[ca] En les darreres dècades, un conjunt de canvis i reformes han configurat un nou escenari d'educació superior caracteritzat per un increment de l'heterogeneïtat dels perfil d'estudiants, un augment del percentatge d'estudiants majors de 30 anys i un increment de l'edat mitjana de graduació. Aquest procés evidencia una creixent diversitat de les condicions socials i de vida de la població universitària i posa de manifest una major complexitat en les formes de participació i en les trajectòries acadèmiques dels estudiants. Diverses evidències internacionals mostren com les oportunitats educatives divergeixen entre els estudiants segons aquestes condicions socials perjudicant especialment a estudiants no tradicionals, és a dir, aquells estudiants adults i/o amb responsabilitats externes a la universitat. L'emergència i consolidació dels models d'educació a distància, caracteritzats per una major flexibilitat, poden jugar un paper crucial entre els estudiants amb múltiples responsabilitats externes a la universitat minimitzant els riscos d'abandonament i facilitant la participació i la graduació. L'objectiu d'aquesta tesi en format de compendi d'articles és aprofundir en els processos de desigualtat educativa a la universitat a partir de l'anàlisi de les condicions socials dels estudiants i de la modalitat d'universitat. Amb aquest objectiu, el desenvolupament teòric ofereix un conjunt d'explicacions per entendre els efectes de les condicions socials dels estudiants tant, per una banda, en el rendiment i en les trajectòries universitàries com, per altra banda, en el procés de presa de decisió de continuar o d'abandonar. Els resultats constaten l'existència d'efectes múltiples de les condicions socials dels estudiants que perjudiquen l'assoliment universitari en el cas dels estudiants no tradicionals. Per una banda, es constata un efecte sobre el rendiment de manera que els estudiants no tradicionals tenen un rendiment inferior que els seus companys tradicionals. Al mateix temps, s'evidencia com les condicions socials tenen un efecte sobre la presa de decisions de continuar a la universitat. En concret, es posa de manifest com el rendiment acadèmic és interpretat de manera diferent segons les condicions socials, penalitzant als estudiants no tradicionals que no continuen tot i tenir un bon rendiment. A partir de l'anàlisi longitudinal de les trajectòries en tres universitats, dues presencials i una en línia, es mostren diferències en les trajectòries d'abandonament segons modalitat d'universitat. Així mentre que l'abandonament dels estudiants no tradicionals és molt superior en el cas de les universitats presencials, a la modalitat d'universitat a distància es constata com l'abandonament no és un fenomen exclusiu dels estudiants no tradicionals sinó que té un impacte similar entre tot el conjunt d'estudiants que hi accedeixen. Aquests resultats constaten l'especificitat de la modalitat a distància en relació amb l'abandonament amb gairebé un abandonament que afecta a dos de cada tres estudiants que hi accedeixen. Per tal d'aprofundir en aquests resultats, s'analitzen les característiques socials dels estudiants a la universitat a distància i les motivacions i retorns que esperen obtenir del seu pas per la universitat. Els resultats evidencien una gran diversitat interna dels estudiants en línia que van més enllà dels estudiants amb responsabilitats externes a la universitat. Al mateix temps, s'observen múltiples lògiques d'accés i participació a la institució que varien segons el perfil dels estudiants sent aquells més grans els que mostren una concepció més intrínseca de l'experiència universitària dissociada de recompenses exclusivament professionals o de racionalitats econòmiques. La incorporació d'una mirada més àmplia en relació amb les motivacions d'accés i participació a la universitat ens permet identificar múltiples estratègies de participació a la universitat sovint no relacionades amb lògiques de fracàs acadèmic ni a l'adquisició d'un títol universitari.

[es] En las últimas décadas, un conjunto de cambios y reformas han configurado un nuevo escenario en la educación superior caracterizado por un incremento de la heterogeneidad del perfil de los estudiantes, un aumento del porcentaje de estudiantes mayores de 30 años y un incremento de la edad media de graduación. Este proceso pone de manifiesto una creciente diversidad de las condiciones sociales y de vida de la población universitaria y una mayor complejidad en las formas de participación y en las trayectorias académicas de los estudiantes. Diferentes hallazgos internacionales muestran como las oportunidades educativas de los estudiantes difieren según estas condiciones sociales perjudicando especialmente a los estudiantes no tradicionales, es decir, estudiantes adultos y / o con responsabilidades externas a la universidad. La emergencia y consolidación de los modelos de educación a distancia, caracterizados por una mayor flexibilidad, pueden jugar un papel crucial entre los estudiantes con múltiples responsabilidades minimizando los riesgos de abandono y facilitando la participación y la obtención de un título universitario. El objetivo de esta tesis en formato de compendio de artículos es profundizar en los procesos de desigualdad educativa en la universidad a partir del análisis de las condiciones sociales de los estudiantes y de la modalidad de universidad. Con este objetivo, el desarrollo teórico ofrece un conjunto de explicaciones para entender los efectos de las condiciones sociales tanto en el rendimiento y en las trayectorias universitarias como en el proceso de toma de decisión de continuar los estudios. Los resultados constatan la existencia de efectos múltiples de las condiciones sociales sobre el logro universitario que perjudican específicamente a los estudiantes no tradicionales. Por un lado, se constata un efecto sobre el rendimiento de modo que los estudiantes no tradicionales tienen un rendimiento inferior que sus compañeros. Al mismo tiempo, se pone de manifiesto como las condiciones sociales tienen un efecto sobre la toma de decisiones de continuar en la universidad. En concreto, se constata como el rendimiento académico es interpretado de manera diferente según las condiciones sociales, penalizando a los estudiantes no tradicionales que no continúan a pesar de tener un buen rendimiento. A partir del análisis longitudinal de las trayectorias en tres universidades, dos presenciales y una en línea, se muestran diferencias en las trayectorias de abandono según modalidad de universidad. Así mientras que el abandono de los estudiantes no tradicionales es muy superior en el caso de las universidades presenciales, en la modalidad de universidad a distancia se constata como no es un fenómeno exclusivo de los estudiantes no tradicionales sino que tiene un impacto similar entre todos los estudiantes. Estos resultados constatan la especificidad del abandono en el caso de la modalidad a distancia de manera que afecta a casi dos de cada tres estudiantes que acceden a la universidad. Para profundizar en estos resultados, se analizan las características de los estudiantes en la universidad a distancia y las motivaciones y retornos que esperan obtener de su paso por la universidad. Los resultados muestran una gran diversidad interna de los estudiantes en línea que van más allá del prototipo de estudiante con múltiples responsabilidades. Al mismo tiempo, se observan múltiples lógicas de acceso y participación que varían según el perfil de los estudiantes siendo aquellos de más edad los que muestran una concepción más intrínseca disociada de recompensas exclusivamente profesionales o de racionalidades económicas. La incorporación de una mirada más amplia en relación con las motivaciones de acceso y participación en la universidad nos permite identificar múltiples estrategias de participación a menudo no relacionadas con lógicas de fracaso académico ni con la adquisición de un título universitario.