BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Es proposa ací una reflexió sobre la producció simbòlica de la ciutat i la seua dependència dels espais i temps que en aquesta genera la globalització, dominats per la desigualtat i la tensió inclusió/exclusió. Si la democràcia requereix una base territorial de la sobirania, com s'articula aquesta en els temps fluids del capitalisme cognitiu? Com es planifica en una ciutat travessada pels no-llocs i no-temps de la desigualtat? Les fórmules de la democràcia representativa no poden donar-se prematurament per caducades, quan encara no s'han desenvolupat en tota la seua extensió, quan les experiències de democràcia directa no han mostrat encara les seues capacitats. És temps d'assajar fórmules de democràcia deliberativa basades en ciutadania inclusives.

[en] This article proposes a reflection on the symbolic production of the city and its dependence on the spaces and times that globalization has generated within it, dominated by inequality and the tension between inclusion and exclusion. If democracy needs the territorial base of sovereignty, how is it articulated in these fluctuating times of cognitive capitalism? How can we plan in a city traversed by the non-places and non-times of inequality? The formulae of representative democracy cannot be said to have passed their expiration date before their time, when they have not yet been fully developed and when the experiences of direct democracy have still not revealed their full potential. The time has come to try out formulae of deliberative democracy based on inclusive citizenships.
[ca] El nostre estudi es basa en l'anàlisi de l'autopresentació dels escriptors de cartes al director del diari Levante EMV. N'hem seleccionat 127 i hem dividit el treball en la identificació dels autors per la informació que ells mateixos aporten (nom, sexe) i aquella que es pot inferir de les tries pragmaestilístiques que han fet. Concloem que els indicis textuals triats (persones gramaticals, possessius, etc.) transmeten tot d'informacions rellevants sobre la identitat dels autors, la defensa d'un determinat món ètic, una ideologia, etc. Si l'autor ha controlat minuciosament l'aparició d'aquells indicis, reforçarà l'argumentació del seu escrit; si no ho ha fet, pot contribuir a una interpretació contrària dels seus arguments.

[en] Our study aims at analysing how writers introduce themselves in texts written to the Letters to the Editor section of Levante EMV. We have compiled 127 letters, paying attention to how these writers identify themselves throughout the information and data they provide (name, gender) and, additionally, how this information can be inferred by the pragmatic/stylistic strategies selected. We understand that textual implications (grammar and lexical choices) offer relevant information about the authors' identity, the defence of a given ethical world, a specific ideology, etc. If authors can control the use of those specific choices, the argumentation of their writing will be reinforced; if this is not fulfilled, it may contribute to a wrong interpretation of their own arguments.
[ca] En l'edat mitjana les vides de sants eren models a seguir, exemples en els sermonaris i en els textos didacticodoctrinals. La popularitat d'aquestes vides es reflecteix en les arts plàstiques i visuals, en la literatura i en la cultura popular. A través de l'exemple de la transmissió escrita de tres vides de sants incloses en la traducció catalana de la Legenda aurea, presentem en aquest treball una aproximació a la manera en què es difonien aquelles vides, que circulaven de manera individual o integrades en compilacions i que podien oferir versions diferents en cada cas. La repercussió d'aquelles vides perviu en l'època moderna, que les recull en forma de composicions en vers, obres de teatre i altres gèneres.

[en] The lives of saints in the Middle Ages were models to follow, examples to be used in sermons and didactic or doctrinal writings. Their popularity is reflected in plastic and visual arts, in literature, and in popular culture. Through the example of the written transmission in Catalan of three lives of saints, included in the Catalan translation of the Legenda aurea, we present in this work an approach to the way in which those lives circulated individually or as part of compilations, each of which could present different versions of the same life. The repercussion of those lives survives into the Modern Age, when they take the form of compositions in verse, of plays, or of works in other literary genres.
[ca] A partir de l'anàlisi del conjunt de l'obra de Mercè Rodoreda observarem l'evolució psicològica dels seus personatges davant de diverses situacions de conflicte plantejades. La tendència majoritària de plantejar situacions de fugida, bé siguen físiques —amb l'opció del suïcidi—, bé siguen simbòliques —amb la concreció mítica d'algunes actuacions—, ofereix uns trets recurrents en la resolució de les situacions crítiques que aporten una certa recurrència en els seus relats. Tot i trobar diversos precedents en les novel·les dels anys trenta i les escrites durant l'exili, serà en les últimes obres com Viatges i flors, Quanta, quanta guerra... i La mort i la primavera quan destriarem una intensificació de la construcció mítica del seu imaginari.

[en] Based on the analysis of Mercè Rodoreda's work as a whole, we will observe the psychological evolution of his characters in the face of various conflict situations. The majority tendency to propose situations of escape, whether they are physical —with the option of suicide—, whether they are symbolic —with the mythical realization of some actions—, offers recurring features in the resolution of critical situations that provide a certain recurrence in his stories. Despite finding several precedents in the novels of the 1930s and those written during exile, it will be in recent works such as Viatges i flors, Quanta, quanta guerra... and La mort i la primavera that we will trace an intensification of the mythical construction of his imagination.
[ca] Aquest capítol té l'objectiu de mostrar les relacions entre gènere i identitat nacional en l'obra de l'autora catalana Montserrat Roig, que des del compromís cívic amb la llengua i el país propis reivindica també el seu paper com a dona escriptora i periodista en un context, els anys setanta i vuitanta a l'Estat espanyol, en què la societat (i, especialment, les dones) pateix les contradiccions causades per la confluència dels aires democràtics renovadors i l'herència feixuga de la dictadura franquista.

[en] This article shows the relationships between gender and national identity in the work of the Catalan author Montserrat Roig, who uses her civic commitment to the Catalan language and her country to highlight her role as a female writer and journalist in a context — Spain in the 1970s and 1980s — in which society (and especially women) suffered from the contradictions arising from the convergence of modernising democratic changes and the difficult legacy of Franco's dictatorship.
[ca] Estudiem les evidències de l'ocupació romana a L'Alcoià i El Comtat (Alacant, Espanya). A partir del reconeixement superficial del terreny i de la revisió dels materials arqueològics proposem una caracterització del poblament entre els ss. I aC i VII dC. L'anàlisi ens permet proposar una ocupació densa i estructurada, encara que de marcat caràcter rural, que contrasta amb les tradicionals visions de la zona com un espai marginal en l'època romana.

[en] In this paper we study the evidences of the Roman settlement in L' Alcoià and El Comtat counties (Alicante Province, Spain). We propose a characterization of the settlement pattern in the study area between 1st BC to 7th AD cents. on the basis of archeological surveys. The analysis shows a dense and structured occupation, rural in character, which contrasts with the traditional visions of the zone as a marginal space in Roman period.
[ca] Sʼhi repassen les primeres notícies sobre Penya Negra i les investigacions dutes a terme en el jaciment al llarg de més de 40 anys, amb una primera etapa entre els anys 70 i 90 del segle XX, i una altra de més recent, iniciada el 2014. La Penya Negra estigué ocupada durant el bronze final i el bronze ple, entre els segles IX i VI aC, i fou una de les poblacions urbanes més antigues de la costa mediterrània de la península Ibèrica, possiblement identificada amb la ciutat d᾽Herna, localitzada en els confins nord-orientals del territori tartessi.

[en] In this paper the early news about Penya Negra and the research carried out at this archaeological site over more than 40 years are reviewed. These studies started between the 70s and 90s and were continued from 2014 onwards. The site of Penya Negra was occupied during the Late Bronze and Early Iron Ages, from the 9th to 6th century BC. It was one of the oldest urban populations in the Mediterranean coast of the Iberian Peninsula, possibly identified with the ancient city of Herna, located at the northeastern edge of the Tartessian territory.
[ca] El nostre objectiu és realitzar una breu aproximació a la presència de Guardamar en la producción lexicogràfica i dialectal del Baix Segura. Per això, volem atendre a les actituds de diferenciació per criteri lingüístic dels castellanoparlants de la seua comarca, i també a les referències a aquesta localitat en els vocabularis locals i comarcals. Valorarem la rellevància d'afegir aquesta localitat en la producció comarcal, perquè és un illot valencianoparlant en aquesta comarca castellanoparlant que, al mateix temps, es considera una subàrea del dialecte murcià. Aquest enfocament ens condueix a la problemàtica del desajustament entre frontera lingüística i frontera político-administrativa, però recopilaría les interferències lèxiques en els dos blocs lingüístics en contacte, per ser aquesta la zona fronterera més meridional de la frontera lingüística entre el català i el castellà.

[en] This aim of this paper is to provide a brief overview of Guardamar del Segura's role in the lexicography and dialectology production within the region of Vega Baja del Segura. To that end, both the disposition to linguistic differentiation in Castilian speakers and references to this locality in the local and regional vocabularies will be covered. We thus intend to assess the relevance of incorporating this town into the regional production, as it is a Valencian-speaking islet in this Castilian-speaking region, which, in turn, is considered a subarea of the Murcian dialect. This lexicographic approach exposes the issues caused by the mismatch between the linguistic border and its political-administrative counterpart but will also thrive to compile the lexical interferences in both linguistic areas in contact, as this is the southernmost border area of the linguistic frontier between Catalan and Spanish.
[ca] Aquest article analitza els premis literaris a obra publicada en llengua catalana, un terreny acadèmicament poc explorat encara ara, i pondera la incidència real d'aquests guardons en la conformació d'un presumpte cànon referit a la modalitat de prosa narrativa original en aquest idioma. L'estudi para atenció als set premis actuals que condecoren llibres ja comercialitzats: el Llibreter, el Crexells, el Serra d'Or, el de la Crítica Catalana, el d'Òmnium, el Ciutat de Barcelona i el Lletra d'Or. En concret, descriu les particularitats i peculiaritats de cada guardó i circumscriu el camp d'anàlisi als títols de narrativa adulta distingits al llarg de les dues primeres dècades del segle XXI. Els valors mostrals considerats s'examinen premi a premi i de forma conjunta. Entre els factors avaluats hi ha el model de jurat o el gènere i l'origen geogràfic dels escriptors condecorats, així com el grau de canonicitat conseqüència de l'acumulació de distincions pel que fa a obres, autors i editorials.

[en] This article analyses the literary awards for works published in Catalan, a field that still remains rather academically unexplored. The research also measures the actual incidence of these awards in shaping a canon related to the category of narrative prose in this language. The study evaluates the seven current awards that reward books already on the market: Llibreter, Crexells, Serra d'Or, Crítica Catalana, Òmnium, Ciutat de Barcelona and Lletra d'Or. Specifically, it describes the particularities and peculiarities of each award and focuses its analysis on the awardwinning adult narrative titles throughout the first two decades of the 21st century. The sample values considered are examined award by award and jointly. The factors evaluated include jury model and the gender and geographical origin of the award-winning writers, as well as the degree of canonicity resulting from the accumulation of awards in terms of works, authors and publishers.
[ca] En aquest treball es realitza un repàs per la història de la investigació de les cases del Talaiòtic Final o Posttalaiòtic de Menorca, des dels primers comentaris en obres de referència i els estudis fonamentals de María Lluïsa Serra Belabre, fins a l'actualitat amb l'arribada de diferents grups d'investigació que excaven periòdicament en els poblats insulars. L'objectiu principal d'aquest recorregut és disposar d'un recurs historiogràfic per a comprendre com hem arribat a caracteritzar aquests cercles d'hàbitat a nivell morfològic, cronològic i tipològic, podent entrellucar així amb major precisió les potencialitats i necessitats de l'estudi d'aquests habitatges en el marc del Mediterrani protohistòric.

[en] This paper reviews the history of research on Final Talayotic, or Post-Talayotic, dwellings in Menorca, tracing developments from early references in foundational works and the seminal studies by María Lluisa Serra Belabre, to present-day investigations by various research groups that conduct regular excavations at island settlements. The primary objective of this exploration is to offer a historiographical resource that illuminates how these Cercles have been characterized in terms of morphology, chronology, and typology. This approach enables a more precise understanding of both the potential and the research needs concerning these habitats within the context of the protohistoric Mediterranean.
[ca] L'alzina carrasca (Quercus rotundifolia Lam.) és una espècie de capacitat rebrotadora que després dels incendis canvia la seua estructura, donant lloc a bosquets amb una elevada quantitat de peus. L'aclarida selectiva de peus és una pràctica silvícola que s'aplica a fi de restablir l'estructura del carrascal. L'objectiu principal d'este estudi és el seguiment de la resposta del carrascal després de la realització de diverses actuacions d'aclarida selectiva, per tal d'ampliar els coneixements i poder dur a terme una adequada gestió del carrascal. Aquesta resposta es va estudiar per mitjà de l'anàlisi comparativa entre tractaments (Control, aclarida del 25% i aclarida del 50% de l'àrea basimètrica total) de distintes variables de l'estructura del carrascal. Els resultats van mostrar canvis significatius en les variables, principalment, en les aclarides del 50% d'extracció de l'àrea basimètrica total on disminuïx el LAI, el percentatge de recobriment dels estrats arbustiu i herbaci, l'equitativitat i la diversitat de la comunitat vegetal, mentre que augmenta el percentatge de sòl nu, la taxa de creixement i la densitat de rebrots. Aquests canvis no es recuperen després d'un any. Aquests resultats poden variar després de la regeneració en en el temps, per tant es proposa la continuïtat del seguiment.

[en] Holm oak (Quercus rotundifolia Lam.) is a resprouter species. Regrowth after fire changes its structure, resulting in clumps with a high number of stems. Selective thinning is a forest management practice which is applied to restore oak structure. The main objective of this study is to monitor the response of oak trees to various selective thinning treatments in order to expand knowledge and carry out a proper forest management. Oak response was studied through comparative analysis of different oak structural variables between treatments (Control, thinning of 25%, and thinning of 50% of total basal area). The results showed significant changes in these variables, especially in the 50% thinning of total basal area, with decreases the LAI values, the percentage of shrub and herbaceous cover, the evenness and diversity of the plant community, and increase the percentage of bare soil, and the growth rate and density of sprouts. These changes remained the same at the end of our one-year study. These results may change after regeneration, depending on the time period considered. Therefore, we propose that monitoring should be continued.
[ca] Les referències a la música que trobem dins del corpus de les Rondalles valencianes d'Enric Valor, amb la corresponent classificació i estudi, són l'objectiu central d'aquest treball. Al llarg del més d'un miler de pàgines que l'escriptor de Castalla va publicar amb relats tradicionals, personatges fantàstics o històries quotidianes, trobem referències musicals directes de variada naturalesa, i un munt notable de materials susceptibles de poder ser entonats o declamats. No obstant això, són les cançons —en sentit estricte— i les referències musicals directes les que centren aquest treball. Tot i que es tracta d'un aspecte menor dins l'estudi de l'obra narrativa valoriana, l'aproximació a la presència musical dins les Rondalles valencianes aporta dades valuoses (i fins ara no massa ateses) que incideixen en aspectes i conclusions d'unes altres disciplines.

[en] In this article we focus on the references to music, their classification and study, found in the corpus consisting of the Rondalles valencianes by Enric Valor. In the more than thousand pages published by the author from Castalla, including traditional tales, fantastic characters or daily stories, we found different direct music references, as well as a lot of remarkable materials which can be sung or recited. Nevertheless, we will focus on the songs —in the strict sense— and on the direct music references. Despite being a minor aspect within the study on Valor's narrative work, this approach to the music presence in the Rondalles valencianes provides valuable (until now disregarded) data that affect aspects and conclusions from other disciplines.
[ca] En el segle XIX es planteja la realització d'una normativa de la llengua catalana després de tres segles de desmemòria progressiva de la norma lingüística. Però el procés de normativització es concreta en dues línies divergents, l'acadèmica o literària i la del català que ara es parla. Paradoxalment, aquesta última és la que acabarà imposant-se gràcies a les propostes d'un gramàtic únic, Pompeu Fabra, que, des de la redacció d'una revista barcelonina que propugnava inicialment que cada regió catalanoparlant seguira el seu camí, L'Avenç, aconsegueix confegir una norma adaptable a totes les regions. En aquesta línia, s'entenen les seues reiterades visites als pròcers valencianistes a fi que acceptaren una normativa unitària, objectiu que podem considerar reeixit amb la signatura de les conegudes Normes de Castelló (1932).

[en] In the nineteenth century, the establishment of the linguistic regulations of Catalan language was proposed after three centuries of progressive dismemory of the linguistic norm. However, the normative process is specific in its divergent lines, in the academic or literary level and in the dialectal one that is now spoken. Paradoxically, this is the last thing that ends up being imposed, thanks to the proposals of a unique grammarian, Pompeu Fabra, who, since the writing of a Barcelona magazine that advocated initially that each Catalan-speaking region should follow its way, L'Avenç, manages to create an adaptable norm in all regions. In this regard, we can understand the reason for his reiterated visits to the Valencianist dignataries with the purpose that they accept a unitary norm. This objective was met with the signing of the Normes de Castelló (1932).
[ca] El poema Triumphus Valentinus del valencià Josep Ignasi Barberà, obra encara inèdita i poc coneguda, està format per més de cinc mil hexàmetres llatins que narren la presa de Valencia per part del rei Jaume I. Es tracta d'un poema de principi del segle xviii, amb característiques pròpies del gust neoclàssic i preil·lustrat, on coincideixen l'interès per la història valenciana, la tradició clàssica grecoromana i el reflex del canvi dinàstic a la corona hispànica. El model estètic seguit per l'autor és clarament l'Eneida de Virgili, tant per forma com per contingut. Malgrat l'interès mostrat per autors coetanis com Gregori Maians, l'obra ha passat pràcticament desapercebuda.

[en] The poem Triumphus Valentinus, a text of the Valencian poet Josep Ignasi Barberà, is a still unpublished and not well known work. It is composed by more than five thousand Latin hexameters telling the conquest of Valencia by King James I of Aragon. It is a poem created in the early eighteenth century literature, with features of neoclassical and pre-Enlightenment poetry, where the interests in the history of Valencia, in the classical Greco-Roman tradition, and in the dynastic change of the Hispanic crown meet. The aesthetical model followed by the author is clearly Virgil's Aeneid, regarding both contents and form. Despite the interest shown by authors like Gregori Maians, this poem has been almost unnoticed.
[ca] La troballa del mecanoscrit del primer acte d'un projecte d'òpera de 1965, amb llibret del poeta Joan Valls Jordà (1917-1989) i al qual havia de posar música el compositor Amand Blanquer Ponsoda (1935-2005), aporta noves dades al voltant de la creació operística en valencià. Jofré, que havia de tenir tres actes (el segon dels quals dividit en dos quadres), va restar entre els papers del poeta fins a la seua mort i, posteriorment, ha estat custodiat en el fons Joan Valls de l'Arxiu Municipal d'Alcoi. Al llarg de gairebé cinquanta anys, sols hem pogut trobar una breu referencia de la seua existència, feta pel mateix Blanquer. Retrobar-la ara suposa, en primer lloc, donar a conèixer un inèdit de Valls; i, en segona instància, modificar la nostra percepció d'aquest gènere a les terres valencianes de la mà d'aquests dos alcoians imprescindibles.

[en] The finding of the typewritten document of the first of act of an opera project dating back to 1965, a libretto by the poet Joan Valls Jordà (1917-1989) which was intended to be musically composed by Amand Blanquer Ponsoda (1935-2005), contributes some new data and facts regarding the operistic creation in Valencian language. Jofré, which was to have three acts, the second of which was divided into two scenes, was kept among the poet's papers and documents up until his death and, later on, has been custodied and taken care of in the holdings of the said poet at the Alcoi Municipal Archives. For about as long as the last fifty years, we have just been able to find one only brief reference of the document in question by the very same composer, that is, Amand Blanquer. The recent chance discovery of such a piece of work means, in the first place, shedding a vast amount of light to an interesting, unpublished and unknown poetic composition and, in the second place, an alteration of the previous feeling and perception that we have had so far about this genre in our Valencian Lands produced by these two outstanding bornand-bred citizens of Alcoi in the musical and poetry fields.