[ca] Aquesta tesi parteix de l'anàlisi de les diverses disciplines que estudien la cultura com a fenomen. S'inicia la recerca amb una descripció de l'evolució històrica del concepte, de les diferents perspectives amb què abordar-lo i també les dificultats metodològiques per acotar-lo i objectivar-lo. En segon lloc, s'analitza la relació entre cultura i mercat. Després de constatar que la industrialització de la producció i distribució de béns i serveis culturals comporta una mercantilització general de la cultura, es descriuen les conseqüències que això comporta en l'estructura econòmica del sector cultural i comunicatiu. En aquesta secció, es dóna especial importància al debat sobre el servei públic audiovisual al Regne Unit durant els anys 2004-05, impulsat per l'autoritat de regulació britànica, l'Ofcom. El tercer capítol es centra en l'estudi sobre la Convenció sobre la Protecció i la Promoció de la Diversitat de les Expressions Culturals de la UNESCO, com a primer tractat internacional que aborda la qüestió des d'una perspectiva global, i no regional o estatal. I finalment, la tesi estudia les noves formes de relacions internacionals que emergeixen arran de la globalització i el procés de redimensionament dels poders públics i els sistemes de governança mundial. En aquest sentit, s'estudien els nous actors que tenen l'oportunitat d'esdevenir rellevants en l'arena internacional, com ara els Governs no centrals. El cas de Catalunya no n'és una excepció, de manera que s'estudien les possibilitats d'acció paradiplomàtica de la Generalitat en l'àmbit general de la cultura i, en particular, en la UNESCO i en la implementació de la Convenció.

[en] This thesis starts from the analysis of the diverse disciplines that study the Culture as a phenomenon. Description of the historic evolution of this concept, different approaches to tackle it, and also the methodological difficulties to fence and objectify culture are dealt in the first chapter. Secondly, the relationship between culture and market is examined. After verifying that industrialization of production and distribution of cultural goods and services steers to a general mercantilization of culture, this academic research describes its consequences for the economic structures of the cultural and communicative sectors. In this section, the study gives special relevance to the debate on audiovisual public service held in United Kingdom during 2004-05 period. The third chapter deals in depth with the UNESCO Convention on the Protection and Promotion of the Diversity of Cultural Expressions, the first international treaty that rules the subject with a global approach - and not national or regional. And finally, the thesis analyses the new forms of diplomacy that emerge due to the globalization and the readjustment of public power and global governance systems. In this respect, new actors chances to become relevant in the international arena, like non-central Governments, are detailed. The case of Catalonia is not an exception, and so the research ends with the study of the Catalan Government (Generalitat de Catalunya) possibilities of paradiplomatic actions in the cultural area and, in particular, in UNESCO and the Convention implementation.