[ca] La direcció escolar està considerada per la literatura científica el segon factor més influent en els resultats escolars, després de l'acció del professorat. La nostra recerca analitza les relacions que s'estableixen entre la passió que tenen els directius escolars vers la seva tasca i les creences prèvies que tenen sobre l'ensenyament-aprenentatge i el lideratge. Gràcies a la Teoria de l'Acció (Pérez, 1991), la qual explica les relacions entre coneixement i motivació amb l'acció humana, s'analitza la funció directiva des de la perspectiva de les creences sobre l'ensenyament-aprenentatge i el lideratge, i la passió per l'activitat, en un context educatiu complex on es mostren evidències de la identitat fragmentada dels directors escolars. El treball de camp compta amb una mostra de 262 directius de centres d'Educació Primària i Secundària de Catalunya i utilitza una bateria d'instruments que recullen: a) les teories implícites d'ensenyament-aprenentatge dels directius, b) les creences sobre la funció directiva, i c) la passió vers la funció directiva. A més, s'ha dissenyat i validat un nou qüestionari per identificar les creences sobre la funció directiva. La pluralitat de la mostra permet realitzar un anàlisi inferencial mitjançant correlacions, anàlisi de clúster i regressions logístiques, i obtenir informació relativa a diversos perfils directius. Els resultats evidencien una major presència de teories implícites sobre l'ensenyament-aprenentatge de tipus constructivistes (Pozo et al., 2006) en directius. Alhora, seguint la classificació de Snowden i Boone (2007) es mostra una presència equiparable entre els que tenen creences de tipus complicada sobre la funció directiva i els que les tenen de tipus complex. La passió vers la funció directiva mostra alts nivells de passió harmoniosa i nivells baixos de passió obsessiva (Vallerand et al., 2003) comparativament respecte d'altres col·lectius. Apareixen, a més, relacions entre les teories implícites d'ensenyament-aprenentatge i les creences sobre la funció directiva. Finalment, es diferencien dos perfils de directius que ens permeten reflexionar sobre algunes implicacions per a la direcció escolar a Catalunya.

[es] La dirección escolar está considerada por la literatura científica el segundo factor más influyente en los resultados escolares después de la acción del profesorado. Nuestra investigación analiza las relaciones que se establecen entre la pasión que tienen los directivos escolares sobre su tarea de dirigir y las creencias previas que tienen sobre la enseñanza y el aprendizaje, y el liderazgo. Gracias a la Teoría de la Acción (Pérez, 1991), que explica las relaciones entre conocimiento y motivación en la acción humana, se analiza la función directiva desde la perspectiva de las creencias sobre la enseñanza-aprendizaje y el liderazgo, y la pasión por la actividad directiva, en un contexto educativo complejo donde se muestran evidencias de la identidad fragmentada de los directivos escolares. El trabajo de campo cuenta con una muestra de 262 directivos de centros de Educación Primaria y Secundaria de Cataluña y utiliza una batería de instrumentos que recogen: a) las teorías implícitas de enseñanza y aprendizaje de los directivos, b) las creencias sobre la función directiva, i c) la pasión sobre la función directiva. Además, se ha diseñado y validado un nuevo cuestionario para identificar las creencias sobre la función directiva. La pluralidad de la muestra permite realizar un análisis inferencial mediante correlaciones, análisis de clúster y regresiones logísticas, y obtener información relativa a diversos perfiles directivos. Los resultados evidencian una mayor presencia de teorías implícitas sobre enseñanza y aprendizaje de tipo constructivistas (Pozo et al., 2006) en directivos. A la vez, siguiendo la clasificación de Snowden y Boone (2007) se muestra una presencia equiparable entre los directivos que tienen creencias de tipo complicado sobre la función directiva y los que las tienen de tipo complejo. La pasión sobre la función directiva muestra altos niveles de pasión armoniosa y niveles bajos de pasión obsesiva (Vallerand et al., 2003) comparativamente respecto a otros colectivos. Además aparecen relaciones entre las teorías implícitas de enseñanza y aprendizaje y las creencias sobre la función directiva. Finalmente, se diferencian dos perfiles de directivos que permiten reflexionar sobre algunas implicaciones para la dirección escolar en Cataluña.