[ca] En aquesta tesi doctoral, investiguem la complexa interacció entre les dinàmiques temporals associades amb la memòria i el costum, i els seus efectes en els sistemes socials i econòmics. Per a això, combinem models teòrics, per a explorar les implicacions del costum en models de llindars (pressió social), i l'anàlisi empírica, per a abordar l'impacte dels patrons temporals i espacials en sistemes complexos reals, prenent com a cas d'estudi el mercat immobiliari. La recerca en aquesta tesi s'estructura en dues parts principals. En la primera part, ens centrem en fer models teòrics per a entendre com l'acostumar-se a un estat (representatiu d'una opinió, comportament, etc.) influeix altres mecanismes de canvi social i quin implicacions té aquest mecanisme en el comportament emergent del sistema. Acostumar-se en aquest context s'entén com una resistència creixent a canviar l'estat actual, la qual cosa també pot entendre's com un record dels estats passats. En altres paraules, com a més temps porti un agent amb un estat, menys probable és que canviï est. En aquesta tesi, analitzem el costum en models de llindars, on el mecanisme de canvi social és la pressió social (modelada com un llindar). Aquests models són usats per a descriure 3 fenòmens socials diferents: segregació, difusió d'innovacions i l'arribada al consens. En el model de segregació de Sakoda-Schelling, els efectes d'acostumar-se s'entenen com una persistència a quedar-se en la residència actual com a més temps un agent hagi estat satisfet allí. Aquesta modificació és capaç de portar el sistema d'un estat mixt a un segregat, per tant, és capaç de trencar la transició de fase mixta-segregada present en el model original. A pesar que el costum promou la segregació, el creixement de dominis en la fase segregada és lent, sent capaç de trencant la invariància temporal. A continuació, introduïm un nou marc matemàtic, estenent l'equació mestra aproximada per a models binaris en xarxes complexes per a incloure els efectes del costum. Aquest marc ens permet escriure en termes d'un conjunt d'equacions diferencials la dinàmica del sistema i entendre que mecanisme rellevant causa el seu estat final. Testem els resultats d'aquestes equacions en el model de Granovetter-Watts, per a investigar com el costum modifica els processos de difusió d'innovacions. Ens trobem que el costum, entesa en aquest model com una resistència a adoptar la innovació, pot alterar significativament la dinàmica de contagi complex del model, on la cascada d'adopció exponencial és reemplaçada per un creixement o exponencial estiratge o en llei de potència, depenent de com modelitzem el costum. Per a aquest model, trobem una solució analítica per a la condició de cascada i els exponents, oferint una comprensió de com el costum i l'estructura de la xarxa influeixen en els processos de contagi complex. Finalment, estudiem un model de llindar simètric, un model on tots dos estats són simètrics i intenten arribar al consens. Els resultats revelen que acostumar-se afecta de manera important en la dinàmica del model, portant a noves fases no presents en la versió original, caracteritzades per un desordre inicial seguit d'un creixement lent de dominis. En aquesta fase, el mecanisme de costum és capaç de portar al consens a l'estat de la minoria inicial. El costum també introdueix un procés de creixement de dominis més lent amb estats transitoris de llarga durada, indicant que els efectes del costum, malgrat promoure l'ordre, poden retardar significativament la convergència del sistema a l'estat estacionari. En la segona part, passem a una anàlisi empírica de dades reals d'una plataforma en línia de pisos en venda que ens permet analitzar les interaccions espacials i temporals del mercat immobiliari. Usem anuncis que han estat publicats en algun moment durant 2 anys en 3 províncies espanyoles, de manera que puguem oferir una visió objectiva de la dinàmica del mercat, incloent-hi el paper de les agències immobiliàries i la seva influència en els patrons espacials emergents. Comencem explorant la segmentació espacial dins del mercat immobiliari, causada per la presència i influència de les agències immobiliàries. Representem el mercat com una xarxa tripartida que connecta anuncis, agències i cel$\cdot$les espacials, de manera que ens permeti identificar la division del mercat mitjançant diferents algorismes de detecció de comunitats. La nostra anàlisi revela que la segmentació del mercat és consistent a través de diferents resolucions espacials i algorismes, i trobem patrons similars en dades d'Espanya i França (en tots dos països els mercats detectats estan connectats i són més grans que els municipis). A més, quant a la dinàmica temporal, analitzem les ràfegues d'anuncis, els patrons setmanals i la publicació dels anuncis per part de les diferents agències immobiliàries. Observem que la dinàmica dels anuncis exhibeix patrons temporals irregulars, influenciats per un efecte de memòria similar al d'acostumar-se en sistemes socials, però és la probabilitat que un anunci sigui eliminat la que disminueix amb el temps. Aquest efecte de memòria és consistent a través de diferents regions i tipus de propietats, suggerint que és una característica general del mercat immobiliari. També trobem que la publicació d'anuncis per part de les agències està influenciada per la grandària de la seva cartera d'anuncis (preferència per agències grans), el seu preu mitjà (similitud de preus agencia - nou casa) i la seva proximitat espacial (especialització). En resum, a través de dos punts de vista complementaris, models teòrics i anàlisi empírica, aquesta tesi contribueix a la comprensió de com el costum i la memòria donen forma als sistemes socials i econòmics. Els nostres resultats subratllen el profund impacte de les dinàmiques temporals en els sistemes socioeconòmics, revelant com els efectes no Markovianos alteren els comportaments, portant a nous fenòmens en la dinàmica de la segregació, processos de contagi i problemes de consens. A més, l'anàlisi de dades reals del mercat immobiliari destaca la importància de les dinàmiques temporals (memòria) i espacials (especialització) de les agències immobiliàries en la formació de les estructures del mercat i en els processos de presa de decisions dels venedors. La fortalesa d'aquesta recerca radica en la combinació d'enfocaments teòrics i empírics, basats en l'ús de grans conjunts de dades, teoria de xarxes i models matemàtics simples. Aquest enfocament interdisciplinari crida a futurs desenvolupaments d'aquest tipus, que acaben de començar a revelar els secrets del comportament humà.

[es] En esta tesis doctoral, investigamos la compleja interacción entre las dinámicas temporales asociadas con la memoria y la costumbre, y sus efectos en los sistemas sociales y económicos. Para ello, combinamos modelos teóricos, para explorar las implicaciones de la costumbre en modelos de umbrales (presión social), y el análisis empírico, para abordar el impacto de los patrones temporales y espaciales en sistemas complejos reales, tomando como caso de estudio el mercado inmobiliario. La investigación en esta tesis se estructura en dos partes principales. En la primera parte, nos centramos en hacer modelos teóricos para entender como el acostumbrarse a un estado (representativo de una opinión, comportamiento, etc.) influye otros mecanismos de cambio social y qué implicaciones tiene este mecanismo en el comportamiento emergente del sistema. Acostumbrarse en este contexto se entiende como una resistencia creciente a cambiar el estado actual, lo que también puede entenderse como un recuerdo de los estados pasados. En otras palabras, como más tiempo lleve un agente con un estado, menos probable es que cambie este. En esta tesis, analizamos la costumbre en modelos de umbrales, donde el mecanismo de cambio social es la presión social (modelada como un umbral). Estos modelos son usados para describir 3 fenómenos sociales diferentes: segregación, difusión de innovaciones y la llegada al consenso. En el modelo de segregación de Sakoda-Schelling, los efectos de acostumbrarse se entienden como una persistencia a quedarse en la residencia actual como más tiempo un agente haya estado satisfecho allí. Esta modificación es capaz de llevar el sistema de un estado mixto a uno segregado, por lo tanto, es capaz de romper la transición de fase mixta-segregada presente en el modelo original. A pesar de que la costumbre promueve la segregación, el crecimiento de dominios en la fase segregada es lento, siendo capaz de rompiendo la invariancia temporal. A continuación, introducimos un nuevo marco matemático, extendiendo la ecuación maestra aproximada para modelos binarios en redes complejas para incluir los efectos de la costumbre. Este marco nos permite escribir en términos de un conjunto de ecuaciones diferenciales la dinámica del sistema y entender que mecanismo relevante causa su estado final. Testeamos los resultados de estas ecuaciones en el modelo de Granovetter-Watts, para investigar como la costumbre modifica los procesos de difusión de innovaciones. Nos encontramos que la costumbre, entendida en este modelo como una resistencia a adoptar la innovación, puede alterar significativamente la dinámica de contagio complejo del modelo, donde la cascada de adopción exponencial es reemplazada por un crecimiento o exponencial estirado o en ley de potencia, dependiendo de como modelizamos la costumbre. Para este modelo, encontramos una solución analítica para la condición de cascada y los exponentes, ofreciendo una comprensión de como la costumbre y la estructura de la red influyen en los procesos de contagio complejo. Finalmente, estudiamos un modelo de umbral simétrico, un modelo donde ambos estados son simétricos e intentan llegar al consenso. Los resultados revelan que acostumbrarse afecta de forma importante en la dinámica del modelo, llevando a nuevas fases no presentes en la versión original, caracterizadas por un desorden inicial seguido de un crecimiento lento de dominios. En esta fase, el mecanismo de costumbre es capaz de llevar al consenso al estado de la minoría inicial. La costumbre también introduce un proceso de crecimiento de dominios más lento con estados transitorios de larga duración, indicando que los efectos de la costumbre, a pesar de promover el orden, pueden retrasar significativamente la convergencia del sistema al estado estacionario. En la segunda parte, pasamos a un análisis empírico de datos reales de una plataforma online de pisos en venta que nos permite analizar las interacciones espaciales y temporales del mercado inmobiliario. Usamos anuncios que han estado publicados en algún momento durante 2 años en 3 provincias españolas, de forma que podamos ofrecer una visión objetiva de la dinámica del mercado, incluyendo el papel de las agencias inmobiliarias y su influencia en los patrones espaciales emergentes. Empezamos explorando la segmentación espacial dentro del mercado inmobiliario, causada por la presencia e influencia de las agencias inmobiliarias. Representamos el mercado como una red tripartita que conecta anuncios, agencias y celdas espaciales, de forma que nos permita identificar la division del mercado mediante diferentes algoritmos de detección de comunidades. Nuestro análisis revela que la segmentación del mercado es consistente a través de diferentes resoluciones espaciales y algoritmos, y encontramos patrones similares en datos de España y Francia (en ambos países los mercados detectados están conectados y son más grandes que los municipios). Además, en cuanto a la dinámica temporal, analizamos las ráfagas de anuncios, los patrones semanales y la publicación de los anuncios por parte de las diferentes agencias inmobiliarias. Observamos que la dinámica de los anuncios exhibe patrones temporales irregulares, influenciados por un efecto de memoria similar al de acostumbrarse en sistemas sociales, pero es la probabilidad de que un anuncio sea eliminado la que disminuye con el tiempo. Este efecto de memoria es consistente a través de diferentes regiones y tipos de propiedades, sugiriendo que es una característica general del mercado inmobiliario. También encontramos que la publicación de anuncios por parte de las agencias está influenciada por el tamaño de su cartera de anuncios (preferencia por agencias grandes), su precio medio (similitud de precios agencia - nuevo casa) y su proximidad espacial (especialización). En resumen, a través de dos puntos de vista complementarios, modelos teóricos y análisis empírico, esta tesis contribuye a la comprensión de como la costumbre y la memoria dan forma a los sistemas sociales y económicos. Nuestros resultados subrayan el profundo impacto de las dinámicas temporales en los sistemas socio-económicos, revelando como los efectos no Markovianos alteran los comportamientos, llevando a nuevos fenómenos en la dinámica de la segregación, procesos de contagio y problemas de consenso. Además, el análisis de datos reales del mercado inmobiliario destaca la importancia de las dinámicas temporales (memoria) y espaciales (especialización) de las agencias inmobiliarias en la formación de las estructuras del mercado y en los procesos de toma de decisiones de los vendedores. La fortaleza de esta investigación radica en la combinación de enfoques teóricos y empíricos, basados en el uso de grandes conjuntos de datos, teoría de redes y modelos matemáticos simples. Este enfoque interdisciplinario llama a futuros desarrollos de este tipo, que acaban de empezar a desvelar los secretos del comportamiento humano.