[ca] Diversos crítics han assenyalat recentment la rellevància de l'Ecocrítica per a la teoria i la pràctica de la Traducció, i han posat de manifest alguns dels molts enfocaments des dels quals desenvolupar una consciència ecològica de la Traducció, que inclogui –sense limitar-se a– la consciència mediambiental. Més enllà del reconeixement de la globalització com una de les múltiples forces que impacten i, alhora, es veuen impactades per la tasca dels traductors/intèrprets, i més enllà també de la consciència de la traducció com un fenomen global i una pràctica que pot treballar en pro o en contra dels drets humans (inclosos els drets dels grups socialment més desafavorits), el nostre punt de partida en aquest article és el convenciment que els espais socials a l'era global són, en realitat, zones translacionals on tenen lloc trobades lingüístiques tant com culturals. L'estudi de l'economia geopolítica pròpia dels intercanvis entre cultures, identitats, comunitats i individus a escala global mostra que aquests intercanvis estan lluny de ser simètrics i bidireccionals, tot i que aquest desequilibri no sempre és percebut, especialment en el discurs (s) oficial/s sobre la diversitat. En aquest sentit, dur a terme l'anàlisi dels espais i processos asimètrics esmentats (que actualment són cada vegada més etnodiversos, multilingües i multiculturals) des del punt de vista de la traducció i amb una perspectiva ecocrítica pot ser significativament rellevant per treballar en pro de la cohesió social en societats multiculturals, ja sigui pel que fa a la negociació de la diferència o al desenvolupament de l'equitat, inclosa l'equitat de gènere. Partint d'una panoràmica breu sobre l'evolució de l'ecocrítica, en aquest article ens proposem analitzar les aportacions del pensament ecològic cultural a la traducció en les darreres dècades, així com les oportunitats i els reptes que això ha comportat. En aquest sentit, reflexionarem sobre conceptes clau com "naturalesa" i "allò natural" aplicats a aquest camp, i prendrem en consideració la necessitat d'una nova ètica de la traducció amb perspectiva ecocrítica.

[es] Varios críticos han señalado recientemente la relevancia de la Ecocrítica para la teoría y la práctica de la Traducción, y han puesto de manifiesto algunos de los muchos enfoques desde los cuales desarrollar una conciencia ecológica de la Traducción, que incluya –sin limitarse a– la conciencia medioambiental. &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; Más allá del reconocimiento de la globalización como una de las múltiples fuerzas que impactan y, a su vez, se ven impactadas por la labor de los traductores/ intérpretes, y más allá también de la conciencia de la traducción como un fenómeno global y una práctica que puede trabajar en pro o en contra de los derechos humanos (incluidos los derechos de los grupos socialmente más desfavorecidos), nuestro punto de partida en este artículo es el convencimiento de que los espacios sociales en la era global son, en realidad, zonas traslacionales donde tienen lugar encuentros lingüísticos tanto como culturales. El estudio de la economía geopolítica propia de los intercambios entre culturas, identidades, comunidades e individuos a escala global muestra que dichos intercambios están lejos de ser simétricos y bidireccionales, a pesar de que tal desequilibrio no siempre es percibido, especialmente en el/los discurso(s) oficial/es sobre la diversidad. En ese sentido, llevar a cabo el análisis de dichos espacios y procesos asimétricos (que actualmente son cada vez más etnodiversos, multilingües y multiculturales) desde el punto de vista de la Traducción y con una perspectiva ecocrítica puede ser significativamente relevante para trabajar en pro de la cohesión social en sociedades multiculturales, ya sea en lo concerniente a la negociación de la diferencia o al desarrollo de la equidad, incluida la equidad de género. &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; Partiendo de una breve panorámica sobre la evolución de la Ecocrítica, en este artículo nos proponemos analizar las aportaciones del pensamiento ecológico cultural a la Traducción en las últimas décadas, así como las oportunidades y los retos que esto ha comportado. En este sentido, reflexionaremos sobre conceptos clave como "naturaleza" y "lo natural" aplicados a este campo, y tomaremos en consideración la necesidad de una nueva ética de la traducción con perspectiva ecocrítica.