BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] La Microbiologia mèdica es va consolidar a Espanya, com en la resta d'Europa, en els últims decennis del segle XIX. En el quinquenni comprés entre 1881 i 1885, es van dur a terme les primeres aplicacions de la nova ciència a la resolució de problemes mèdics com les epidèmies, tenint com a base la informació europea i algunes investigacions originals. Els últims anys del segle van veure la definitiva cristal·lització de la Microbiologia mèdica. Un dels seus màxims exponents va ser Luis del Riu i Lara i la seua obra "Elementos de Microbiología". Investigador profundament coneixedor de les noves tècniques microbiològiques, la seua labor com a bacteriòleg ha quedat enfosquida per la seua intensa activitat en el camp de l'Anatomia Patològica. //.

[es] La Microbiología médica se consolidó en España, como en el resto de Europa, en los últimos decenios del siglo XIX. En el quinquenio comprendido entre 1881 y 1885, se llevaron a cabo las primeras aplicaciones de la nueva ciencia a la resolución de problemas médicos como las epidemias, teniendo como base la información europea y algunas investigaciones originales. Los últimos años del siglo vieron la definitiva cristalización de la Microbiología médica. Uno de sus máximos exponentes fue Luis del Río y Lara y su obra "Elementos de Microbiología". Investigador profundamente conocedor de las nuevas técnicas microbiológicas, su labor como bacteriólogo ha quedado oscurecida por su intensa actividad en el campo de la Anatomía Patológica
[ca] RESUM: L'ús abundant de recursos gràfics en l'obra de Ramon Llull és un lloc de confluència de paraula i imatge. L'esquema arbori que Llull descriu verbalment al seu Arbre de ciència (1295-1296) és un cas complex i particular d'aplicació del recurs retòric anomenat "ècfrasi". Malgrat que originalment l'autor no va preveure la possibilitat de fer-ne una representació visual, en el procés de transmissió de l'obra hom va assajar en diverses ocasions de fer-ne una plasmació gràfica amb resultats decebedors per múltiples raons, la més important de les quals és que Llull va concebre un arbre multidimensional.PARAULES CLAUS: Llull; arbre; ècfrasi.

[es] RESUMEN: El uso abundante de recursos gráficos en la obra de Ramon Llull es un lugar de confluencia de palabra e imagen. El esquema arbóreo que Llull describe verbalment en su Arbre de ciència (1295-1296) es un caso complejo y particular de aplicación del recurso retórico llamado "écfrasis". A pesar de que originariamente el autor no previó la posibilidad de hacer una representación visual, en el proceso de transmisión de la obra se intentó en diverses ocasiones hacer una plasmación gràfica con resultados decepcionantes por múltiples razones, la más importante de las cuales es que Llull concibió un árbol multidimensional. PALABRAS CLAVES: Llull; árbol; écfrasis.
[ca] Anàlisi i interpretació iconogràfica de l'Adoració dels mags en l'art dels primers segles. Com a tipus iconogràfic, l'Adoració dels Mags és considerat en el moment i circumstàncies en què va ser creat i difós, contrastant amb les seves homòlogues paganes com a tema d'enquadrament. Seguint els procediments de la iconografia-iconologia tradicional, s'expliquen intertextualment representacions pictòriques de les catacumbes, escultures dels sarcòfags i altres manifestacions. El seu sentit és posat en relació amb textos de les Escriptures, la litúrgia, sermons i tractats teològics, dirigit tot cap a una comprensió hermenèutica.

[es] Análisis e interpretación iconográfica de la Adoración de los magos en el arte de los primeros siglos. Como tipo iconográfico, la Adoración de los Magos es considerada en el momento y circunstancias en que fue creado y difundido, contrastándolo con sus homólogas paganas como tema de encuadre. Siguiendo los procedimientos de la iconografía-iconología tradicional, se explican intertextualmente representaciones pictóricas de las catacumbas, esculturas de los sarcófagos y otras manifestaciones. Su sentido es puesto en relación con textos de las Escrituras, la liturgia, sermones y tratados teológicos, dirigido todo hacia una comprensión hermenéutica.
[ca] Estudi i biografia de Juan Creus i Mans. Com a mestre de generacions senceres, durant trenta-sis anys es va encarregar de formar a joves aprenents en la matèria quirúrgica.

[es] Estudio y biografía de Juan Creus y Manso. Como maestro de generaciones enteras, durante treinta y seis años se encargó de formar a jóvenes aprendices en la materia quirúrgica. //.
[ca] L'exploració clínico-funcional aporta les claus per al diagnòstic de la patologia vascular perifèrica. L'Anamnesi detallada i l'exploració física completa constitueixen els pilars bàsics en la seua detecció. A més, cal afegir exploracions complementàries que perpetran establir el diagnòstic definitiu, així com la localització exacta de la lesió.

[es] La exploración clínico-funcional aporta las claves para el diagnóstico de la patología vascular periférica. La Anamnesis detallada y la exploración física completa constituyen los pilares básicos en su detección. A esto se le deben sumar exploraciones complementarias que permitirán establecer el diagnóstico definitivo, así como la localización exacta de la lesión.
[ca] L'actual pandèmia produïda pel nou coronavirus SARS-CoV-2 ha originat, des que a la fi de 2019 sorgira a la ciutat xinesa de Wuhan, el contagi de més de dos milions i mig de persones en 185 països de tot el món, amb una xifra de morts que superava els 180.000 a la fi d'abril. Es poden trobar similituds amb altres epidèmies del passat quant a la manera d'originar-se, la manera d'expandir-se, el pànic deslligat en la població, les mesures preses per les autoritats per a frenar el contagi i les repercussions mèdiques, demogràfiques i econòmiques? La reflexió históricomédica sobre l'evolució de les infeccions pot donar-nos una perspectiva àmplia que ajude a comprendre millor les epidèmies actuals com la de COVID-19, que guarda paral·lelismes amb altres grans pandèmies anteriors.

[es] La actual pandemia producida por el nuevo coronavirus SARS-CoV-2 ha originado, desde que a finales de 2019 surgiera en la ciudad china de Wuhan, el contagio de más de dos millones y medio de personas en 185 países de todo el mundo, con una cifra de fallecidos que superaba los 180.000 a finales de abril. ¿Se pueden encontrar similitudes con otras epidemias del pasado en cuanto a la manera de originarse, la forma de expandirse, el pánico desatado en la población, las medidas tomadas por las autoridades para frenar el contagio y las repercusiones médicas, demográficas y económicas? La reflexión históricomédica sobre la evolución de las infecciones puede darnos una perspectiva amplia que ayude a comprender mejor las epidemias actuales como la de COVID-19, que guarda paralelismos con otras grandes pandemias anteriores. ///.
[ca] La importància de la formació i les actituds dels futurs docents front la integració de les Tecnologies de la Informació i la Comunicació (TIC), és un factor fonamental i clau per al desenvolupament i aprenentatge de l'alumnat en les aules. L'objectiu d'aquest estudi és analitzar les actituds cap als recursos tecnològics en l'aula, repte al que han d'enfrontar-se el professorat i els futurs docents en la seua tasca quotidiana d'ensenyar. Hem considerat tres dimensions per a l'anàlisi: la primera fa referència a la pràctica en les aules, la segona està relacionada amb l'aprenentatge de l'alumnat i l'última fa referència a la valoració que els i les futurs/as docents fan de la seua pròpia actitud enfront dels recursos tecnològics. La mostra està conformada per 103 persones de les quals el 45,6% està encara cursant la carrera i el 53,4% ja són titulats. Per a l'anàlisi estadística s'han utilitzat tècniques descriptives, amb dades de freqüència i percentatges dels mateixos; la prova t per a la comparativa de grups independents, i per a més de dos grups l'anàlisi univariat de covariància (ANOVA). En termes generals els resultats indiquen que l'actitud cap a la integració dels recursos informàtics és positiva, encara que podem comprovar que existeixen algunes diferències significatives quant a gènere respecte a algunes de les qüestions plantejades.

[es] La importancia de la formación y las actitudes de los futuros docentes frente la integración de las Tecnologías de la Información y la Comunicación (TIC), es un factor fundamental y clave para el desarrollo y aprendizaje del alumnado en las aulas. El objetivo de este estudio es analizar las actitudes hacia los recursos tecnológicos en el aula, reto al que deben enfrentarse el profesorado y los futuros docentes en su tarea cotidiana de enseñar. Hemos considerado tres dimensiones para el análisis: la primera hace referencia a la práctica en las aulas, la segunda está relacionada con el aprendizaje del alumnado y la última hace referencia a la valoración que los y las futuros/as docentes hacen de su propia actitud frente a los recursos tecnológicos. La muestra está conformada por 103 personas de las cuales el 45,6% está aún cursando la carrera y el 53,4% ya son titulados. Para el análisis estadístico se han utilizado técnicas descriptivas, con datos de frecuencia y porcentajes de los mismos; la prueba t para la comparativa de grupos independientes, y para más de dos grupos el análisis univariado de covarianza (ANOVA). En términos generales los resultados indican que la actitud hacia la integración de los recursos informáticos es positiva, aunque podemos comprobar que existen algunas diferencias significativas en cuanto a género respecto a algunas de las cuestiones planteadas.
[ca] . La introducció de l'anestèsia etèria. La introducció de l'anestèsia clorofòrmica. La primera polèmica al voltant de l'anestèsia per inhalació. Les primeres monografies anestesiològiques. L'assimilació de les novetats de la segona meitat del segle XIX i la constitució de l'anestesiologia a un capítol de la farmacologia i de la cirurgia. Aportacions originals espanyoles al progrés de l'anestesiologia.

[es] La introducción de la anestesia etérea. La introducción de la anestesia clorofórmica. La primera polémica en torno a la anestesia por inhalación. Las primeras monografías anestesiológicas. La asimilación de las novedades de la segunda mitad del siglo XIX y la constitución de la anestesiología en un capítulo de la farmacología y de la cirugía. Aportaciones originales españolas al progreso de la anestesiología.
[ca] L'any 1474, arran de la convocatòria d'un certamen poètic, es publicava a València 'Obres o trobes en lahors de la Verge Maria', el primer llibre imprès a la Corona d'Aragó i el primer de caràcter literari de la península ibèrica, l'únic exemplar conservat del qual es custodia a la Biblioteca Històrica de la Universitat de València. L'impressor fou l'alemany Lambert Palmart, establert a València, i el text el conformaven les composicions presentades al certamen. Era l'inici de la difusió d'una nova tecnologia, la impremta de tipus mòbils, que tingué molt bona recepció a València –nucli comercial important i, alhora, centre d'un gran dinamisme cultural, molt especialment literari–, on va arrelar perquè era la resposta que requeria una burgesia d'alt nivell cultural que comptava amb una literatura autòctona florent, unida a una economia molt activa i a una comunicació mercantil constant per les rutes mediterrànies. Es creava així una xarxa de professions i activitats al voltant del llibre imprès que anava des dels editors-llibrers i els impressors fins als venedors i el públic lector. Uns lectors i lectores que, acostumats com estaven als manuscrits, influïren perquè el nou llibre imprès els imitara.

[es] En el año 1474, a raíz de la convocatoria de un certamen poético, se publicaba en Valencia 'Obres o trobes en lahors de la Verge Maria', el primer libro impreso en la Corona de Aragón y el primero de carácter literario en la península ibérica, cuyo único ejemplar conservado se custodia en la Biblioteca Històrica de la Universitat de València. El impresor fue el alemán Lambert Palmart, establido en Valencia, y el texto contenía las composiciones presentadas al certamen. Era el inicio de la difusión de una nueva tecnología, la imprenta de tipos móviles, que tuvo una buena acogida en València –importante núcleo comercial y, a la vez, centro de un gran dinamismo cultural, muy especialmente literario–, donde arraigó porque era la respuesta que requería una burguesía de alto nivel cultural que contaba con una literatura autóctona floreciente, unida a una economía muy activa y a una comunicación mercantil constante por las rutas mediterráneas. Se creaba así una red de profesiones y actividades alrededor del libro impreso que iba desde los editores-libreros y los impresores hasta los vendedores y el público lector. Unos lectores y lectoras que, acostumbrados como estaban a los manuscritos, influyeron para que el nuevo libro impreso los imitara.
[ca] . La contribució espanyola a l'anatomia patològica anterior a Santiago Ramón y Cajal ha resultat enfosquida per l'extraordinari relleu de l'obra científica realitzada per ell i per altres membres de l' Escuela Histológica Española del segle XX com Nicolás Achúcarro, Pío del Río-Hortega, Gonzalo Rodríguez Lafora i Fernando de Castro. La mitificació de la figura de Cajal per part d'una abundant literatura panegírica sense rigor històric ha insistit a presentar-lo gairebé com a iniciador a Espanya de la micrografia i, fins i tot, de la indagació necròpsica. Això implica desconéixer la prolongada tradició dels estudis anatomopatològics al nostre país i, en concret, la notable tasca histopatològica que van desenvolupar metges espanyols de les dues generacions anteriors a la seua. Aquest volum intenta oferir un primer apropament a aquesta tradició, mitjançant una antologia de fragments procedents dels escrits dels principals autors que es poden anomenar "clàssics" espanyols de l'anatomia patològica. Hem considerat 1883 com a límit cronològic. Recordeu-vos que, el desembre d'aquest any, Cajal va guanyar les oposicions que el van portar a convertir-se en titular d'una de les càtedres d'anatomia de la Facultat de Medicina de València, ciutat on, després d'algunes vacil·lacions, iniciaria la seua dedicació a les tasques histològiques.

[es] La contribución española a la anatomía patológica anterior a Santiago Ramón y Cajal ha resultado oscurecida por el extraordinario relieve de la obra científica realizada por él y por otros miembros de la Escuela Histológica Española del siglo XX como Nicolás Achúcarro, Pío del Río-Hortega, Gonzalo Rodríguez Lafora y Fernando de Castro. La mitificación de la figura de Cajal por parte de una abundante literatura panegírica carente de rigor histórico ha insistido en presentarlo poco menos que como iniciador en España de la micrografía e, incluso, de la indagación necrópsica. Ello implica desconocer la prolongada tradición de los estudios anatomopatológicos en nuestro país y, en concreto, la notable labor histopatológica que desarrollaron médicos españoles de las dos generaciones anteriores a la suya. El presente volumen intenta ofrecer un primer acercamiento a dicha tradición, mediante una antología de fragmentos procedentes de los escritos de los principales autores que pueden ser llamados "clásicos" españoles de la anatomía patológica. Hemos considerado 1883 como límite cronológico. Recuérdese que, en diciembre de dicho año, Cajal ganó las oposiciones que le llevaron a convertirse en titular de una de las cátedras de anatomía de la Facultad de Medicina de Valencia, ciudad en la que, tras algunas vacilaciones, iniciaría su dedicación a las tareas histológicas.
[ca] En aquest article presentem la nostra investigació sobre la negociació de significat en dos interaccions amb els mateixos estudiants espanyols i alemanys de 16 anys d'edat en col·legis d'Espanya i Alemanya respectivament. Les interaccions inclouen dos constel·lacions d'idioma, és a dir, anglés com a llengua franca i un tàndem espanyol. La nostra investigació es va dur a terme dins del projecte Telecollaboration for Intercultural Language Acquisition project (TILA). La nostra anàlisi qualitativa de la interacció demostra que la telecol.aboració ofereix moltes oportunitats per a la comprensió i l'aprenentatge. No hem trobat proves concloents per a recolzar la hipòtesi de que la negociació de significat és molt diferent en els dos tipus de constel·lacions d'idioma.

[es] En este artículo presentamos nuestra investigación sobre la negociación de significado en dos interacciones con los mismos estudiantes españoles y alemanes de 16 años de edad en colegios de España y Alemania respectivamente. Las interacciones incluyen dos constelaciones de idioma, es decir, inglés como lengua franca y un tándem español. Nuestra investigación se llevó a cabo dentro del proyecto Telecollaboration for Intercultural Language Acquisition project (TILA). Nuestro análisis cualitativo de la interacción demuestra que la telecolaboración ofrece muchas oportunidades para la comprensión y el aprendizaje. No hemos encontrado pruebas concluyentes para apoyar la hipótesis de que la negociación de significado es muy diferente en los dos tipos de constelaciones de idioma.
[ca] Heratic Virtual Keyboard with phonetic symbols (HVK; ©Universitat de València – Estudi General, 2024. Tots els drets reservats, Register code number: UV-SW-202462R) és un teclat en pantalla dissenyat per a persones amb discapacitat motora que permet, a més d'escriure com es faria amb qualsevol teclat virtual, transcriure fonèticament textos amb clics de ratolí, fet facilita enormement las tasca en un entorn informàtic. Així, el HVK conté no només els elements alfanumèrics de qualsevol teclat físic, sinó també els símbols i els diacrítics fonètics necessaris per a qualsevol estudiant dels graus universitaris relacionats amb les llengües i el llenguatge que necessite transcriure mostres de parla en basc, català, espanyol i gallec.

[es] Heratic Virtual Keyboard with phonetic symbols (HVK; ©Universitat de València – Estudi General, 2024. Todos los derechos reservados. Register code number: UV-SW-202462R) es un teclado en pantalla diseñado para personas con discapacidad motora que permite, además de escribir cómo se haría con cualquier teclado virtual, transcribir fonéticamente textos con clics de ratón, de manera que se facilita enormemente la tarea en un entorno digital. Así, El HVK contiene no solo los elementos alfanuméricos de cualquier teclado físico, sino también los símbolos y los diacríticos fonéticos requeridos para cualquier estudiante de los grados universitarios relacionados con las lenguas y el lenguaje que necesite transcribir muestras de habla en catalán, español, euskera y gallego.
[ca] Estudi sobre l'epidèmia de còlera a València en 1885, la quarta que afectava la ciutat en el segle XIX. El doctor Ferran va tindre un gran protagonisme en ella amb la seua vacuna.

[es] . // . Estudio sobre la epidemia de cólera en Valencia en 1885, la cuarta que afectaba a la ciudad en el siglo XIX. El doctor Ferrán tuvo un gran protagonismo en ella con su vacuna.
[ca] . Els repertoris i bases de dades de publicacions científiques espanyoles, associats a la seua anàlisi bibliomètrica, semàntic-documental i prosopogràfica, constitueixen una de les principals línies de treball de l'Institut d'Estudis Documentals i Històrics sobre la Ciència. En els set primers volums de la "Bibliographia Medica Hispanica" s'han inclòs llibres i fullets de tema mèdic impresos fins a 1950 i publicats a Espanya o escrits per espanyols des de l'últim quart del segle XV fins a la primera meitat del XX. El volum huité està dedicat a les revistes mèdiques impreses a Espanya fins a 1950.

[es] Los repertorios y bases de datos de publicaciones científicas españolas, asociados a su análisis bibliométrico, semántico-documental y prosopográfico, constituyen una de las principales líneas de trabajo del Instituto de Estudios Documentales e Históricos sobre la Ciencia. En los siete primeros volúmenes de la "Bibliographia Medica Hispanica" se han incluido libros y folletos de tema médico impresos hasta 1950 y publicados en España o escritos por españoles desde el último cuarto del siglo XV hasta la primera mitad del XX. El volumen octavo está dedicado a las revistas médicas impresas en España hasta 1950.
[ca] Estudi de cinc treballs de tall històric-mèdic en els quals es pretén una aproximació a la complexa realitat que comporta el desenvolupament i producció de vacunes i la seua aplicació pràctica des de diferents prismes inserits en el debat historiogràfic actual

[es] Estudio de cinco trabajos de corte histórico-médico en los que se pretende un acercamiento a la compleja realidad que entraña el desarrollo y producción de vacunas y su aplicación práctica desde diferentes prismas insertados en el debate historiográfico actual.
[ca] Per a la realització d'aquest treball s'ha partit de l'interés que té estudiar la literatura científica que a la fi del segle XIX i principis del XX va dedicar una societat com la valenciana al tema de la tuberculosi, de primera importància no sols en la realitat epidemiològica de l'època, sinó també per a la constitució de la ciència i les pràctiques mèdiques contemporànies. S'ha abordat l'estudi dels sabers entorn de la tuberculosi a València a través de les revistes mèdiques publicades en ella entre 1882 i 1914, període en el qual es va descobrir l'origen microbià de la malaltia i es van desenvolupar noves tècniques diagnòstiques, preventives i curatives de la infecció tuberculosa. En les huit revistes consultades s'han trobat 602 articles, el 37,04% dels mateixos en la Revista d'Higiene i Tuberculosi, el director de la qual, el tisiòleg José Chabás, va anar també l'autor més prolífic, amb 31 articles. Els temes que es van tractar amb major freqüència van ser el descobriment del bacil de Koch, el descobriment i aplicacions de la tuberculina i l'organització de la lluita antituberculosa.//

[es] Para la realización de este trabajo se ha partido del interés que tiene estudiar la literatura científica que a finales del siglo XIX y principios del XX dedicó una sociedad como la valenciana al tema de la tuberculosis, de primera importancia no solo en la realidad epidemiológica de la época, sino también para la constitución de la ciencia y las prácticas médicas contemporáneas. Se ha abordado el estudio de los saberes en torno a la tuberculosis en Valencia a través de las revistas médicas publicadas en ella entre 1882 y 1914, periodo en el que se descubrió el origen microbiano de la enfermedad y se desarrollaron nuevas técnicas diagnósticas, preventivas y curativas de la infección tuberculosa. En las ocho revistas consultadas se han encontrado 602 artículos, el 37,04% de los mismos en la Revista de Higiene y Tuberculosis, cuyo director, el tisiólogo José Chabás, fue también el autor más prolífico, con 31 artículos. Los temas que se trataron con mayor frecuencia fueron el descubrimiento del bacilo de Koch, el descubrimiento y aplicaciones de la tuberculina y la organización de la lucha antituberculosa.//