gives an account of the mobilizations to demand justice for the murder of Giovanni López that took place during the first half of June, 2020 in the city of Guadalajara, Jalisco, Mexico. These mobilizations are a contemporary reference to the use of police force by the Mexican state and are included among the few social movements that have broken out during the period of the Covid 19 pandemic. This work analyzes the previous experience, the organizational forms, the collective action repertoires, the horizon of expectation and the emotions of some of the participants in these manifestations. It also has a methodological apparatus that was made up of three tools: semi-structured interview, participant observation, and the hemerographic and (virtual) social network registry. The article makes an epistemic exercise in which the voice of the participants in these mobilizations is recovered and displayed in interview excerpts as well as in the journalistic notes that triangulate the narratives
[ca] Partint de la lectura del poema "Epigrama", procuro pensar de quina manera Manuel Resende interpel·la el passat en la seva poesia, proposant d'interrompre la recurrència històrica que encamina les societats cap a la catàstrofe. Les evidents simetries entre l'ascens dels feixismes en la primera postguerra i l'actual recrudescència de l'extrema dreta ens obliguen a comprendre i a preveure les condicions que, ahir com avui, el van originar. Recorrent a la concepció històrica de Walter Benjamin, que es mostra decisiva en la comprensió de la poesia de Manuel Resende, aquest article suggereix que només la revolució permetrà interrompre el curs del temps i redimir els vençuts de la història. "Epigrama" sorgeix, d'aquesta manera, com un exercici de fer present una realitat ombrívola que, malgrat les diferències de cada circumstància històrica, pot tornar a produir-se en el nostre temps. Com procuro argumentar, alertar sobre les greus conseqüències d'aquest retorn és un dels propòsits fonamentals de la poesia de Manuel Resende.

[en] Reading the poem "Epigrama", this paper tries to think about the way in which Manuel Resende inquires the past in his poetry, proposing the interruption of historical recurrence that leads societies towards catastrophe. The obvious symmetries between the rise of fascism in the first post-war period and the current resurgence of the far-right compel us to understand and to prevent the conditions that have originated it in the past as well as in the present. Using Walter Benjamin's vision of History, which appears to be of crucial importance in understanding Manuel Resende's poetry, it is suggested that only revolution will interrupt the course of time and redeem the losers in history. "Epigrama" emerges as a presentification exercise of a dark reality that, despite the differences of each historical circumstance, can once again happen in our times. Alerting to the serious consequences of this return is also, as I try to argue, one of the objectives of Manuel Resende's poetry.
[ca] En el panorama europeu, Espanya representa un punt de referència positiu pel que fa a la regulació dels biobancs. De fet, a principis del segle XXI, la legislació espanyola ha respost ràpidament als reptes plantejats pels avanços de la biotecnologia i la genòmica en el camp de la recerca biomèdica mitjançant la promulgació en 2007 de la Llei de Recerca Biomèdica per a mantenir-se al dia amb el canvi de paradigma. Durant els últims 10 anys, aquest marc espanyol juntament amb el Reial decret 1716/2011 ha tingut el mèrit d'abordar les qüestions ètiques més controvertides relacionades amb els biobancs. No obstant això, avui la regulació de la recerca biomèdica i els biobancs ha de bregar amb la intel·ligència artificial i recerques amb gran quantitat de dades que han plantejat una sèrie de desafiaments i controvèrsies. L'objectiu d'aquest article és doble. En primer lloc, analitzaré des d'un punt de vista ètic els mèrits de la regulació espanyola sobre biobancs amb la finalitat d'extreure algunes lliçons de la situació encara no regulada en altres Estats membres.En segon lloc, tractaré el canvi de paradigma en la recerca biomèdica i em preguntaré si el marc ètic i legal que va introduir la llei espanyola a principis de segle encara és capaç de mantenir-se ferm davant els nous desafiaments contextuals i socials. En aquest sentit, identificaré algunes oportunitats d'implementació i suggeriré estratègies per a aconseguir-les en el context específic dels biobancs.

[en] In the European landscape, Spain represents a positive reference point when it comes to biobank regulation. Indeed, at the beginning of XXI century, the Spanish legislation has promptly responded to challenges posed by new biotechnologies and advances in genomics in the field of biomedical research by enacting in 2007 the Ley de Investigación Biomédica in order to keep up with the paradigm shift. Over the past 10 years, this Spanish framework along with the Real Decreto 1716/2011 has hold the merit to tackle the most controversial ethical issues related to use of human samples and personal data in biomedical research and biobanking (e.g. broad consent, secondary uses, governance, etc.). However, today the regulation of biomedical research and biobanks has to deal with big data, artificial intelligence and data-intensive research which have brought a number of challenges and controversies. The aim of this paper is two-fold. First, I will analyse from an ethical point of view the merits of Spanish regulation on biobanking in order to draw some lessons for the still unregulated situation in other Member States. Secondly, I will discuss the big data paradigm shift in biomedical research and question if the ethical and legal framework introduced the Spanish law at the beginning of the century is still able to hold the ground with the new contextual and societal challenges. In this respect, I will identify some opportunities for implementation and suggest strategies to achieve them in the specific context of biobanks.