BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Nietzsche no va perdre l'ocasió de menysprear Mill com el típic anglès de mentalitat passiva; en canvi, els intèrprets actuals de Nietzsche són cautelosos en aquest aspecte, perquè el filòsof alemany va llegir molt minuciosament Mill, en particular la seva obra Sobre la llibertat. Quan ell propicia que Zaratustra parli sobre "el més fred de tots els monstres freds", ho fa amb una promesa de futur: "Allí, on l'Estat acaba, allí comença l'ésser humà que no és superflu […]. Allí, on l'Estat acaba - mireu-me d'aquesta manera, germans meus! No els veieu, l'arc de Sant Martí i els ponts del suprahumà?". El present treball estableix una comparativa entre la visió de Déu i de l'Estat en l'època moderna i la reflexió que fa Friedrich Nietzsche en Així parlà Zaratustra sobre l'Estat com una cosa monstruosa (Ungeheuer). Per a aquest propòsit s'utilitzaran respectivament passatges de l'obra de Georg Wilhelm Friedrich Hegel, Arthur Schonpenhauer, Friedrich Leopold Stolberg, Karl Marx, Max Sterner, Wilhelm von Humboldt i John Stuart Mill.

[es] Nietzsche no perdió la ocasión de menospreciar a Mill como el típico inglés de mentalidad pasiva, en cambio los intérpretes actuales de Nietzsche son cautelosos en este aspecto, pues el filósofo alemán leyó muy minuciosamente a Mill, en particular su obra Sobre la libertad. Cuando él propicia que Zaratustra hable acerca de "el más frío de todos los monstruos fríos", lo hace con una promesa de futuro: "Allí, donde el Estado acaba, ahí comienza el ser humano que no es superfluo […]. Allí, donde el Estado acaba, - ¡miradme de este modo hacia allá hermanos míos! ¿No los veis, al arcoíris y los puentes del suprahumano?". El presente trabajo establece una comparativa entre la visión de Dios y del Estado en la época moderna y la reflexión que hace Friedrich Nietzsche en Así habló Zaratustra acerca del Estado como algo monstruoso (Ungeheuer). Para este propósito se utilizarán respectivamente pasajes de la obra de Georg Wilhelm Friedrich Hegel, Arthur Schonpenhauer, Friedrich Leopold Stolberg, Karl Marx, Max Sterner, Wilhelm von Humboldt y John Stuart Mill.
[ca] Catàleg inventari de l'exposició organitzada per l'Instituto de Fomento del Trabajo Nacional dedicada a la decoració d'interiors. La mostra està divida en seccions: de dibuixos i brodats, tel·les, catifes, bronzes, mobles, galeries i mènsules, objectes de marbre, rajoles i mosaics, i ceràmica

[es] Catálogo inventario de la exposición organizada por el Instituto de Fomento del Trabajo Nacional dedicada a la decoración de interiores. La muestra está dividida en secciones: de dibujos y bordados, telas, alfombras, bronces, muebles, galerías y ménsulas, objetos de mármol, azulejos y mosaicos, y cerámica
[ca] El 19 d'octubre va tenir lloc, al Rectorat de la UAB, la inauguració del Parc de Recerca UAB (PRUAB). L'acte va comptar amb la participació del president de la Generalitat de Catalunya, José Montilla, i dels màxims representants de les entitats sòcies del Parc (La Universitat Autònoma de Barcelona -UAB-, el Consell Superior d'Investigacions Científiques -CSIC- i l'Institut de Recerca i Tecnologia Agroalimentàries -IRTA-). La Fundación Parc de Recerca UAB és l'entitat gestora del Parc. Jordi Marquet, vicerector de Projectes Estratègics-Parc de Recerca de la Universitat Autònoma de Barcelona, n'ocupa el càrrec de director.

[es] El 19 de octubre tuvo lugar, en el Rectorado de la UAB, la inauguración del Parc de Recerca UAB (PRUAB). El acto contó con la participación del presidente de la Generalitat de Cataluña, José Montilla, y de los máximos representantes de las entidades socias del Parque (La Universitat Autònoma de Barcelona -UAB-, el Consejo Superior de Investigaciones Científicas -CSIC- y el Institut de Recerca i Tecnologia Agroalimentàries -IRTA-). La Fundación Parc de Recerca UAB es la entidad gestora del Parque. Jordi Marquet, vicerrector de Proyectos Estratégicos - Parc de Recerca, de la Universidad Autónoma de Barcelona, ocupa el cargo de director.
[ca] La col·laboració entre les entitats s'ha materialitzat a través d'un contracte de llicència que permet a l'empresa Alibava Systems comercialitzar el detector de raigs X desenvolupat a partir dels resultats de recerca generats al Sincrotró i al CSIC

[es] La colaboración entre las entidades se ha materializado a través de un contrato de licencia que permite a la empresa Alibava Systems comercializar el detector de rayos X desarrollado a partir de los resultados de investigación generados en el Sincrotrón y el CSIC
[ca] L'objectiu d'aquest treball és realitzar una anàlisi de la Sentència del Tribunal Suprem 3374/2021, de 15 de setembre, que estableix un llistat de 28 regles, corresponents amb les lletres de l'abecedari, que caracteritzen i delimiten el concepte de maltractament habitual. Dita sentència aborda diversos debats jurídics d'actualitat. Primerament, qüestiona la compatibilitat de l'agreujant de gènere amb el delicte d'agressió sexual de l'article 179 del Codi Penal i el delicte de violència domèstica de l'article 173.2 del Codi Penal. D'aquesta manera, es posa en dubte la introducció de la perspectiva de gènere en el Dret Penal. Seguidament, destaca el debat respecte l'aplicació de la figura de la continuïtat delictiva de l'article 74.3 del Codi Penal en els delictes contra la llibertat i indemnitat sexuals. Així, en aquest treball es fa un estudi del tractament de la violència de gènere que realitza la sentència, de les aportacions d'aquesta respecte els delictes contra la llibertat i indemnitat sexuals i del concepte de maltractament habitual establert pel Tribunal Suprem.

[es] El objetivo de este trabajo es realizar un análisis de la Sentencia del Tribunal Supremo 3374/2021, de 15 de septiembre, que establece un listado de 28 reglas, correspondientes con las letras del abecedario, que caracterizan y delimitan el concepto de maltrato habitual. Dicha sentencia aborda varios debates jurídicos de actualidad. En primer lugar, cuestiona la compatibilidad de la agravante de género con el delito de agresión sexual del artículo 179 del Código Penal y el delito de violencia doméstica del artículo 173.2 del Código Penal. De este modo, se pone en entredicho la introducción de la perspectiva de género en el Derecho Penal. A continuación, destaca el debate respecto a la aplicación de la figura de la continuidad delictiva del artículo 74.3 del Código Penal en los delitos contra la libertad e indemnidad sexuales. Así, en este trabajo se realiza un estudio del tratamiento de la violencia de género que realiza la sentencia, de las aportaciones de la misma respecto a los delitos contra la libertad e indemnidad sexuales y del concepto de maltrato habitual establecido por el Tribunal Supremo.
[ca] Voces del Caos és un pòdcast conversacional que explora el fenomen ultra al futbol espanyol. En aquest treball s'inclouen tots els aspectes necessaris per a la producció d'un producte d'aquestes característiques: el marc teòric, bàsic per a la documentació prèvia; l'estudi de mercat, el pla de producció, de distribució a xarxes i de finançament, així com la producció del capítol pilot, que tracta sobre la violència emprada pels ultres. Per fer el pilot, hem entrevistat un periodista expert en el fenomen ultra i a un dels membres d'una organització ultra.

[es] Voces del Caos es un podcast conversacional que explora el fenómeno ultra en el fútbol español. En este trabajo se incluyen todos los aspectos necesarios para la producción de un producto de estas características: el marco teórico, básico para la documentación previa; el estudio de mercado, el plan de producción, de distribución en redes y de financiación, así como la producción del capítulo piloto, que trata sobre la violencia empleada por los ultras. Para hacer el piloto, hemos entrevistado a un periodista experto en el fenómeno ultra y a uno de los miembros de una organización ultra.
[ca] Aquest article trata de respondre la pregunta referent a si en els països industrialitzats - en concret França, Països Baixos, Alemanya, EUA, Suècia i Gran Bretanya.a partir de les noves formes institucionals de sortida del mercat de treball, es produeix una desinstitucionalització de la periodització i temporalització de les tres etapes del cicle de la vida (període d escolarització, període de treball i perìode de vellesa)La diferència entre la situació a meitats dels anys setanta (quan els supósits d' accès a altres prestacions que no fossin les de jubilació eren molt restringits) i entre la situació actual (en la qual es flexibilizen els casos en que són aplicables aquests programes)fa que la cronologització d' aquests períodes(llavors molt rígida i homogènia) sigui ara molt flexible i heterogènia. La autora afirma que és possible parlar d' una desindustrialització en el decurs d'aquestes etapes malgrat que aixó no es tradueixi en una més gran opcionalitat de l'individu a l'hora d' escollir el seu moment de sortida definitaiva del mercat de treball, perquè aquesta sortida és, en la majoria dels casos, una imposició més que una elecció.

[es] El articulo trata de responder a la pregunta de si en los países industrializados -en concreto Francia, Paises Bajos, Alemania, EE. UU, Suecia y Gran Bretaña-, apartir de las nuevas formas institucionales de salida del mercadode trabajo, se produce una desinstitucionalización de la periodización y temporalización de las tres etapas del ciclo de vida (periodo de escolarización, período de trabajo y periodo de vejez). La diferencia entre la situación a mediados de los setenta (cuando los supuestos de acceso a otras prestaciones que no fuesen las de jubilación eran muy restringidos) y entre la situación actual (en la cual se flexibilizan los casos en los que son aplicables estos programas) hace que la cronologización de estos periodos entonces rigida y homogénea sea ahora muy flexible y heterogénea.La autora afirma que es posible hablar de una desinstitucionalización del transcurso de estas tres etapas, aunque ésta no se traduzca en una mayor opcionalidad del individuo de elegir su momento de salida definitiva del mercado de trabajo porque esta salida es, en la mayoría de los casos, más impuesta que elegida.
[ca] Un grup d'investigadors del Departament de Biologia Cel·lular, Fisiologia e Immunologia i de l'Institut de Neurociències de la UAB han confirmat que el receptor P2Y1 és responsable de la relaxació del còlon. Una recerca prèviament realitzada a la UAB en mostres de colon humà, ha estat confirmada en aquest estudi amb un ratolí genèticament modificat que no té el receptor i per tant el colon no es relaxa. Futurs estudis permetran valorar la funció del receptor en diferents patologies.

[es] Un grupo de investigadores del Departamento de Biología Celular, Fisiología e Inmunología y del Instituto de Neurociencias de la UAB han confirmado que el receptor P2Y1 es responsable de la relajación del colon. Una investigación previamente realizada en la UAB en muestras de colon humano, ha sido confirmada en este estudio con ratón genéticamente modificado que no tiene el receptor y por tanto el colon del cual no se relaja. Futuros estudios permitirán valorar la función del receptor en diferentes patologías.
[ca] Anàlisi de la representació cinematogràfica de la relació existent d'intimitat entre un artista musical i la seva eina de treball: l'instrument musical. L'objectiu és discernir entre la posada en escena, la descripció del personatge i l'argument de la pel·lícula per tal d'entendre que la unió entre artista i instrument forma un tot.

[es] Análisis de la representación cinematográfica de la relación existente de intimidad entre un artista musical y su herramienta de trabajo: el instrumento musical. El objetivo es discernir entre la puesta en escena, la descripción del personaje y el argumento de la película, para entender que la unión entre artista e instrumento forma un todo.
[ca] Tracta d'abordar una manera exhaustiva de mirar la frontera, on les condicions del pas, l'exili etc., s'arrelen en formes de refugi, d'èxode o d'exili així com d'altres categories migratòries construïdes al llarg del segle XX (el que comporta un esforç de memòria històrica), però també es remunten als anys previs a la supressió de les duanes europees. I es tracta igualment de traçar una perspectiva que inclogui el tancament de les fronteres externes de la Unió Europea, considerant així mateix una interpretació crítica del que suposa el desdibuixament de les fronteres internes de la Unió, tant des d'una mirada retrospectiva com des de les fronteres Schengen en el marc de la UE.

[es] Trata de abordar una forma exhaustiva de mirar la frontera, donde las condiciones del paso, del exilio etc., se enraízan en formas de refugio, de éxodo o de exilio así como de otras categorías migratorias construidas a lo largo del siglo XX (lo que conlleva un esfuerzo de memoria histórica), pero también se remontan a los años previos a la supresión de las aduanas europeas. Y se trata igualmente de trazar una perspectiva que incluya el cierre de las fronteras externas de la Unión Europea, considerando asimismo una interpretación crítica de lo que supone el desdibujamiento de las fronteras internas de la Unión, tanto desde una mirada retrospectiva como desde las fronteras Schengen en el marco de la UE
[ca] Aquest article presenta l'obra de Victoria Guerrero (Lima, 1968), una de les veus més singulars i potents de la poesia peruana actual, postulant que l'escriptura que proposa, nodrida per l'energia i les conquestes de les avantguardes i neoavantguardes, pels seus somnis de comunió d'art i vida, però des del desencant i la resistència, úniques línies de conducta i de paraula en el naixent segle XXI peruà i globalitzat produeix noves coordenades per la poesia en la conjugació de l'exigència d'una consciència eticopolítica i d'una afirmació genèrica.

[es] Este artículo presenta la obra de Victoria Guerrero (Lima, 1968) una de las voces más singulares y potentes de la actual poesía peruana, postulando que la escritura que propone, nutrida por la energía y las conquistas de las vanguardias y neovanguardias, por sus sueños de comunión de arte y vida, pero desde el desencanto y la resistencia, únicas líneas de conducta y de palabra en el naciente siglo XXI peruano y globalizado produce nuevas coordenadas para la poesía en la conjugación de la exigencia de una conciencia ético-política y de una afirmación genérica.
[ca] Aquest treball es centra en el procés de la traducció de la Bíblia alemanya de Martí Luter (1534). El treball comença amb una breu descripció dels casos de traducció de textos sagrats més rellevants en la història. Posteriorment es descriu la divisió lingüística en els països germànics durant el segle XVI, la posició política de l'Església Catòlica, per què sorgeix la necessitat de traduir una nova Bíblia a l'alemany i com es tria la llengua de destinació a la qual es tradueix. El treball finalitza amb una breu reflexió sobre el que significa ser traductor.

[es] Este trabajo se centra en el proceso de la traducción de la Biblia alemana de Martín Lutero (1534). El trabajo empieza con una breve descripción de los casos de traducción de textos sagrados más relevantes en la historia. Posteriormente se describe la división lingüística en los países germanos durante el siglo XVI, la posición política de la Iglesia Católica, por qué surge la necesidad de traducir una nueva Biblia al alemán y cómo se elije la lengua de destino a la que se traduce. El trabajo finaliza con una breve reflexión sobre lo que significa ser traductor.
[ca] L'estudi socioeconòmic de les comunitats prehistòriques a partir de la materialitat ceràmica que van produir, implica, des del present, l'anàlisi de cadascuna de les etapes del procés productiu que les va generar. A cada etapa productiva, s'entreteixeixen les relacions socials que defineixen i caracteritzen a cadacomunitat. Aquest estudi defineix les pautes metodològiques necessàries per caracteritzar l'últim estadi de la producció: la funcionalitat. Sense descurar l'anàlisi dels principals elements definitoris (característiques morfo tecnològiques, petjades d'ús, context arqueològic), es presta especial atenció a l'anàlisi de residus orgànics. Molt més que una eina d'identificació de components orgànics, la seva integració en l'estudi funcional possibilita la identificació de noves i diferents activitats socials, ocultes fins llavors, i que augmenten el coneixement de la dinàmica socioeconòmica de les comunitats passades.

[es] El estudio socio-económico de las comunidades prehistóricas a partir de la cerámica que elaboraron, implica el análisis de cada una de las etapas del proceso productivo que las generó. En ellas se entretejen las relaciones sociales que definen y caracterizan a cada comunidad. El presente estudio define las pautas metodológicas necesarias para caracterizar el último estadio de la producción: la funcionalidad. Sin descuidar el análisis de los principales elementos definitorios (características morfotecnológicas, huellas de uso, contexto arqueológico), se presta especial atención al análisis de residuos orgánicos. Mucho más que una herramienta de identificación de componentes orgánicos, su integración en el estudio funcional posibilita la identificación de nuevas y distintas actividades sociales, ocultas hasta entonces, y que aumentan el conocimiento de la dinámica socioeconómica de las comunidades pasadas.
[ca] Considerem que no es proporciona suficientment informació sobre les tècniques de negociació a la societat i, el desconeixement d'aquetes vies de resolució de conflictes provoca que s'utilitzin amb poca freqüència respecte als processos judicials. D'altra banda, es tendeix a pensar que la mediació, una d'aquestes tècniques de negociació, és una eina per alliberar treball als jutges, però en realitat és un mecanisme independent. Partint d'aquestes idees, el nostre objectiu és fomentar aquests sistemes extrajudicials, a través de la informació necessària per aconseguir que les persones tinguin en compte que existeixen altres vies a part de la judicial per resoldre els seus conflictes.

[es] Consideramos que no se proporciona suficientemente información sobre las Técnicas de Negociación a la sociedad y, el desconocimiento de estas vías de resolución de conflictos provoca que se utilicen con poca frecuencia respecto los procesos judiciales. Por otra parte, se suele pensar que la mediación, una de estas técnicas de negociación, es una herramienta para liberar trabajo a los jueces, pero en realidad es un mecanismo independiente. Partiendo de estas ideas, nuestro objetivo es fomentar estos sistemas extrajudiciales, proporcionando la información necesaria para conseguir que las personas tengan en cuenta que existen otras vías a parte de la judicial para resolver sus conflictos.
[ca] L'escalada de la desinformació en l'ecosistema digital ha impulsat el desenvolupament de departaments i mitjans dedicats exclusivament a a el Fact-Checking, arribant a comptabilitzar-se més de 300 a nivell mundial. No obstant això, el ràpid desenvolupament i diversificació de les seves formes i mitjans de producció han deixat en desavantatge als verificadors al moment d'enfrontar i desmentir aquests continguts. El present estudi analitza les alternatives per a l'automatització del procés de Fact-Checking, els desafiaments i problemàtiques que enfronta, i projectar el camí que podria prendre aquesta tecnologia.

[es] La escalada de la desinformación en el ecosistema digital ha impulsado el desarrollo de departamentos y medios dedicados exclusivamente a al Fact-Checking, llegando a contabilizarse más de 300 a nivel mundial. Sin embargo, el rápido desarrollo y diversificación de sus formas y medios de producción han dejado en desventaja a los verificadores al momento de enfrentar y desmentir estos contenidos. El presente estudio analiza las alternativas para la automatización del proceso de Fact-Checking, los desafíos y problemáticas que enfrenta, y proyectar el camino que podría tomar esta tecnología.
[ca] L'objectiu d'aquest article és aportar elements per a la reflexió al voltant de les desigualtats que es donen entre el nord global i el sud global pel que fa a l'accés a l'aigua i el sanejament en condicions de seguretat, fiabilitat i assequibilitat. Les Nacions Unides ja van declarar l'any 2010 l'accés a l'aigua i al sanejament com un dret humà. Més tard, el 2015, van fixar com un dels seus 17 objectius de desenvolupament sostenible (ODS) garantir per al 2030 un accés universal i equitatiu als serveis d'aigua i sanejament. Ara per ara, però, no s'ha aconseguit una millora en les situacions de desigualtat entre països pobres i països rics, entre àrees urbanes i àrees rurals, i entre la ciutat formal i la ciutat informal. La consecució de l'objectiu 6 inclòs en els ODS de les Nacions Unides comporta ineludiblement la reducció de les desigualtats socials i territorials, sobretot a les grans ciutats del sud global.

[es] El objetivo de este artículo es aportar elementos para la reflexión en torno a las desigualdades que se dan entre el norte global y el sur global en cuanto al acceso al agua y al saneamiento en condiciones de seguridad, fiabilidad y asequibilidad. Las Naciones Unidas declararon ya en 2010 el acceso al agua y al saneamiento como un derecho humano. Más tarde, en 2015, fijaron como uno de sus 17 objetivos de desarrollo sostenible (ODS) garantizar para 2030 un acceso universal y equitativo a los servicios de agua y saneamiento. Sin embargo, a día de hoy no se ha conseguido una mejora en las situaciones de desigualdad entre países pobres y países ricos, entre áreas urbanas y áreas rurales, y entre la ciudad formal y la ciudad informal. La consecución del objetivo 6 incluido en los ODS de las Naciones Unidas pasa ineludiblemente por la reducción de las desigualdades sociales y territoriales, especialmente en las grandes ciudades del sur global.
[ca] Catàleg-guia de l'exposició sobre el rellotge en l'art, organitzada a Madrid per la Sociedad Española de Amigos del Arte el 1965. Conté una relació de tots els rellotges exposats tant del Patrimonio Nacional com de diferents museus i col·leccions particulars, amb una descripció de cadascun i el nom de l'expositor. Inclou fotografies d'algunes peces destacades

[es] Catálogo-guía de la exposición sobre el reloj en el arte, organizada en Madrid por la Sociedad Española de Amigos del Arte el 1965. Contiene una relación de todos los relojes expuestos tanto del Patrimonio Nacional como de diferentes museos y colecciones particulares, con una descripción de cada uno y el nombre del expositor. Incluye fotografías de algunas piezas destacadas
[ca] El present treball recull l'elaboració d'un pla d'empresa per a la implantació d'un canal de televisió per Internet - Internet Protocol Television (IPTV)- de titularitat privada a la localitat de Sant Boi de Llobregat (Barcelona). L'activitat d'aquesta empresa se centra en la cobertura periodística dels esdeveniments noticiables del municipi i en la posterior elaboració i emissió de continguts audiovisuals als quals l'usuari podrà accedir través d'una connexió a Internet. Així, s'explica el procés de la seva creació mitjançant un estudi de mercat, una descripció del seu funcionament i un estudi de viabilitat econòmica del projecte.

[es] El presente trabajo recoge la elaboración de un plan de empresa para la implantación de un canal de televisión por Internet - Internet Protocol Television (IPTV) - de titularidad privada en la localidad de Sant Boi de Llobregat (Barcelona). La actividad de esta empresa se centra en la cobertura periodística de los acontecimientos noticiables del municipio y en la posterior elaboración y emisión de contenidos audiovisuales a los que el usuario podrá acceder a través de una conexión a Internet. Así, se explica el proceso de su creación mediante un estudio de mercado, una descripción de su funcionamiento y un estudio de viabilidad económica del proyecto.
[ca] Estudi sobre Bartolomé Esteban Murillo (1617-1682) i més concretament sobre la seva pintura "San Antonio de Padua", de 1656 (oli sobre tela, Catedral de Sevilla), una de les seves obres més importants.

[es] Estudio sobre Bartolomé Esteban Murillo (1617-1682) y más concretamente sobre su pintura "San Antonio de Padua", de 1656 (óleo sobre lienzo, Catedral de Sevilla), una de sus obras más importantes.