[ca] En els últims anys el creixent interès en l'ús d'hidrogen com a recurs energètic ha propiciat la cerca de noves formes per a la seva producció. Amb la finalitat de pal·liar i mitigar l'emissió de gasos d'efecte d'hivernacle per l'ús de combustibles fòssils, un dels mètodes de producció d'hidrogen és mitjançant electrolizadores PEM. Usant electricitat, podent provenir de fonts d'energia renovables, es pot dissociar aigua generant oxigen i hidrogen. No obstant això, aquest mètode de producció d'hidrogen encara no presenta uns costos competitius respecte a altres mètodes que si generen gasos d'efecte d'hivernacle com pot ser el reformat de gas natural. En l'àmbit de l'obertura d'una nova línia de recerca en els electrolizadores, aquest projecte senta les bases per a la recerca des d'un punt termodinàmic dels electrolizadores, que continuarà amb més treballs futurs. El electrolizador PEM utilitzat en aquest projecte correspon a un experiment de demostració acadèmica que disposa d'una única cel·la. Les primeres variables necessàries a monitorar corresponen amb el voltatge i el corrent aplicades al electrolizador, per a més tard monitorar la temperatura d'operació del electrolizador i la producció d'hidrogen. Durant la fase experimental realitzada en el laboratori s'ha utilitzat un microcontrolador arduino per a la presa de dades de manera digital ja que això permet tenir una taxa de mostreig elevada, a excepció de la producció d'hidrogen que s'ha realitzat de manera analògica. Finalment, el corrent i el voltatge han estat mesurats gràcies al mòdul INA219 i la temperatura mitjançant termoparells i mòduls MAX31855. Per a establir i mantenir constant la temperatura d'operació del electrolizador, s'ha realitzat un circuit hidràulic extern, fabricant un bescanviador de calor pel qual circula l'aigua amb impureses del bany tèrmic i que escalfa l'aigua destil·lada d'entrada al electrolizador. Un dels objectius a llarg termini de la línia de recerca oberta és el monitoratge termodinàmic de la reacció, tractant de mesurar els valors de temperatura dins del electrolizador i no sols en els tubs d'entrada o sortida. Això permetria estudiar la influència de la geometria dels canals d'aigua en l'operació del electrolizador. Com en el laboratori es disposa d'una cambra tèrmica i el electrolizador utilitzat disposa d'un carcassa de metacrilat, s'ha realitzat una prova però s'ha pogut comprovar que el metacrilat utilitzat pel fabricant no és transparent a la radiació infraroja que detecta la càmera, sent impossible mesurar de manera precisa l'evolució de la temperatura causada per la reacció electroquímica. Finalment s'han obtingut les corbes de polarització del electrolizador a diferents temperatures d'operació, podent comprovar que a major temperatura de l'aigua d'entrada, el voltatge aplicat al electrolizador a una mateixa densitat de corrent és superior. Sent aquesta diferència més notable quan la densitat de corrent és major. També s'ha trobat cor- relació entre el voltatge de polarització del electrolizador durant la seva arrencada en funció de la velocitat amb què s'aplica el corrent, i que una vegada s'apaga el electrolizador, aquest roman polaritzat durant unes 7 hores. No obstant això, el mètode de monitoratge d'hidrogen utilitzat no ha estat el correcte ja que l'eficiència de Faraday obtinguda no té un resultat lògic

[es] En los últimos años el creciente interés en el uso de hidrógeno como recurso energético ha propiciado la búsqueda de nuevas formas para su producción. Con el fin de paliar y mitigar la emisión de gases de efecto invernadero por el uso de combustibles fósiles, uno de los métodos de producción de hidrógeno es mediante electrolizadores PEM. Usando electricidad, pudiendo provenir de fuentes de energía renovables, se puede disociar agua generando oxígeno e hidrógeno. Sin embargo, este método de producción de hidrógeno aún no presenta unos costes competitivos con respecto a otros métodos que si generan gases de efecto invernadero como puede ser el reformado de gas natural. En el ámbito de la apertura de una nueva línea de investigación en los electrolizadores, este proyecto senta las bases para la investigación desde un punto termodinámico de los electrolizadores, que continuará con más trabajos futuros. El electrolizador PEM utilizado en este proyecto corresponde a un experimento de demostración académica que dispone de una única celda. Las primeras variables necesarias a monitorizar corresponden con el voltaje y la corriente aplicadas al electrolizador, para más tarde monitorizar la temperatura de operación del electrolizador y la producción de hidrógeno. Durante la fase experimental realizada en el laboratorio se ha utilizado un microcontrolador arduino para la toma de datos de forma digital ya que esto permite tener una tasa de muestreo elevada, a excepción de la producción de hidrógeno que se ha realizado de forma analógica. Finalmente, la corriente y el voltaje han sido medidos gracias al módulo INA219 y la temperatura mediante termopares y módulos MAX31855. Para establecer y mantener constante la temperatura de operación del electrolizador, se ha realizado un circuito hidráulico externo, fabricando un intercambiador de calor por el que circula el agua con impurezas del baño térmico y que calienta el agua destilada de entrada al electrolizador. Uno de los objetivos a largo plazo de la línea de investigación abierta es la monitorización termodinámica de la reacción, tratando de medir los valores de temperatura dentro del electrolizador y no sólo en los tubos de entrada o salida. Esto permitiría estudiar la influencia de la geometría de los canales de agua en la operación del electrolizador. Como en el laboratorio se dispone de una cámara térmica y el electrolizador utilizado dispone de un carcasa de metacrilato, se ha realizado una prueba pero se ha podido comprobar que el metacrilato utilizado por el fabricante no es transparente a la radiación infrarroja que detecta la cámara, siendo imposible medir de forma precisa la evolución de la temperatura causada por la reacción electroquímica. Finalmente se han obtenido las curvas de polarización del electrolizador a diferentes temperaturas de operación, pudiendo comprobar que a mayor temperatura del agua de entrada, el voltaje aplicado al electrolizador a una misma densidad de corriente es superior. Siendo esta diferencia más notable cuando la densidad de corriente es mayor. También se ha encontrado correlación entre el voltaje de polarización del electrolizador durante su arranque en función de la velocidad con que se aplica la corriente, y que una vez se apaga el electrolizador, este permanece polarizado durante unas 7 horas. Sin embargo, el método de monitorización de hidrógeno utilizado no ha sido el correcto ya que la eficiencia de Faraday obtenida no tiene un resultado lógico