BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Aquest text aborda las tendències actuals dels processos de descolonitzacions, autodeterminacions i/o independències dels pobles-nació marginats dels Estats centrals del capitalisme mundial, tot presentant els casos del poble-nació maputxe i el poble-nació català com a forma d'aproximació a la qüestió. A aquest fi, s'hi analitza el dret de lliure determinació (o a l'existència diferenciada) dels pobles-nació sense Estat propi, en Estats plurinacionals o sota Estats opressors, en el context dels debats i teoritzacions actuals sobre els pobles i els Estats plurinacionals, des d'una perspectiva de pluralisme jurídic crític. El treball es realitza a instàncies del Programa Memorias, Pueblos y Estados, dependent de la Secretaría de Relaciones Institucionales y radicat en el Centro de Investigación en Derecho Crítico de la Facultad de Ciencias Jurídicas y Sociales de la Universidad Nacional de La Plata, i amb el patrocini i el suport del Colectivo de Acción Jurídica, Social y Cultural Copolis-Adalquí (Seu Atlàntica de la Universidad Nacional de Río Negro/Fundación Adalquí), el Col·lectiu de Solidaritat amb els Països Catalans, i el Grup Interuniversitari Copolis. Benestar, Comunitat i Control Social (Universitat de Barcelona).

[es] Este texto aborda las tendencias actuales de los procesos de descolonizaciones, autodeterminaciones y/o independencias de los pueblos-nación marginalizados de los Estados centrales del capitalismo mundial, presentando los casos del pueblo-nación mapuche y el pueblo-nación catalán como forma de aproximación a la cuestión. Para ello, se analiza el derecho de libre determinación (o a la existencia diferenciada) de los pueblos-nación sin Estado propio, en Estados plurinacionales o bajo Estados opresores, en el contexto de los actuales debates y teorizaciones sobre los pueblos y los Estados plurinacionales, desde una perspectiva de pluralismo jurídico crítico. El trabajo se efectúa a instancias del Programa Memorias, Pueblos y Estados, dependiente de la Secretaría de Relaciones Institucionales y radicado en el Centro de Investigación en Derecho Crítico de la Facultad de Ciencias Jurídicas y Sociales de la Universidad Nacional de La Plata, y el patrocinio y apoyo del Colectivo de Acción Jurídica, Social y Cultural Copolis-Adalquí (Sede Atlántica de la Universidad Nacional de Río Negro/Fundación Adalquí), el Col·lectiu de Solidaritat amb els PaïsosCatalans, y el Grupo Interuniversitario Copolis. Bienestar, Comunidad y Control Social (Universidad de Barcelona)
[ca] Presentem un estudi sobre diversos aspectes onomàstics i toponímics dels anomenats manuscrits àrabs de Cútar (Màlaga), assumptes que no han estat abordats per la important investigació destinada a aquest repertori documental, bàsicament de cronologia nassarita, descobert l'any 2003 en una casa de l'antiga alqueria de Qūṭa de la "taha de Comares" a l'Axarquia malaguenya. Aportem noves dades extretes sobretot dels Repartiments i Apeos castellans de Comares i Cútar que serveixen per valorar aquests documents sota una perspectiva diferent i més aquilatada.

[es] Presentamos un estudio sobre diversos aspectos onomásticos y toponímicos de los llamados manuscritos árabes de Cútar (Málaga), asuntos que no han sido abordados por la importante investigación destinada a este repertorio documental, básicamente de cronología nazarí, descubierto en el año 2003 en una casa de la antigua alquería de Qūṭa de la "taha de Comares" en la Axarquía malagueña. Aportamos nuevos datos extraídos sobre todo de los Repartimientos y Apeos castellanos de Comares y Cútar que sirven para valorar estos documentos bajo una perspectiva diferente ymás aquilatada.
[ca] El text present aborda, a partir de l'article "Charlot o l'histrionisme" de María Zambrano i les seves connexions amb altres crítiques filosòfiques sobre el cinema de Chaplin, l'empara, l'agonia i el fracàs del subjecte modern. Aquest es personifica a través del pallasso Chaplin/ Charlot, que funciona com a mirall fílmic des del qual Zambrano no tan sols fa una interpretació d'aquest personatge, sinó també una crítica al pensament i a la construcció de la identitat del subjecte. &nbsp;

[es] El presente texto aborda, a partir del artículo "Charlot o el histrionismo" de María Zambrano y sus conexiones con otras críticas filosóficas sobre el cine de Chaplin, el amparo, la agonía y el fracaso del sujeto moderno. Este se personifica a través del payaso Chaplin/ Charlot, que funciona como espejo fílmico desde donde Zambrano realiza no solo una interpretación de este personaje, sino también una crítica al pensamiento y a la construcción de la identidad del sujeto.&nbsp;
[ca] L'aprenentatge servei és una forma d'educació vivencial en la qual els estudiants participen en activitats que aborden les necessitats humanes i de la comunitat juntament amb oportunitats estructurades dissenyades intencionadament per promoure l'aprenentatge i el desenvolupament dels estudiants. Les institucions d'educació superior filipines estan fent intents d'integrar l'aprenentatge servei als seus sistemes educatius. En aquest estudi qualitatiu actual, es va descriure el mecanisme d'aprenentatge servei en 5 institucions d'educació superior jesuïtes ubicades a diferents regions de les Filipines. La rúbrica d'autoavaluació de Furco per a la institucionalització de l'aprenentatge servei es va utilitzar com a eina d'avaluació. Els resultats van revelar que encara que les institucions estudiades eren totes universitats jesuïtes, cadascuna mostrava experiències úniques i diferents nivells d'implementació de l'aprenentatge servei. També variaven en el mecanisme o enfocament d'implementació. El que era evident entre les cinc institucions d'educació superior jesuïtes és el seu compromís compartit amb el servei i la justícia social com a part de la seva missió i identitat. La diferència en el nivell d'implementació entre les cinc institucions depèn de la longevitat de l'aprenentatge servei a la institució, el nombre de programes que utilitzen l'aprenentatge servei com a pedagogia, el compromís sostingut i la persistència dels administradors, el professorat i el personal no acadèmic.

[es] El aprendizaje-servicio es una forma de educación experiencial en la que los estudiantes participan en actividades que abordan las necesidades humanas y de la comunidad junto con oportunidades estructuradas diseñadas intencionalmente para promover el aprendizaje y el desarrollo de los estudiantes. Las Instituciones de Educación Superior de Filipinas (IES) están intentando integrar el aprendizaje-servicio en sus sistemas educativos. En este estudio cualitativo, se describió el mecanismo de aprendizaje-servicio en 5 instituciones jesuitas de educación superior ubicadas en diferentes regiones de Filipinas. La rúbrica de autoevaluación de Furco para la institucionalización del aprendizaje-servicio se utilizó como herramienta de evaluación. Los resultados revelaron que incluso cuando las instituciones estudiadas eran todas universidades jesuitas, cada una exhibía experiencias únicas y diferentes niveles de implementación del aprendizaje-servicio. También varían en el mecanismo o enfoque de implementación. Lo que fue evidente entre las cinco instituciones jesuitas de educación superior fue su compromiso compartido con el servicio y la justicia social como parte de su misión e identidad. La diferencia en el nivel de implementación entre las cinco IES depende de la longevidad del aprendizaje-servicio en la institución, la cantidad de programas que utilizan el aprendizaje-servicio como pedagogía, el compromiso sostenido y la persistencia de los administradores, profesores y personal no académico.
[ca] La evidencialitat és una categoria gramatical que codifica la font d'informació com el seu significat principal. La informació pot ser: adquirida per percepció directa, comunicada per uns altres (de sentides) o inferida pel parlant en considerar la informació disponible. Les llengües amb una categoria gramatical evidencial tenen morfemes amb un valor evidencial primari (Aikhenvald 2004). No obstant això, les llengües romàniques, com moltes altres llengües, tenen un sistema tibant-modal i manquen d'una categoria gramatical evidencial, en el lloc de la qual diverses unitats lèxiques o unes certes construccions transmeten font d'informació. Aquest número especial està dedicat a alguns d'aquests elements, com els adverbis modals, els significats evidenciales desenvolupats a partir de temps com el condicional i uns certs marcadors (semi)gramaticalitzats mitjançant verbs DIR i VEURE. Aquestes estratègies evidencials són bons exemples del continu lèxic-gramatical (Cornillie 2007b, Squartini 2008, Pietrandrea 2007, Diewald &amp; Smirnova 2010).

[es] La evidencialidad es una categoría gramatical que codifica la fuente de información como su significado principal. La información puede ser: adquirida por percepción directa, comunicada por otros (de oídas) o inferida por el hablante al considerar la información disponible. Las lenguas con una categoría gramatical evidencial tienen morfemas con un valor evidencial primario (Aikhenvald 2004). Sin embargo, las lenguas romances, como muchas otras lenguas, tienen un sistema tenso-modal y carecen de una categoría gramatical evidencial, en cuyo lugar varias unidades léxicas o ciertas construcciones transmiten fuente de información. Este número especial está dedicado a algunos de esos elementos, como los adverbios modales, los significados evidenciales desarrollados a partir de tiempos como el condicional y ciertos marcadores (semi)gramaticalizados mediante verbos DECIR y VER. Estas estrategias evidenciales son buenos ejemplos del continuo léxico-gramatical (Cornillie 2007b, Squartini 2008, Pietrandrea 2007, Diewald &amp; Smirnova 2010).
[ca] L'interrogatori policial forma part de la fase d'investigació del procediment judicial (Llei d'enjudiciament criminal (LECrim), títol V), durant el qual la recuperació de la informació pot ajudar en el procés de recerca que comporta la resolució d'un acte delictiu. En aquest context, l'àmbit forense del llenguatge judicial i policial (Language of the Court and the Legal Process,en anglès) estudia el discurs i les estratègies lingüístiques que sorgeixen a partir de la interacció establerta durant l'interrogatori entre la policia i els sospitosos que són interrogats.A Espanya, la LECrim no obliga a fer públic aquest procediment d'interrogatori policial i els protocols actuals adopten la forma d'una entrevista oral no registrada electrònicament. L'única representació de la interacció que existeix és un document escrit per la policia anomenat acta de declaració. L'anàlisi lingüística que es presenta en aquest article suggereix que les pràctiques actuals no compleixen amb l'objectiu desitjat d'obtenir informació útil per a la investigació i per al tribunal que ha de jutjar el cas.

[es] El interrogatorio policial forma parte de la fase de investigación del procedimiento judicial (Ley de enjuiciamiento criminal (LECrim), título V), durante el cual la recuperación de la información puede ayudar en el proceso de búsqueda que comporta la resolución de un acto delictivo. En este contexto, el ámbito forense del lenguaje judicial y policial (Language of the Court and the Legal Process, en inglés) estudia el discurso y las estrategias lingüísticas que surgen a partir de la interacción establecida durante el interrogatorio entre la policía y los sospechosos interrogados. En España, la LECrim no obliga a hacer público este procedimiento de interrogatorio policial y los protocolos actuales adoptan la forma de una entrevista oral no registrada electrónicamente. La única representación de la interacción que existe es un documento escrito por la policía llamado acta de declaración. El análisis lingüístico que se presenta en este artículo sugiere que las prácticas actuales no cumplen con el objetivo deseado de obtener información útil para la investigación y para el tribunal que tiene que juzgar el caso.
[ca] Els llibres d'un soldat català al Nàpols del 1600Joan de Pinós fou un membre de la noblesa catalana que va ser traslladat a Itàlia al servei del rei Felip III. L'inventari de la seva biblioteca, conservat a l'Archivio di Stato di Napoli, aboca llum sobre el món dels soldats músics i poetes, típics dels segles xvi i xvii, i ens informa també sobre la vida als barris espanyols de la ciutat (Quartieri Spagnoli), la seva societat i institucions i, en general, sobre el paper dels exèrcits dels Àustries en la mundialització de la cultura hispànica.

[es] Juan de Pinós fue un soldado y miembro menor de la nobleza catalana que se asentó en Italia al servicio de Felipe III. El inventario de su biblioteca, conservado en el Archivio di Stato di Napoli, nos introduce en el mundo concreto de los soldados músicos y poetas, típicos de los siglos xvi y xvii; al mismo tiempo, arroja luz sobre la vida en los barrios españoles de la ciudad (quartieri spagnoli), sobre sus gentes e instituciones y, en general, sobre el papel de los ejércitos de los Austrias en la difusión mundial de la cultura hispánica.
[ca] Oferim en aquest treball una nova proposta de lectura i edició de l'inscripció d'Italica promoguda per la flamínica Modesta. Recollim les reflexions concernents a aquest epígraf i aportem nous arguments amb relació al significat semàntic, el context i la datació de la peça, per tal de generar coneixement nou i actualitzar el debat sobre algunes de les problemàtiques que han sorgit en les anàlisis d'aquest text lapídeu. També analitzem la fenomenologia amb què es relaciona l'acte votiu: el protagonisme públic de les sacerdotesses; la religió de les matronae; la mobilitat geogràfica de les dones aristòcrates i l'orientalització religiosa de l'Occident llatí. Presentem també la hipòtesi segons la qual considerem, segons la informació reunida, que la inscripció podria tractar-se d'una restitució realitzada després de l'afectació de la peça original a causa del terreny inestable sobre el qual s'assentava la colònia, cosa que explicaria les peculiaritats més destacades del text.

[es] Ofrecemos en el presente trabajo una nueva propuesta de lectura y edición para la inscripción italicense promovida por la flamínica Modesta. Recogemos las reflexiones concernientes a este epígrafe y aportamos nuevos argumentos con relación al significado semántico, contexto y datación de la pieza, con tal de generar nuevo conocimiento para actualizar el debate sobre algunas de las problemáticas que han surgido en los análisis de este texto lapídeo. Asimismo, analizamos la fenomenología con la que se relaciona el acto votivo: el protagonismo público de las sacerdotisas; la religión de las matronae; la movilidad geográfica de las mujeres aristócratas; la orientalización religiosa del Occidente latino. Presentamos también la hipótesis según la cual consideramos, a tenor de la información reunida, que la inscripción podría tratarse de una restitución realizada tras la afectación de la pieza original debido al terreno inestable sobre el cual se asentaba la colonia, cosa que explicaría las llamativas peculiaridades del texto.
[ca] El llenguado és un programa sobre llengua sorgit del Departament de Nous Formats de TV3 i emès per aquesta cadena entre el 15 de gener i el 25 de març de 2020. Malgrat que es va enregistrar just després que l'Institut d'Estudis Catalans enllestís l'actualització de la normativa ortogràfica i gramatical de la llengua catalana. El llenguado no està concebut com un espai de divulgació de la normativa. Amb un format propi d'un programa d'entreteniment, persegueix afavorir l'extensió social del català, en un context de preocupació pels resultats de les enquestes d'usos lingüístics de la població desenvolupades per l'IdesCat i la Direcció General de Política Lingüística. Per a assolir l'objectiu de fer perdre la por de parlar català independentment del nivell de coneixement que se'n tingui, el programa adopta una "actitud dessolemnitzadora" en el tractament de la llengua.

[es] El llenguado es un programa sobre lengua surgido del Departament de Nous Formats de TV3 y emitido por esta cadena entre el 15 de enero y el 25 de marzo de 2020. A pesar de que se grabó justo después de que el Institut d'Estudis Catalans terminase la actualización de la normativa ortográfica y gramatical de la lengua catalana.El llenguado no está concebido como un espacio de divulgación de la normativa. Con un formato propio de un programa de entretenimiento, persigue favorecer la extensión social del catalán, en un contexto de preocupación por los resultados de las encuestas de usos lingüísticos de la población desarrolladas por el IdesCat y la Direcció General de Política Lingüística. Para lograr el objetivo de hacer perder el miedo de hablar catalán independientemente del nivel de conocimiento que se tenga, el programa adopta una "actitud desolemnizadora" en el tratamiento de la lengua.
[ca] Les empreses familiars a Amèrica Llatina sovint tenen arrels profundes i juguen un paper important en l'economia de la regió. L'herència i el llegat de les petites empreses familiars a Amèrica Llatina es poden entendre a través de diversos aspectes clau. Un és el context històric; moltes petites empreses familiars d'Amèrica Llatina tenen una llarga història que abasta diverses generacions. Un altre està influenciat pel ric i divers patrimoni cultural de la regió. Els valors culturals, com ara un fort sentit de la família, la comunitat i la tradició, poden configurar els processos de presa de decisions dins d'aquestes empreses, així com l'adaptació als reptes econòmics. Al mateix temps, Amèrica Llatina s'ha enfrontat a reptes econòmics i fluctuacions al llarg dels anys. Les petites empreses familiars de la regió sovint han demostrat resiliència i adaptabilitat per navegar per les incerteses econòmiques. En aquest número especial sobre el patrimoni i el llegat a les petites empreses familiars d'Amèrica Llatina, hem reunit una recopilació d'articles d'investigadors que interactuen estretament amb famílies empresarials d'Amèrica Llatina. A partir d'un marc de recerca col·laboratiu que inclou autors de diversos països, aquest esforç explica el nombre creixent d'estudis sobre empreses familiars a Amèrica Llatina. Els autors exploren diversos problemes i processos dins de les empreses familiars de la regió.

[es] Las empresas familiares en América Latina suelen tener raíces profundas y desempeñar un papel importante en la economía de la región. La herencia y el legado de las pequeñas empresas familiares en América Latina se pueden entender a través de varios aspectos clave. Uno es el contexto histórico; muchas pequeñas empresas familiares en América Latina tienen una larga historia que abarca varias generaciones. Otro está influenciado por el rico y diverso patrimonio cultural de la región. Los valores culturales, como un fuerte sentido de familia, comunidad y tradición, pueden moldear los procesos de toma de decisiones dentro de estas empresas, así como la adaptación a los desafíos económicos. Al mismo tiempo, América Latina ha enfrentado desafíos y fluctuaciones económicas a lo largo de los años. Las pequeñas empresas familiares de la región a menudo han demostrado resiliencia y adaptabilidad a la hora de afrontar las incertidumbres económicas. En este número especial sobre patrimonio y legado en las pequeñas empresas familiares en América Latina, hemos reunido una recopilación de artículos de investigadores que interactúan estrechamente con familias empresarias en toda América Latina. Basado en un marco de investigación colaborativo que involucra a autores de varios países, este esfuerzo da cuenta del creciente número de estudios sobre empresas familiares en América Latina. Los autores exploran diversos temas y procesos dentro de las empresas familiares de la región.
[ca] Proposem que els conceptes i troballes de la Lingüística Teòrica han de comunicar-se amb l'ensenyament de la llengua, tant L1 com L2. En particular, pel que fa a l'ensenyament de la gramàtica, suggerim que els marcs de la Gramàtica Generativa (Chomsky, 1986, 1995, 2000) s'adoptin per a la descripció dels sistemes de llengua a l'escola, ja que ofereixen la base teòrica adequada, o sigui, d'una banda, l'existència de principis universals, comuns a totes les llengües naturals, i de l'altra, els paràmetres que els diferencien respecte de les seves característiques específiques. Considerant la diferenciació significativa en la descripció dels sistemes de llengua que apareixen en les gramàtiques descriptives/de referència de la llengua i, per tant, en l'ensenyament de la gramàtica que es troba als llibres de cursos de llengua estrangera, així com en els de primeres llengües, el nostre objectiu és superar aquesta discrepància (adoptant principis i conceptes bàsics de Gramàtica Generativa), de manera que l'ensenyament de la llengua/gramàtica adquireix un caràcter constant, sistemàtic i translingüístic. En aquest sentit, destaquem tres fenòmens representatius: a) la realització (o no) del subjecte pronominal, b) l'estructura de les clàusules i c) la formació de preguntes, en grec (L1), anglès (L2) i alemany (L3).

[es] Proponemos que los conceptos y hallazgos de la Lingüística Teórica deben comunicar con la enseñanza de las L1 y L2. Con respecto a la enseñanza de la gramática, sugerimos que los marcos de la Gramática Generativa (Chomsky, 1986, 1995, 2000) se adopten para la descripción de los sistemas de lengua en la escuela, dado que ofrecen la base teórica adecuada, o sea, tanto la existencia de principios universales, comunes en todas las lenguas naturales, como los parámetros que los diferencian respecto a sus características específicas. Considerando la diferenciación significativa en la descripción de los sistemas de lengua que aparecen en las gramáticas descriptivas/ de referencia de la lengua y, por consiguiente, en la enseñanza de la gramática que se encuentra en los libros de cursos de lengua extranjera así como en los de lenguas primeras, nuestro objetivo es superar esta discrepancia (adoptando principios y conceptos básicos de Gramática Generativa), por lo que la enseñanza de la lengua/gramática adquiere un carácter constante, sistemático y translingüístico. A este respecto, destacamos tres fenómenos representativos: a) la realización (o no) del sujeto pronominal, b) la estructura de las cláusulas y c) la formación de preguntas, en griego (L1), inglés (L2) y alemán (L3).