[ca] L'objectiu d'aquest estudi és comparar els efectes del filler i de la lignina Kraft en els lligants bituminosos, amb la finalitat de comprendre el potencial de la lignina en la producció d'asfalt. S'ha posat en marxa una campanya experimental per a preparar i assajar diferents mescles compostes per lignina Kraft, filler o una combinació de tots dos, en diferents quantitats. El primer objectiu és classificar els lligants mitjançant la classificació Performance Grade (PG). Aquesta classificació s'utilitza per a avaluar la seva adequació a diverses aplicacions mitjançant la determinació de les temperatures altes i baixes i els nivells de sol·licitació del trànsit. L'anàlisi detallada dels resultats permet aprofundir sobre diversos aspectes. Les observacions microscòpiques revelen una distribució i una granulometria similars dels dos materials en el lligant. Els assajos d'estabilitat a l'emmagatzematge van revelar diferències entre els materials, resultant el filler inestable en dosis elevades. A més, els assajos de densitat i de contingut en cendres posen de manifest les similituds físiques entre la lignina Kraft i l'asfalt. No obstant, les conclusions extretes de les propietats reològiques destaquen la similitud entre la lignina i el filler. Les proves sobre la recuperació elàstica mostren que aquesta disminueix amb l'augment del contingut d'additius, la qual cosa revela que la lignina disminueix l'elasticitat de la mateixa manera que el filler. L'anàlisi dels resultats de viscositat indica que tant la lignina com el filler provoquen un augment de la viscositat a mesura que augmenta el contingut d'additius. Apareixen petites diferències en el comportament a baixes temperatures, sobretot entre diferents dosis. Es recomana la continuació de la recerca, mitjançant l'estudi dels resultats dels assajos MSCR i la creació de corbes mestres a partir dels resultats del DSR. En resum, aquesta recerca posa de manifest els efectes comparables de la lignina i el filler sobre les propietats reològiques dels lligants. Encara que existeixen similituds, apareixen variacions subtils, especialment en el rendiment a baixa temperatura. Aquest estudi contribueix a l'avanç de les pràctiques de construcció de carreteres respectuoses amb el medi ambient. Tanmateix, encara queden moltes maneres de continuar desenvolupant solucions sostenibles en aquest sector. El camí cap a un futur sostenible en el sector de les carreteres passa per la col·laboració contínua entre les indústries i les comunitats científiques, amb l'objectiu comú de trobar solucions responsables des del punt de vista social i mediambiental

[en] This study aims to comprehensively compare the effects of mineral filler and Kraft lignin on bituminous mixtures, with a focus on understanding lignin's potential in asphalt production. An experimental campaign is established to prepare and test different mixes that include Kraft lignin, mineral filler, or a combination of both, in different dosages. The first goal is to grade mastics using the Performance Grade (PG) classification method. This categorization helps assess their suitability for various applications by determining high and low temperatures and traffic solicitation grades. In-depth analyses delve into various aspects. Microscopic observations reveal similar distribution and size particles of both additives in the binder. Storage stability tests highlight differences between the additives, as mineral filler was unstable at high dosages. Furthermore, density and ash content tests, underline the physical similarities between Kraft lignin and bitumen. Conclusions drawn from rheological properties, underscore lignin's similarity to mineral filler. Elastic recovery tests show reduced recovery with higher aggregate content, revealing that lignin diminishes elasticity similarly to mineral filler. Viscosity analysis indicate that both lignin and filler lead to increased viscosity as aggregate content increases. Small differences emerge in low-temperature behaviour, especially with varying aggregate amounts. Further research is encouraged, such as looking into MSCR test results and creating master curves from DSR results. In summary, this research highlights the comparable effects of lignin and mineral filler in mastics' rheological properties. While similarities exist, subtle variations, especially in low- temperature performance, emerge with differing aggregate quantities. This study contributes to the progress of environmentally conscious road construction practices. However, there are still many ways to continue developing solutions that are sustainable in this sector. The path towards a sustainable future in the road industry relies on the ongoing collaboration between industries and research communities, with the common goal of finding solutions that are socially and ecologically responsible