[ca] Aquest treball aborda la necessitat d'una alfabetització algorítmica en l'àmbit del periodisme i l'educació mediàtica. Dins la creixent complexitat de l'escenari mediàtic i de la desinformació que produeix, l'objectiu és reforçar la consciència i comprensió del fenomen de la recomanació algorítmica de notícies. A través d'una recerca experimental centrada en estudiants universitaris de comunicació a Espanya i els Estats Units, l'estudi se centra en les actituds, creences i coneixements sobre el consum noticiós derivat dels sistemes algorítmics. La literatura actual és àmplia sobre aquest fenomen i l'afronta des d'una gran varietat de punts de vista, com l'optimització de l'ús de cercadors o els conceptes erronis que es tenen en els anomenats nadius digitals. La rellevància d'algunes teories que expliquen la difusió de la informació digital, com la percepció News-Finds-Me, el consum incidental o les cambres d'eco, són utilitzades en el marc teòric per comprendre millor el rol dels algoritmes en la difusió de contingut noticiós. Metodològicament, es van crear dos grups de discussió amb estudiants de diferents universitats per analitzar el seu grau de consum crític, creences sobre els algoritmes i coneixements derivats. De manera significativa, els alumnes diferencien entre contingut valuós i les tendències difoses per algoritmes. En les conclusions es remarca l'existència d'una actitud crítica (WITH perception) com a possible indicador de consum conscient, així com de la necessitat de reforçar la denominada alfabetització algorítmica. Els coneixements dels estudiants de comunicació varien, però reconeixen l'impacte en el consum de notícies. Aquest estudi advoca per l'alfabetització algorítmica per empoderar ciutadans i periodistes per a un consum i una producció de notícies responsables.

[es] Este trabajo aborda la necesidad de una alfabetización algorítmica en el ámbito del periodismo y la educación mediática. Dentro de la creciente complejidad del escenario mediático y de la desinformación que produce, el objetivo es reforzar la conciencia y comprensión del fenómeno de la recomendación algorítmica de noticias. A través de una investigación experimental centrada en estudiantes universitarios de comunicación en España y Estados Unidos, el estudio se centra en las actitudes, creencias y conocimientos sobre el consumo noticioso derivado de los sistemas algorítmicos. La literatura actual es amplia sobre este fenómeno y lo afronta desde una gran variedad de puntos de vista, como la optimización del uso de buscadores o los conceptos erróneos que se tienen en los llamados nativos digitales. La relevancia de algunas teorías que explican la difusión de la información digital, como la percepción News-Finds-Me, el consumo incidental o las cámaras de eco, son utilizadas en el marco teórico para comprender mejor el rol de los algoritmos en la difusión de contenido noticioso. Metodológicamente, se crearon dos grupos de discusión con estudiantes de diferentes universidades para analizar su grado de consumo crítico, creencias sobre los algoritmos y conocimientos derivados. De forma significativa, los alumnos diferencian entre contenido valioso y las tendencias difundidas por algoritmos. En las conclusiones se remarca la existencia de una actitud crítica (WITH perception) como posible indicador de consumo consciente, así como de la necesidad de reforzar la denominada alfabetización algorítmica. Los conocimientos de los estudiantes de comunicación varían, pero reconocen el impacto en el consumo de noticias. Este estudio aboga por la alfabetización algorítmica para empoderar a ciudadanos y periodistas para un consumo y una producción de noticias responsables.