[ca] El present Treball Final de Màster pretén destil·lar quins són els factors que han portat al sorgiment de tres publicacions de premsa generalista digital en llengua catalana relacionades amb capçaleres del mateix caire d'àmbit estatal editades en llengua castellana. Els factors que es tenen en compte en aquest treball com a incentius per a la creació d'iniciatives com aquestes són l'activitat de la comunitat lingüística en l'entorn digital, l'existència de polítiques governamentals d'impuls a les publicacions online en llengua catalana i el que hem anomenat oportunitat política, és a dir, la possibilitat de poder mantenir una línia editorial inèdita o no predominant en relació al context polític dins d'una oferta determinada. Aquestes publicacions a les que ens referim són Catalunya Plural, capçalera vinculada a Eldiario.es; l'edició digital en llengua catalana d'El País; i Públic, una pàgina amb continguts en llengua catalana de Público. El treball s'emmarca teòricament en la cruïlla entre els estudis sobre espais de comunicació, línia d'investigació especialment cultivada a Catalunya, i els estudis comparats referents a sistemes mediàtics. Alhora, la metodologia del present treball la podem qualificar de mixta, presentant diferents mètodes i tècniques tant qualitatives com quantitatives, esdevenint les primeres les més rellevants. Aquest fet és provocat per l'heterogeneïtat de les preguntes de recerca auxiliars plantejades al servei de l'objectiu final del treball que hem explicat a l'inici d'aquest text. La motivació d'aquesta investigació rau en el fet que aquests projectes s'han impulsat en un moment de gran polarització del debat polític a Catalunya al voltant de la qüestió de l'encaix territorial del Principat a l'Estat espanyol que s'ha anomenat procés sobiranista. Donat que aquesta situació es manté en el moment d'escriure aquest treball, hem limitat temporalment la investigació al període comprès entre el novembre de 2012 i el març de 2017. La posició central que juguen els mitjans de comunicació en la conformació de l'opinió pública en les democràcies occidentals i el canvi en els hàbits comunicatius i de consum mediàtic que significa la irrupció d'internet justifiquen l'interès del nostre objecte d'estudi.

[es] El presente Trabajo Final de Máster pretende destilar cuales son los factores que han llevado al surgimiento de tres publicaciones de prensa generalista digital en lengua catalana relacionadas con cabeceras del mismo tipo de ámbito estatal editadas en lengua castellana. Los factores que se tienen en cuenta en este trabajo como incentivos para la creación de iniciativas como estas son la actividad de la comunidad lingüística en el entorno digital, la existencia de políticas gubernamentales de impulso a las publicaciones online en lengua catalana y lo que hemos llamado oportunidad política, es decir, la posibilidad de mantener una línea editorial inédita o no predominante en relación al contexto político dentro de una oferta determinada. Estas publicaciones a las que nos referimos son Catalunya Plural, cabecera vinculada a Eldiario.es; la edición digital en lengua catalana de El País; y Públic, una página con contenidos en lengua catalana de Público. El trabajo se enmarca teóricamente en el cruce entre los estudios sobre espacios de comunicación, línea de investigación especialmente cultivada en Cataluña, y los estudios comparados referentes a sistemas mediáticos. A la vez, la metodología del presente trabajo la podemos calificar de mixta, presentando diferentes métodos y técnicas tanto cualitativas como cuantitativas, deviniendo las primeras las más importantes. Este hecho es provocado por la heterogeneidad de las preguntas de investigación auxiliares planteadas al servicio del objetivo final del trabajo que hemos explicado al inicio de este texto. La motivación de esta investigación radica en el hecho que estos proyectos se han impulsado en un momento de gran polarización del debate político en Cataluña alrededor de la cuestión del encaje territorial del Principado en el Estado español que se ha llamado proceso soberanista. Dado que esta situación se mantiene en el momento de escribir este trabajo, hemos limitado temporalmente la investigación al periodo comprendido entre noviembre de 2012 y marzo de 2017. La posición central que juegan los medios de comunicación en la conformación de la opinión pública en las democracias occidentales y el cambio de hábitos comunicativos y de consumo mediático que significa la irrupción de internet justifican el interés de nuestro objeto de estudio.