BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] En el present treball examinem els models de construcció social després de la fi de l'esclavitud a Estats Units i Cuba. Per a això ens centrem en els factors polítics i socioeconòmics, amb especial atenció a la raça -a Estats Units- o la necessitat de treballadors -a Cuba- que determinaran el paper que van ocupar els antics esclaus en les societats postabolicionistas de tots dos països..

[es] En el presente trabajo examinamos los modelos de construcción social tras el fin de la esclavitud en Estados Unidos y Cuba. Para ello nos centramos en los factores políticos y socioeconómicos, con especial atención a la raza -en Estados Unidos- o la necesidad de trabajadores -en Cuba- que determinarán el papel que ocuparon los antiguos esclavos en las sociedades postabolicionistas de ambos países.
[ca] Aníbal Barca nascut en Cartago l'any 247 a. de C. és reconegut com un en els personatges més importants de l'Edat Antiga, i com un dels generals amb major importància en la història. Ja siga per la gran influència que va tenir en el món de la seua època, per la seua relació amb Roma, o per les llegendes que engloben les seues increïbles gestes, ha sigut tema d'estudis per a alguns dels majors experts en Història Antiga del món. La importància de la seua figura és el tema d'estudi d'aquest treball, el qual mostra la seua evolució al llarg de la seua vida i explora el perquè de les seues accions.

[es] Aníbal Barca nacido en Cartago en el año 247 a.C. es reconocido como uno en los personajes más importantes de la Edad Antigua, y como uno de los generales con mayor importancia en la historia. Ya sea por la gran influencia que tuvo en el mundo de su época, por su relación con Roma, o por las leyendas que engloban sus increíbles hazañas, ha sido tema de estudios para algunos de los mayores expertos en Historia Antigua del mundo. La importancia de su figura es el tema de estudio de este trabajo, el cual muestra su evolución a lo largo de su vida y explora el porqué de sus acciones.
[ca] En aquest treball es du a terme una anàlisi evolutiva dels diferents models d'educació intercultural que hi ha a l'àmbit de l'ensenyament; al mateix temps, s'ofereixen uns objectius didàctics i metodològics d'acord a un model global que respecte la diversitat, que fomente la igualtat d'oportunitats i que aposte per l'educació integral de l'ésser humà. Aquest enfocament se situa en el marc dels estudis de psicologia social i educació especial, i demanda canvis actitudinals i formatius en el professorat que repercuteixen a l'aula, al Projecte Educatiu i Curricular de Centre, de manera que s'aconseguisca una autèntica comunicació i convivència intercultural.

[es] En este trabajo se lleva a cabo un análisis evaluativo de los distintos modelos de educación intercultural presentes en el ámbito de la enseñanza; al mismo tiempo se ofrecen unos objetivos didácticos y metodológicos acordes con un modelo global que respete la diversidad, fomente la igualdad de oportunidades y apueste por la educación integral del ser humano. Este enfoque se sitúa en el marco de los estudios de psicología social y educación especial, y demanda cambios actitudinales y formativos en el profesorado que repercuten en el aula, en el Proyecto Educativo y Curricular de Centro, de tal modo que se logre una auténtica comunicación y convivencia intercultural.
[ca] Aquest article busca difondre el projecte Reapropiant-nos de les nostres vides. En aquest, un grup de dones lesbianes, bisexuals i pansexuals elaborem col·laborativament relats de les nostres vides amb l'objectiu de visibilitzar experiències fora dels discursos produïts pel sistema patriarcal i heteronormatiu. En el procés construïm un espai de seguretat, confiança i intimitat que ens ha permès repensar la nostra vida al costat d'altres, a més de generar un material didàctic per a treballar la diversitat sexual a partir de mostrar models, pràctiques i desitjos alternatius a l'heterosexualitat.

[es] El presente artículo busca difundir el proyecto Reapropiándonos de nuestras vidas. En él, un grupo de mujeres lesbianas, bisexuales y pansexuales elaboramos colaborativamente relatos de nuestras vidas con el objetivo de visibilizar experiencias fuera de los discursos producidos por el sistema patriarcal y heteronormativo. En el proceso construimos un espacio de seguridad, confianza e intimidad que nos ha permitido repensar nuestra vida junto con otras, además de generar un material didáctico para trabajar la diversidad sexual a partir de mostrar modelos, prácticas y deseos alternativos a la heterosexualidad.
[ca] La figura del president ucraïnès Volodímir Zelenski ha aconseguit una notable repercussió internacional arran de l'esclat de la guerra entre Rússia i Ucraïna el febrer del 2022. Un dels factors que ho ha propiciat ha estat la gestió efectiva de la seva imatge a Instagram. Per això, aquest treball aprofundeix en l'estratègia comunicativa de Zelenski en aquesta plataforma a través de l'anàlisi dels seus vídeos durant el primer mes del conflicte. La mostra la formen 142 vídeos publicats al seu perfil personal i se'n revisa el format, l'impacte i el nivell d'espectacularització. El president d'Ucraïna utilitza el vídeo de manera preferent i difon dos tipus de formats: discursos professionalitzats per reforçar la imatge d'home d'estat i testimonis (autofotos —selfies—) per mostrar-se proper al poble, que generen interès en l'audiència. S'observen trets d'espectacularització política en la gestió estratègica de l'espontaneïtat o l'elevada personalització del líder.

[es] La figura del presidente ucraniano Volodímir Zelenski ha logrado una notable repercusión internacional a raíz del estallido de la guerra entre Rusia y Ucrania en febrero de 2022. Uno de los factores que lo ha propiciado ha sido la efectiva gestión de su imagen en Instagram. Por ello, este trabajo profundiza en la estrategia comunicativa de Zelenski en dicha plataforma a través del análisis de sus vídeos durante el primer mes del conflicto. La muestra la forman 142 vídeos publicados en su perfil personal y se revisa su formato, impacto y nivel de espectacularización. El presidente de Ucrania utiliza el vídeo de manera preferente y difunde dos tipos de formatos: discursos profesionalizados para reforzar su imagen de hombre de estado y testimonios (selfis) para mostrarse próximo al pueblo, que generan interés en la audiencia. Se observan rasgos de espectacularización política en la gestión estratégica de la espontaneidad o la elevada personalización del líder.
[ca] El procés d'ensenyament-aprenentatge de la música a l'educació primària és molt important per al desenvolupament complet de l'alumnat, ja que és una assignatura transversal amb la que es poden treballar conceptes relacionats amb altres àrees com les matemàtiques, les llengües o la història. La música és un art però també és un llenguatge i una manera d'expressió que els xiquets coneixen en major o menor mesura. És per això que és important conèixer el seu llenguatge, els elements que la conformen i com la percebem. El so el podem classificar segons quatre característiques: l'altura, la duració, la intensitat i el timbre; en aquest cas ens basarem en les dues primeres per a ensenyar el llenguatge musical. Aquest treball de fi de grau pretén aconseguir una sèrie d'activitats que es poden aplicar a l'aula de primària, pensades per a quart curs, amb una metodologia basada en el joc, la ludificació, amb la qual es motiva a l'alumnat amb jocs del seu voltant alhora que aprenen els aspectes més importants del llenguatge musical com l'altura i la duració de les notes. També en els annexos del treball s'aporten els materials didàctics que s'han emprat en l'experimentació d'aquestes sessions.

[es] El proceso de enseñanza-aprendizaje de la música en la educación primaria es muy importante para el desarrollo completo del alumnado, puesto que es una asignatura transversal con la que se pueden trabajar conceptos relacionados con otras áreas como las matemáticas, las lenguas o la historia. La música es un arte pero también es un lenguaje y una manera de expresión que los niños conocen en mayor o menor medida. Es por eso que es importante conocer su lenguaje, los elementos que la conforman y cómo la percibimos. El sonido lo podemos clasificar según cuatro características: la altura, la duración, la intensidad y el timbre; en este caso nos basaremos en las dos primeras para enseñar el lenguaje musical. Este trabajo de fin de grado pretende conseguir una serie de actividades que se pueden aplicar en el aula de primaria, pensadas para cuarto curso, con una metodología basada en el juego, la gamificación, con la cual se motiva al alumnado con juegos de su alrededor a la vez que aprenden los aspectos más importantes del lenguaje musical como la altura y la duración de las notas. También en los anexos del trabajo se aportan los materiales didácticos que se han empleado en la experimentación de estas sesiones.
[ca] Text complet del número 32 (2018) de la revista Asparkía Investigació feminista. Monogràfic editat per Emma Gómez Nicolau y Laura Castillo Mateu, sota el títol "Diversiones: producciones y prácticas de género"

[es] Texto completo del número 32 (2018) de la revista Asparkía: Investigació feminista. Monográfico editado por Emma Gómez Nicolau y Laura Castillo Mateu, bajo el título "Diversiones: producciones y prácticas de género"
[ca] Mossén Antoni Maria Alcover (1862–1932) fou l'artífex del Diccionari catalàvalencià- balear, comesa per a la qual inicià una sèrie d'eixides arreu del domini lingüístic català. El 22 d'abril de 1901, en el marc del segon viatge pel País Valencià, el canonge visità Borriana. El present article comenta i reproduïx la crònica del seu pas pel nostre poble, publicada en el Diario de Mallorca el 14 de maig de 1901. Mossén Alcover dedica bona part de la crònica a descriure l'església parroquial, en què opina sobre els elements i estils arquitectònics del temple. L'estudi filològic sobre la parla dels borrianencs es basa en una conversa amb dos ancianes. L'excursió a Borriana fou una visita d'exploració i, en establir col·laboradors i corresponsals en altres pobles, ja no li calgué tornar-hi mai més.

[es] Mossén Antoni Maria Alcover (1862–1932) fue el artífice del diccionario català valencià-balear, cometido para el que inició una serie de salidas por todo el dominio lingüístico catalán. El 22 de abril de 1901, en el marco del segundo viaje por el País Valenciano, el canónigo visitó Borriana. El presente artículo comenta y reproduce la crónica de su paso por nuestro pueblo, publicada en el Diario de Mallorca el 14 de mayo de 1901. Mossén Alcover dedica buena parte de la crónica a describir la iglesia parroquial, opinando sobre los elementos y estilos arquitectónicos del templo. El estudio filológico sobre el habla de los burrianenses se basa en una conversación con dos ancianas. La excursión a Borriana fue una visita de exploración y, al establecer colaboradores y corresponsales en otros pueblos, ya no tuvo la necesidad de volver nunca más.
[ca] El present escrit pretén donar una proposta de programació didàctica de trompa un poc diferent, basada en les metodologies tradicionals de l'educació musical del S.XX, adaptades al model de les escoles de música de grau elemental, i comptant amb l'opinió de alguns professors de conservatoris. Es busca també el gust estètic de la trompa a espanya, a través d'una reflexió sobre les escoles tradicionals europees de la trompa. La tipologia del treball es la creació de materials didàctics de millora en la perspectiva de l'educació en un instrument com és la trompa

[es] El presente documento tiene por objeto ofrecer una propuesta de programación docente un poco diferente, basada en las metodologías tradicionales de la educación musical del siglo XX, adaptada al modelo de escuelas de música de nivel elemental, y contar con la opinión de algunos Profesores de conservatorios. También busca el gusto estético de la trompa en España, a través de una reflexión sobre las escuelas europeas tradicionales de la bocina. La tipología del trabajo es la creación de materiales didácticos para la mejora en la perspectiva de la educación sobre un instrumento como es la trompa.
[ca] En aquest número de kult-ur, comptem amb participacions procedents del Japó, Brasil, Espanya, Mèxic i Portugal. Hem buscat col·laboracions que equiparen la pertinència actual del concepte, reconciliant-les amb les experi- ències pràctiques de les accions que consustancien el concepte de Ciutat Educadora.

[es] En este número de kult-ur, contamos con participaciones procedentes de Japón, Brasil, España, México y Portugal. Hemos buscado colaboraciones que equiparan la pertinencia actual del concepto, reconciliándolas con las experiencias prácticas de las acciones que consustancian el concepto de Ciudad Educadora.
[ca] L'activitat urbanística i la construcció arquitectònica han tingut un protagonisme cabdal a Borriana durant els darrers anys. La bombolla immobiliària ha produït una ocupació del territori poc respectuosa i la majoria de les propostes d'urbanització més ambicioses han quedat aturades o en fase documental. Tot i això, l'empenta d'aquests anys ha permès regularitzar moltes àrees prèviament ocupades sense els serveis urbanístics adequats i construir nous barris. La construcció arquitectònica d'obra pública ha millorat progressivament la seua qualitat a l'igual que la privada, especialment en el cas d'habitatges unifamiliars. Diversos edificis i espais urbans han estat també restaurats o renovats.

[es] La actividad urbanística y la construcción arquitectónica han tenido un protagonismo esencial en Borriana durante los últimos años. La burbuja inmobiliaria ha producido una ocupación del territorio poco respetuosa y la mayoría de las propuestas de urbanización más ambiciosas han quedado paradas o en fase documental. No obstante, el empuje de estos años ha permitido regularizar muchas áreas previamente ocupadas sin los servicios urbanísticos adecuados y construir nuevos barrios. La construcción arquitectónica pública ha mejorado progresivamente su calidad al igual que la privada, especialmente en el caso de viviendas unifamiliares. Diversos edificios y espacios urbanos han sido restaurados o renovados.
[ca] El context internacional afecta directament les estratègies urbanes de competitivitat: les polítiques tradicionals basades en la millora de les infraestructures i el conjunt de tangibles a la ciutat, s'han transformat en accions d'índole diversa d'estímul al voltant de la creativitat i el coneixement. Hi ha consens al voltant del retrocés de les polítiques top-down o de dalt a baix, en les agendes locals mentre que, de manera creixent, s'incorporen noves articulacions d'acció publicoprivada, on les iniciatives bottom-up o de baix a dalt, assumeixen un protagonisme rellevant. Simultàniament, es produeix l'emergència de nous actors en el procés d'intervenció i millora a les ciutats. Aquest article presenta aquesta transformació i procés al voltant de la creativitat com a eix vertebrador de la nova competitivitat urbana. Però, podem governar la creativitat? Podem fer d'una ciutat, un espai harmònicament creatiu? Consens i diàleg són pedres de toc de la nova governança: del reconeixement de les forces existents al territori i del diagnòstic compartit per tots els actors involucrats sorgeixen arguments per a una ciutat no només competitiva sinó també representativa del teixit socioeconòmic existent.

[es] El contexto internacional afecta directamente a las estrategias urbanas de competitividad: las políticas tradicionales basadas en la mejora de las infraestructuras y el conjunto de tangibles en la ciudad se han transformado en acciones de índole diversa de estímulo alrededor de la creatividad y el conocimiento. Existe consenso alrededor del retroceso de las políticas top-down, o de arriba abajo, en las agendas locales mientras que, de manera creciente, se incorporan nuevas articulaciones de acción público-privada, donde las iniciativas bottom-up, o de abajo arriba, asumen un protagonismo relevante. Simultáneamente se produce la emergencia de nuevos actores en el proceso de intervención y mejora en las ciudades. Este artículo presenta esta transformación y proceso alrededor de la creatividad como eje vertebrador de la nueva competitividad urbana. Sin embargo, ¿podemos gobernar la creatividad? ¿Podemos hacer de una ciudad un espacio armónicamente creativo? Consenso y diálogo son piedras de toque de la nueva gobernanza: del reconocimiento de las fuerzas existentes en el territorio y de la diagnosis compartida por todos los actores involucrados surgen argumentos para una ciudad no sólo competitiva sino también representativa del tejido socioeconómico existente.
[ca] Totes les lleis antigitanes promulgades a Espanya entre 1499 i 1746, pretenien que els gitanos deixessin de ser gitanos, però tot i les mesures excloents i violentes que dictaven, no van aconseguir tal propòsit. No obstant això, amb el temps el conflicte ètnic es va anar agreujant, fins a tal punt, que en 1749 l'aparell estatal va optar per la presó general per a tots els gitanos: els homes majors de set anys van ser confinats en els arsenals com a mà d'obra forçada i els homes menors de set anys i les dones van ser internades en hospicis, cases de misericòrdia i fàbriques. Aquesta separació intencionada tenia com a finalitat evitar la reproducció dels gitanos i d'aquesta manera aconseguir d'una vegada, per totes, la seva extinció.

[es] Todas las leyes antigitanas promulgadas en España entre 1499 y 1746 pretendían que los gitanos dejaran de ser gitanos, pero a pesar de las medidas excluyentes y violentas que se dictaron, no consiguieron tal propósito. No obstante, con el tiempo el conflicto étnico se fue agravando, hasta el punto que en 1749 el aparato estatal optó por la prisión general para todos los gitanos: los varones mayores de siete años fueron confinados en los arsenales como mano de obra forzada, y los varones menores de siete años y las mujeres fueron internados en hospicios, casas de misericordia y fábricas. Esta separación intencionada tenía como finalidad evitar la reproducción de los gitanos y de esta manera conseguir de una vez por todas, su extinción.
[ca] Tradicionalment, l'ensenyament de llengües s'ha basat en un enfocament monolingüe i l'estricta separació de llengües a l'aula s'ha considerat un requisit indefugible per garantir l'èxit d'aquest procés d'aprenentatge. No obstant això, s'ha demostrat que l'ús flexible del repertori lingüístic de l'alumnat, conegut com a translanguaging, també pot resultar beneficiós per tal d'aprendre l'anglès com a llengua estrangera (vid. Jones i Lewis, 2014). El present estudi té com a objectiu examinar el translanguaging i les seues funcions en l'aprenentatge primerenc de llengües, tenint en compte la taxonomia proposada per García et al. (2011). Les dades, de tipus qualitatiu, es van recollir en tres classes d'anglès per a 25 pre-escolars valencians. Els i les participants, de 4 i 5 anys d'edat, estudiaven el segon curs de l'etapa d'Educació Infantil a un col·legi amb un programa d'immersió lingüística en català, en el qual s'utilitzen altres dues llengües com a vehicles d'instrucció (castellà i anglès). Els resultats mostren com l'estudiantat en edat de pre-alfabetització fa servir les seves L1, L2 i L3 estratègicament per a realitzar diferents funcions comunicatives, sense comprometre l'exposició a la llengua meta, l'anglès. Com a conclusió, considerem que un enfocament monolingüe envers l'ensenyament de l'anglès com a llengua addicional (EAL) no és una imatge realista de l'ús de les llengües que fa l'alumnat tant dins com fora de l'aula en entorns multilingües.

[es] Tradicionalmente, la enseñanza de lenguas ha estado marcada por un enfoque monolingüe y la estricta separación de lenguas en clase se ha considerado un requisito imprescindible para garantizar el éxito de dicho proceso de aprendizaje. Sin embargo, se ha demostrado que el uso flexible del repertorio lingüístico del estudiantado, conocido como translanguaging, también puede resultar beneficioso para aprender inglés como lengua extranjera (vid. Jones y Lewis, 2014). El presente estudio tiene como objetivo examinar el translanguaging y las funciones que cumple, teniendo en cuenta la taxonomía propuesta por García et al. (2011). Los datos, de tipo cualitativo, provienen de 3 clases de inglés dirigidas a 25 preescolares valencianos. Los y las participantes se encontraban en el segundo curso de la etapa de Educación Infantil en un colegio que sigue un programa de inmersión lingüística en catalán, en el cual se utilizan otras dos lenguas como vehículos de instrucción (castellano e inglés). Los resultados muestran cómo el estudiantado en edad de pre-alfabetización utiliza su L1, L2 y L3 estratégicamente para realizar diferentes funciones comunicativas, sin comprometer por ello su exposición a la lengua meta, el inglés. Como conclusión, consideramos que un enfoque monolingüe de la enseñanza del inglés como lengua adicional (EAL) no es una imagen realista del uso de las lenguas que presenta el alumnado tanto dentro como fuera del aula en entornos multilingües.
[ca] El segle XV al Regne de València, també, és considerat com el "Segle d'Or" de l'art valencià. Això es deu a la varietat de corrents artístics que van tenir lloc durant aquest període. En un ambient de conflictes bèl · lics i canvis dinàstics l'art es veu finançat per les personalitats més influents del regne. L'arribada de pintors de diverses parts d'Europa farà que en les diferents obres s'aprecien canvis considerables depenent del corrent artístic del qual s'inspira el pintor. En aquest clima es troba la representació de Santa Catalina d'Alexandria, una màrtir llegendària, la vida de la qual en defensa del cristianisme va servir de model de conducta a l'Església Catòlica. Santa Catalina a la qual es tractarà des de 1400 fins al Concili de Trento, sempre va representada amb una sèrie d'atributs. En el 5 treball s'intentarà mostrar com malgrat les diferents corrents artístiques a què pertanyen les obres seleccionades, els atributs no varien. Així mateix es destacarà la iconografia més representativa de la Santa i es compararà amb la d'algunes altres màrtirs que van ser pintades en el mateix context històric i artístic que Santa Catalina d'Alexandria i que van morir decapitades igual que ella.

[es] El siglo XV en el Reino de Valencia, también, es considerado como el "Siglo de Oro" del arte valenciano. Esto se debe a la variedad de corrientes artísticas que tuvieron lugar durante este periodo. En un ambiente de conflictos bélicos y cambios dinásticos el arte se ve financiado por las personalidades más influyentes del reino. La llegada de pintores de diversas partes de Europa hará que en las diferentes obras se aprecien cambios considerables dependiendo de la corriente artística de la cual se inspira el pintor. En este clima se encuentra la representación de Santa Catalina de Alejandría, una mártir legendaria, cuya vida en defensa del cristianismo sirvió de modelo de conducta a la Iglesia Católica. Santa Catalina a la que se tratará desde 1400 hasta el Concilio de Trento, siempre va representada con una serie de atributos. En el trabajo se intentará mostrar como a pesar de las diferentes corrientes artísticas a las que pertenecen las obras seleccionadas, los atributos no varían. Así mismo se destacará la iconografía más representativa de la Santa y se comparará con la de algunas otras santas mártires que fueron pintadas en el mismo contexto histórico y artístico que Santa Catalina de Alejandría y que murieron decapitadas igual que ella