[ca] Aquesta tesi doctoral va tenir com a objectiu estimar l'ocurrència de SARS-CoV-2 identificant els seus determinants entre els estudiants i el personal durant les diferents fases de la pandèmia, monitoritzar les taxes de vacunació entre els participants de l'estudi, investigar les raons clau i els determinants associats amb els dubtes sobre la vacuna COVID-19 i avaluar l'impacte al benestar psicològic dels adolescents per identitat de gènere, descrivint les estratègies d'afrontament adoptades per gestionar la crisi de salut i la seva associació amb la salut mental autopercebuda. Es va fer un estudi transversal i longitudinal. Recopilem dades sobre característiques sociodemogràfiques i epidemiològiques, contactes, coneixements, actituds i comportaments respecte al COVID-19, acceptació de la vacuna i aspectes de salut mental a través d'un qüestionari autoaplicat i fem proves ràpides d'anticossos i antígens per a la detecció del SARS- CoV-2 mitjançant mostres de sang i nasals. S'hi van incloure 4.533 estudiants i 1.158 personal escolar de 23 escoles. Descrivim els resultats estratificats per grup dedat i sexe i ajustats per edat i centre educatiu. Es van utilitzar models de regressió logística univariats i multivariats, models logístics mixtos, una anàlisi de classes latents i una addició per eliminació i substitució, un algorisme de machine learning. La seroprevalença bruta inicial del SARS-CoV-2 va ser del 14% i 22% i la prevalença de la infecció activa va ser del 0,7% i 1,1% per als estudiants i el personal, respectivament. La incidència general va ser de 2,73 per 100 persones. Les variables socioeconòmiques, de coneixement, percepció i contactes de risc es van associar positivament a les infeccions per SARS-CoV-2. El contacte estret va ser un factor de risc, mentre que el nivell socioeconòmic més alt i el compliment de les mesures sanitàries van ser protectors. La taxa de vacunació contra la COVID-19 va assolir el 71% en estudiants menors de 16 anys i 96% en estudiants més grans de 16 anys. L'acceptabilitat entre els estudiants no vacunats va ser del 41% i el 21% a l'octubre i el gener, respectivament. La preocupació pels efectes secundaris, el desenvolupament ràpid, necessitat de més informació, infecció prèvia, percepció de risc i l'ús de teràpies alternatives com l'homeopatia van impactar més sobre la decisió de vacunar-se. La COVID-19 va impactar més a la salut mental de les nenes en relació amb els nens, 37% i 18%, respectivament. Les principals emocions reportades van ser la preocupació i l'avorriment. Les estratègies d'afrontament positives es van associar amb una salut mental millor entre les nenes, mentre hàbits poc saludables es van associar amb el seu empitjorament tant per a les nenes com per als nens. A l'estudi pilot es van registrar 189 absències escolars, 62 (33%) relacionades amb motius de salut. Es van trobar subgrups de malalties similars a la influença, amb una associació significativa i positiva amb les absències escolars. L'aportació més important d'aquest estudi va ser reunir evidència sobre la dinàmica de transmissió del SARS-CoV-2 i sobre l'eficàcia dels protocols sanitaris implementats a les escoles. Aquestes evidències van ser útils per garantir el funcionament segur de les escoles. Monitoritzar la reticència a les vacunes entre adolescents, nens i els seus pares ha estat important per comprendre com actuen els diferents determinants multinivell. Aquest estudi també va demostrar l'impacte negatiu de la pandèmia als adolescents i especialment a les nenes, i aquest seguiment és útil per millorar el desenvolupament d'estratègies d'afrontament saludables durant crisis de salut com la COVID-19, incloent-hi una nova perspectiva de gènere a futures intervencions. Finalment, les troballes de l'estudi pilot es poden aplicar per comprendre les raons de les absències escolars, oferint una oportunitat per a una acció ràpida.

[es] Esta tesis doctoral tuvo como objetivo estimar la ocurrencia de SARS-CoV-2 identificando sus determinantes entre los estudiantes y personal durante las diferentes fases de la pandemia, monitorear las tasas de vacunación entre los participantes del estudio, investigar las razones clave y los determinantes asociados con las dudas sobre la vacuna COVID-19 y evaluar la impacto en el bienestar psicológico de los adolescentes por identidad de género, describiendo las estrategias de afrontamiento adoptadas para gestionar la crisis de salud y su asociación con la salud mental autopercibida. Se realizó un estudio transversal y longitudinal. Recopilamos datos sobre características sociodemográficas y epidemiológicas, contactos, conocimientos, actitudes y comportamientos respecto al COVID-19, aceptación de la vacuna y aspectos de salud mental a través de un cuestionario autoaplicado y realizamos pruebas rápidas de anticuerpos y antígenos para la detección del SARS-CoV-2 mediante muestras de sangre y nasales. Se incluyeron 4.533 estudiantes y 1.158 personal escolar de 23 escuelas. Describimos los resultados estratificados por grupo de edad y sexo y ajustados por edad y centro educativo. Se utilizaron modelos de regresión logística univariados y multivariados, modelos logísticos mixtos, un análisis de clases latentes y una adición por eliminación y sustitución, un algoritmo de machine learning. La seroprevalencia bruta inicial del SARS-CoV-2 fue del 14% y 22% y la prevalencia de la infección activa fue del 0,7% y 1,1% para los estudiantes y el personal, respectivamente. La incidencia general fue de 2,73 por 100 personas. Las variables socioeconómicas, de conocimiento, percepción y contactos de riesgo se asociaron positivamente con las infecciones por SARS-CoV-2. El contacto estrecho fue un factor de riesgo, mientras que el nivel socioeconómico más alto y el cumplimiento de las medidas sanitarias fueron protectores. La tasa de vacunación contra la COVID-19 alcanzó el 71% en estudiantes menores de 16 años y 96% en estudiantes mayores de 16 años. La aceptabilidad entre los estudiantes no vacunados fue del 41% y 21% en octubre y enero, respectivamente. La preocupación por los efectos secundarios, el rápido desarrollo, necesidad de más información, infección previa, percepción de riesgo y el uso de terapias alternativas como la homeopatía impactaron más sobre la decisión de vacunarse. La COVID-19 impactó más en la salud mental de las niñas en relación con los niños, 37% y 18%, respectivamente. Las principales emociones reportadas fueron la preocupación y el aburrimiento. Las estrategias de afrontamiento positivas se asociaron con una mejor salud mental entre las niñas, mientras hábitos poco saludables se asociaron con su empeoramiento tanto para las niñas como para los niños. En el estudio piloto se registraron 189 ausencias escolares, 62 de ellas (33%) relacionadas con motivos de salud. Se encontraron subgrupos de enfermedades similares a la influenza, con una asociación significativa y positiva con las ausencias escolares. El mayor aporte de este estudio fue reunir evidencia sobre la dinámica de transmisión del SARS-CoV-2 y sobre la eficacia de los protocolos sanitarios implementados en las escuelas. Estas evidencias fueron útiles para garantizar el funcionamiento seguro de las escuelas. Monitorear la reticencia a las vacunas entre adolescentes, niños y sus padres ha sido importante para comprender cómo actúan los diferentes determinantes multinivel. Este estudio también demostró el impacto negativo de la pandemia en los adolescentes y especialmente en las niñas, y este seguimiento es útil para mejorar el desarrollo de estrategias de afrontamiento saludables durante crisis de salud como la COVID-19, incluyendo una nueva perspectiva de género en futuras intervenciones. Finalmente, los hallazgos del estudio piloto se pueden aplicar para comprender las razones de las ausencias escolares, ofreciendo una oportunidad para una acción rápida o simplemente para monitorear la situación de salud escolar.