BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] En aquest article s'explora el potencial del Sulaimānnāma, una obra el nom de la qual és ben conegut, però que no s'ha estudiat exhaustivament o en profunditat, com a font històrica per a conèixer millor el regnat del sultà otomà Solimà (r. 1520-1566). El meu objectiu és deixar de banda el prejudici causat pel seu llenguatge literari sofisticat i per la designació general de l'obra com un panegíric i mostrar algunes de les formes en què l'obra de l'Arif podria ser d'utilitat per a la investigació de la història cultural i política. El Sulaimānnāma no és ni un simple panegíric ni una senzilla història del regnat del sultà. La presència de versions peculiars d'històries problemàtiques, com la de l'execució del príncep Mustafà, i la quantitat desproporcionada d'informació sobre el funcionament de l'Estat i els cerimonials suggereixen que va ser concebut com un document que el palau volia transmetre a les generacions futures com una memòria, així com un model per a l'emulació. Per aquesta raó, examinar aquesta font multifacètica pot ser particularment útil per a desxifrar els missatges que Solimà i els principals membres de la seva cort volien projectar i per a comprendre millor l'entorn cultural i polític que reflecteixen tant el seu text com les seves imatges.

[en] In this article I discuss the potential of the Sulaimānnāma, a work well known in name but not studied comprehensively or in depth, as an historical source to understand better the reign of Sultan Süleyman (r. 1520-1566). I aim to cast aside the prejudice caused both by its sophisticated literary language and the general designation of the work as a panegyric, and display some of the ways in which shehnāmeci 'Arif's work could be useful for research in cultural and political history. Sulaimānnāma is neither a mere panegyric nor a straight forward history of the sultan's reign. Both the presence of particular versions of disputed stories, such as that of the execution of Prince Mustafa, and the disproportionate amount of information on the workings of the state and the ceremonial suggest that it was intended as a document that the palace wanted to pass on to future generations as a memorial as well as a model for emulation. Hence, studying this multifaceted source can help us decipher the messages that Sultan Süleyman and the leading members of his court wanted to project, and gain insight into the cultural and political environment that its text and images reflect.
[ca] "Como en espejo". Ciència del govern i de la justícia en el Tractado de República de fray Alonso de Castrillo El Tractado de República d'Alonso de Castrillo és, sens dubte, un dels textos polítics principals en la tradició humanista del pensament en espanyol. Escrit l'any 1520 i publicat just abans de la derrota dels comuners a Villalar, el tractat, per la seva actitud mediadora i pacificadora, s'ha prestat a interpretacions de signes diferents i fins i tot oposats. A mig camí entre la tradició escolàstica i els motius obertament humanistes, i com a obra d'educació política adreçada als laics, el tractat de Castrillo s'ha de rellegir amb una atenció escrupolosa al text original i a les seves fonts, entre les quals destaca la repetitio De iustitia et iniustitia del seu mestre Fernando de Roa.

[en] "Como en espejo". Science of government and justice in the Tractado de República by Alonso de Castrillo Alonso de Castrillo's Tractado de República is undoubtedly one of the main texts within the humanistic tradition of political thought in Spanish. Written in 1520 and published shortly before the defeat of the comuneros in Villalar, the treaty – due to its mediating and pacifying attitude – has lent itself to interpretations of different and even opposing meanings. Positioned halfway between the scholastic tradition and purely humanistic motifs, and as a work of political education aimed at the laity, Castrillo's treatise deserves to be re-visited with scrupulous attention paid to the original text and its sources, among which Repetitio de iustitia et iniustitia by Fernando de Roa stands out.
[ca] La Relation du voyage d'Espagne (1691) de Madame d'Aulnoy tingué una importància literària enorme i es pot considerar un mirall de la cultura espanyola i els seus costums a la fi del segle XVII. Les observacions de Madame d'Aulnoy no volen jutjar la cultura d'Espanya ni tampoc pretenen proclamar la superioritat de la cultura francesa per sobre de l'espanyola. Malgrat tot, l'observació de la cultura i els costums de l'Altre espanyol li permeten definir la seva pròpia identitat en tant que dona francesa. Aquest article estudia com Madame d'Aulnoy –dona, escriptora i francesa– retrata les dones espanyoles, i fins a quin punt els prejudicis i els procediments de la literatura de viatges clàssica són presents en les seves descripcions.

[en] Madame d'Aulnoy's Relation du voyage d'Espagne (1691) had an immense literary importance and can be considered a mirror to the culture of Spain and its customs in the late Seventeenth-Century. Madame d'Aulnoy's observations do not aim to pass judgment on Spanish culture nor are they an attempt to promote to French culture over that of Spain. However, by observing the culture and customs of the Spanish Other her observations allow her to define her own identity as a French women. This article will examine how this French female writer, Madame d'Aulnoy, portrays Spanish women and to what extent the prejudices and practices of classical travel literature are present in her descriptions.
[ca] Per avançar en la institucionalització de l'aprenentatge servei (ApS) a les universitats catòliques, el 2020 es va dur a terme el llançament del programa UNISERVITATE. Aquest article té com a objectiu descriure com s'aborda un procés participatiu de diagnòstic de la institucionalització de l'ApS a partir de la rúbrica de Furco a la St. Mary's University, la Universidade Catòlica de Portugal i la Università Cattolica del Sacro Cuore. Aquest procés ha estat liderat pel hub de la regió, la Universitat de Deusto. Per això s'ha dut a terme una avaluació del grau d'institucionalització de l'ApS a través d'una eina que identifica en quin punt del procés d'institucionalització es troben les universitats. Com a resultat es presenta l'eina, les fortaleses i les debilitats identificades a les institucions, i els plans d'acció que se'n deriven. Finalment, es posa en relleu la necessitat d'abordar investigacions sobre el que suposa la institucionalització de l'ApS a les institucions d'educació superior catòliques, així com la importància de potenciar aquest procés per promoure el desenvolupament humà integral de l'alumnat en educació superior.

[en] To advance the institutionalization of service-learning (SL) in Catholic universities, the launch of the UNISERVITATE program was carried out in 2020. The objective of this article is to describe how a participatory process for diagnosing the institutionalization of SL is approached from the Furco rubric at St. Mary's university, Universidade Católica de Portugal and Università Cattolica del Sacro Cuore. This process has been led by the region's hub, the University of Deusto. To this end, an evaluation of the degree of institutionalization of the SL has been carried out through a tool that identifies where the universities are in the institutionalization process. As a result, the tool, the strengths and weaknesses identified in the institutions, and the action plans derived from them are presented. Finally, the need to undertake research on what the institutionalization of SL implies in Catholic higher education institutions is highlighted, as well as the importance of promoting said process to promote the integral human development of students in higher education.
[ca] Es presenta l'activitat pública del músic Pau Casals en el decurs dels anys bèl·lics especialment a través de l'estudi de la premsa diària i periòdica així com de fonts arxivístiques. El treball exposa i matisa el comportament públic, vinculat a la Generalitat i a la República, així com l'activitat musical de Casals. Especialment en els tres concerts que efectuà a Barcelona i les gires internacionals amb enregistraments musicals inclosos habituals en la activitat.

[en] In this paper we present the public program action carried out in Pau Casals museum during the Spanish Civil War (1936-1939), especially through the study of daily periodical press, as well as archival sources in order to clarify public behaviour of the institution. We should consider that the Pau Casals museum was linked to the Generalitat and the Second Republic political action, and Pau Casals did three concerts in Barcelona (as well as international tours and recordings) during the war period.
[ca] "Un ocell, en efecte, sap volar" (García-Delgado, 2022, p. 27). Una actriu, en efecte, "sap actuar". Aquest article examina la influència de l'entrenament "cos-ment" i de la imaginació d'una actriu en la pràctica i la relació amb el saber fer sobre l'escenari, tant en el rol de creadora (artista) com en el rol d'executora (actuant). La qüestió central és destriar fins a quin punt un actor o actriu posseeix una consciència del seu saber actuar; i de quina manera activar aquesta consciència afavoreix la seva bona feina i benestar professional. Explora la profunditat a què es pot accedir i indagar en aquest coneixement pràctic i la metodologia adequada per fer-ho. Discuteix les conseqüències i la rellevància en educació d'aquesta consciència del saber fer: la influència que té en la identitat, la creativitat i la relació amb el teatre i l'actuació.

[en] A bird indeed knows how to fly" (García-Delgado, 2022, p. 27). An actress indeed knows "how" to act. This paper examines the impact of "mind-body" training and the actress' imagination on her practice and relationship with her know-how, both in her role as a creator (artist) and as a performer (actor) during stage performance. The central issue is discerning the extent to which an actor or actress is aware of their acting know-how and in what way activating this awareness enhances their good practices and professional wellbeing. It delves into how deeply one can access and explore practical knowledge and the appropriate methodology for doing so, and discusses the consequences and relevance in education of this know-how awareness, namely, the influence it has on identity, creativity and one's relationship with theatre and acting.
[ca] &nbsp;Aquest article examina els esforços realitzats per Florentino Pé­rez-Embid, director general de Belles arts, per a millorar les relacions de Pablo Picasso i de Joan Miró amb la dictadura de Franco. En aquest text em detinc en dos objectius del polític i intel·lectual andalús. En primer lloc, estudio les negociacions empreses pel govern per a portar el Guernica dels Estats Units a Espanya. En segon lloc, analitzo com Pérez-Embid va arribar a un acord amb Miró. La principal aportació de l'article procedeix de la consulta de documents inèdits del protagonista, conservats en l'Arxiu General de la Universitat de Navarra.

[en] This article examines the efforts of Florentino Pérez-Embid, Director of the Academy of Fine Arts (1968-1974), to improve relations between Pablo Picasso and Joan Miró through Franco's dictatorship. This text serves two fundamental purposes of the Andalusia politician and intel­lectual. Firstly, I discuss the government's negotiations to bring the Guernica from the United States to Spain. Second, I analize how Pérez-Embid reached an agreement with Miró. This essay analyzes the process using unpublished documents from Perez-Embid's personal archive, housed at the Archivo General of the University of Navarra.
[ca] Els refugis antiaeris constitueixen una part rellevant del patrimoni de la Guerra Civil a Catalunya. Tanmateix, el nombre de refugis visitables és escàs, i els que presenten opcions de museïtzació encara són menys. El refugi de Torre Balldovina, a Santa Coloma de Gramenet, inaugurat el 2023, és un dels pocs que presenta una museïtzació de darrera generació. Es tracta d'un refugi de galeria de dimensions reduïdes en el qual es fa difícil inserir museografia, i fins i tot presenta una circulació complexa per raó de l'estretor dels passadissos. Aquests problemes són extensibles a la major part dels refugis de galeria del país. La importància del model de museografia aplicat a Torre Balldovina rau, precisament, en el fet que proposa una museografia atractiva i que s'insereix en la denominada "museografia social" caracteritzada per una inequívoca voluntat didàctica i per utilitzar elements i tecnologies sostenibles, de cost raonables i vinculades al territori. En el cas de Torre Balldovina la intel·ligent utilització dels elements audiovisuals i escenogràfics defineixen un nou tipus de model amb possibilitats de reaplicació en el patrimoni vinculat a la guerra aèria.

[en] Air raid shelters constitute a relevant part of the heritage of the Civil War in Catalonia. Tanmateix, the name of visitable shelters is scarce, and those that present museum options face are menys. The Torre Balldovina shelter, in Santa Coloma de Gramenet, inaugurated in 2023, is one of the few that presents a museum of the next generation. It is a gallery shelter of small dimensions in which it is difficult to insert museography, and in fact it all presents a complex circulation around the entrance of the passadissos. These problems extend to most of the gallery shelters in the country. The importance of the museography model applied to Torre Balldovina arises, precisely, in the fet that proposes an attractive museography that is inserted in the so-called "social museography" characterized by an unequivocal didactic will and to use sustainable, cost-effective elements and technologies. reasonable and linked to the territory. In the case of Torre Balldovina, the intelligent use of audiovisual and scenographic elements defines a new type of model with the possibility of reapplication in the heritage linked to the air war.
[ca] En aquest article assenyalem les afinitats principals entre les obres d'Italo Calvino i Joan Perucho de forma panoràmica. També repassem els comentaris que l'escriptor català va dedicar a les obres de l'italià, en les quals va trobar una gran avinença literària. Finalment, per tal de mostrar com els paral·lelismes entre tots dos autors es reflecteixen en les seves obres, establim una comparació entre Il visconte dimezzato i Llibre de cavalleries, a partir de l'anàlisi del motiu del doble, un tòpic recurrent de la literatura fantàstica. Tot i que no hi hem trobat cap relació hipertextual, es posen de manifest evidents punts de contacte en l'ús del motiu literari, cosa que permet constatar que el recurs a la fantasia és una eina per abordar la complexitat de l'existència humana i defensar uns posicionaments intel·lectuals i ètics determinats.

[en] In this article, we broadly outline the main affinities between Joan Perucho and Italo Calvino. We also review the comments that the Catalan writer dedicated to the works of the Italian, in which he found a strong literary affinity. Finally, to demonstrate how the parallels between both authors are reflected in their works, we establish a comparison between Il visconte dimezzato and Llibre de cavalleries, focusing on the analysis of the motif of the double, a recurrent topic in fantastic literature. Although we have not found any hypertextual connection, striking points of contact emerge in the use of this shared motif, which allows us to verify that the use of fantasy is a tool to address the complexity of human existence and to defend certain intellectual and ethical positions.
[ca] Des dels seus inicis, l'enfocament comunicatiu ha intentat integrar en els seus principis l'ensenyament de la gramàtica, però el model tradicional ha predominat a la pràctica. Algunes propostes, com l'ensenyament per tasques, han ofert alternatives a aquest model i les orientacions curriculars han aplegat la necessitat d'enfocar la gramàtica des de l'aprenentatge reflexiu i funcional. En aquest context, interessa conèixer com són els procediments i les creences actuals del professorat en relació amb el tema. Amb aquest objectiu, es va desenvolupar un estudi de modalitat qualitativa i etnogràfica en dos centres educatius d'Educació Primària de la província d'Osca (Espanya). L'estudi mostra la tensió entre el pensament i l'acció docent. En el discurs dels mestres s'observa una aposta per un ensenyament significatiu i comunicatiu de la gramàtica. No obstant això, les pràctiques guiades pels llibres de text responen a un tractament tradicional, la gramàtica s'entén llavors com un conjunt de normes desvinculades de l'ús dels parlants i alienes als alumnes. Les diferències observades entre les classes d'idiomes i les de llengua castellana, a més de la falta de confiança en la capacitat reflexiva de l'alumnat resulten clau en els resultats

[en] Since its inception, the communicative approach has tried to integrate grammar teaching in its foundations, but the traditional model has prevailed in practice. Some proposals, such as the task-based approach, have offered an alternative to this model and the need for a functional and reflective approach to grammar acquisition has been included in curricular orientations. Within this context, it shall be interesting to know what the current teachers' beliefs and practices are regarding this matter. To this purpose, a qualitative and ethnographic study was carried out at two primary schools in the province of Huesca (Spain). This study reveals the tension between the teachers' beliefs and classroom practices. A preference for a meaningful and communicative teaching of grammar is noticed in the teachers' discourse whereas the learning practices encouraged by textbooks favour a traditional approach. Hence, grammar is seen as a set of rules that is not linked to the speakers use of language and that is disengaged from students. The differences observed between foreign language lessons and Spanish language lessons together with the lack of confidence in the students' reflective capacity are key in the results.
[ca] La justícia organitzativa sembla ser un component clau que condueix a assolir els objectius organitzatius i, com a resultat, augmenta el rendiment de l'organització. Els empleats que senten la justícia en el lloc de treball altament competitiu actual estan més propensos a contribuir més a la seva organització. Els empleats que consideren que la seva organització té un rendiment just tenen més probabilitats de mostrar un comportament de ciutadania. L'estudi actual pretén determinar el nivell de percepció de la justícia dels professors i el comportament extra-funcional a les institucions d'educació superior. Per investigar l'impacte de la justícia organitzativa en el comportament de la ciutadania organitzativa entre els professors d'institucions d'educació superior es desenvolupen diverses preguntes d'investigació: en primer lloc, quina influència té la justícia organitzativa (OJ) dels membres del professorat en el seu comportament de ciutadania organitzativa (OCB) cap a la institució? En segon lloc, hi ha alguna connexió important entre els constructes OJ i OCB? En l'estudi s'ha utilitzat el paquet estadístic per a les ciències socials (SPSS). En el treball s'apliquen l'alfa de Cronbach, l'anàlisi descriptiva i l'anàlisi de regressió múltiple. Segons les conclusions, el DO té una influència significativa en les dimensions de l'OCB. Representa que els empleats han de mostrar abnegació i pensar sempre pel benestar dels altres, actuar de manera positiva, no queixar-se mai i participar en el procés polític de l'organització.

[en] Organizational justice appears to be a key component that leads to attaining organizational goals and, as a result, increases organizational performance. Employees who feel fairness in today's highly competitive workplace are more inclined to contribute more to their organization. Employees who feel their organization performs fairly are more likely to display citizenship behavior. The current study sought to ascertain the level of faculty members' justice perception and extra-role behavior in higher education institutions. To investigate the impact of organizational justice on organizational citizenship behavior among faculty members of higher educational institutions, various research questions are developed: first, how much influence does faculty members' Organizational Justice (OJ) have on their Organizational Citizenship Behavior (OCB) towards the institution? Second are there any important connections between the OJ and OCB constructs? Statistical Package for the Social Sciences (SPSS) was used in the study. Cronbach's alpha, descriptive analysis and multiple regression analysis were applied in the study. According to the findings, OJ has a significant influence on the dimensions of OCB. It represents that the employees should exhibit selflessness and always thinks for the welfare of others, act in positive ways, never complain, and participate in the organization's political process.
[ca] En aquest article, examino la traducció de les cançons orals de formigues des del l'Akimel O'odham (pima) a l'anglès, posant èmfasis en la manera en què els obstacles que sorgeixen al traduir-les transfiguren la seva interpretació com a obres literàries. L'anàlisi de les seves representacions, el llenguatge, els codis culturals i l'oralitat il·luminen un territori molt ambigu. L'estudi d'aquestes i altres traduccions de l'oratura, incloent-hi les dificultats que comporten, poden enriquir la nostra comprensió sobre la literatura i la traducció.

[en] In this study I examine a translation of the oral Ant Songs from 'Akimel 'O'odham (Pima) to English, emphasizing the way obstacles to translation transfigure how they are rendered as literary works. An analysis of their performance, language, cultural codes, and orality illuminate a highly ambiguous territory. The study of this and other translations of orature, including the difficulties they give rise to, can enrich our understanding of literature as well as translation.
[ca] L'objectiu d'aquest treball és analitzar tres pel·lícules de cinema medieval que són molt correctes pel que fa a la sexualitat que compten, amb un objectiu didàctic (El Decameró de Pasolini, La Marrana de Cuerda i L'últim duel de Scott). Totes parteixen de fonts de l'època i, tot i que mostren diferents àmbits geogràfics, comparteixen les mateixes realitats al voltant de diferents temes sexuals. Se n'obté ràpida i de manera amena uns bons coneixements sobre un tema tan desconegut com la sexualitat a l'edat mitjana.

[en] The aim of this paper is to analyse three medieval cinema films that are very correct with respect to the sexuality they depict, with a didactic objective (Pasolini's Decameron, Cuerda's La Marrana and Scott's The Last Duel). All are based on period sources and although they show different geographical settings, they share the same realities around different sexual themes. They provide a quick and enjoyable insight into such an unfamiliar subject as sexuality in the Middle Ages.