[ca] En el primer estudi es va proposar un nou protocol basat en el ja existent protocol AWIN per l'avaluació del benestar de les ovelles, utilitzant 24 indicadors, entre els quals se'n van proposar 8 de nous: avaluació esternal, comportament de murrieig, abscessos subcutanis, parasitació externa, comportaments agressius, comportament de pica o wool-pulling, posició del pavelló auricular i la reacció de l'animal durant la subjecció. El protocol es va aplicar en 100 explotacions d'Espanya considerant els efectes de la mida del ramat, el nivell d'intensificació, la raça i l'efecte estacional. Els resultats de l'estudi van indicar que els nous indicadors eren viables per a mesurar el benestar dels animals en condicions de clima càlid, i que els principals factors que van afectar els resultats van ser l'estació de l'any i el grau d'intensificació. En el segon estudi es va avaluar l'efecte d'una restricció a la pastura durant un període de 10 setmanes sobre la prevalença del comportament de pica o wool-pulling, valorant la cobertura de la llana com a indicador d'aquest comportament. També es va avaluar l'efecte de la restricció a la pastura sobre la prevalença de comportaments agressius. Es van utilitzar 40 ovelles gestants de raça Ripollesa i es van establir 2 grups de 20 animals: grup G, amb accés a la pastura durant 5 hores al dia, i grup H sense accés a la pastura. Es va avaluar el comportament per de videoenregistrament a través d'un etograma, i es va valorar l'estat de la llana a partir d'un patró de 4 escales (0: absència d'alopècies; 1: zones alopèciques de petita grandària; 2: zones alopèciques de grandària gran; 3: zones alopèciques en el 50% o més de la cobertura de la llana). El comportament de wool-pulling es va observar únicament en el grup H, amb una prevalença molt baixa (7 esdeveniments durant les 10 setmanes). No obstant, la valoració de la llana va ser un indicador vàlid per a avaluar el comportament de wool-pulling: es van observar zones alopèciques en 11 dels 20 animals del grup H, amb una correlació positiva entre l'observació directa del comportament i la puntuació mitjana del ramat (R=0,98, P=0,01). La puntuació mitjana del ramat en el grup G va ser 0 durant tot el període experimental mentre que en el grup H va ser de 0,7 al final de l'experiència. Pel que fa a comportaments agressius, la seva prevalença va ser significativament superior en el grup H (P=0,04). En la tercera experiència l'objectiu va ser determinar a través dels nivells de cortisol en pèl i en saliva l'efecte de la restricció a la pastura sobre l'estrès crònic. Per a la realització de l'experiència es van utilitzar els dos grups experimentals de l'experiència anterior. Es van prendre mostres de pèl en les setmanes 5 i 10 de l'experiència, i mostres de saliva en les setmanes 0, 3, 5, 8 i 10. No es van observar diferències significatives de cortisol en pèl ni en saliva entre els dos grups experimentals. El cortisol en saliva va mostrar molta variabilitat al llarg de l'experiència. No obstant això, es van observar nivells de cortisol en pèl significativament més elevats en les ovelles amb gestació doble respecte les de gestació simple (7,20±0.1 pg CORT/mg vs. 4,97±0.1 pg CORT/mg, P<0,05). Els resultats del cortisol no van permetre demostrar un estrès crònic causat per la restricció a la pastura malgrat el seu efecte sobre el comportament. Es va suggerir l'ús d'uns altres biomarcadors juntament amb el cortisol per a avaluar de manera concloent l'estrès crònic quan apareixen canvis de comportament.

[en] In the first study, a new protocol is proposed based on the existing AWIN welfare assessment protocol for sheep, using 24 indicators, among which 8 new indicators are proposed: sternum evaluation, crowding behaviour, subcutaneous abscesses, external parasitism, aggressive behaviour, pica or wool-pulling behaviour, auricular position and the animal's reaction during restraint. The protocol was tested in 100 farms in Spain considering the effects of flock size, level of intensification, breed and seasonal effect. The results of the study indicated that the new indicators were feasible to measure animal welfare in hot climate conditions, and that the main factors affecting the results were season and level of intensification. In the second study we evaluate the effect of a 10-week grazing restriction on the prevalence of wool-pulling behaviour, assessing wool cover as an indicator of such behaviour. The effect of grazing restriction on the prevalence of aggressive behaviour was also evaluated. Forty pregnant Ripollesa ewes were used and two groups of 20 animals were established: group G, with access to pasture for 5 hours daily, and group H without access to pasture. Behaviour was evaluated by video-recording through an ethogram, and wool cover was assessed on the basis of a 4 scale score (0: no alopecia; 1: small alopecia; 2: large alopecia; 3: alopecia on 50% or more of wool cover). Wool-pulling behaviour was observed only in group H, with a very low prevalence (7 events along the 10-week period). However, wool assessment was a valid indicator to assess wool-pulling : alopecic areas were observed in 11 out of 20 animals in group H, with a positive correlation between direct observation of the behaviour and the flock mean score (R=0.98, P=0.01). Flock mean score in group G was 0 during the whole experimental period while in group H it was 0.7 at the end of the experiment. Regarding aggressive behaviour, its prevalence was significantly higher in group H (P=0.04). In the third experiment, the objective was to determine the effect of grazing restriction on chronic stress by cortisol levels in hair and saliva. Two experimental groups from the previous experiment were used for the experiment. Hair samples were taken in weeks 5 and 10 of the experiment, and saliva samples were taken in weeks 0, 3, 5, 8 and 10. No significant differences in hair and saliva cortisol were observed between the two experimental groups. Saliva cortisol showed much variability throughout the experiment. However, significantly higher hair cortisol levels were observed in double gestation ewes compared to single gestation ewes (7.20±0.1 pg CORT/mg vs. 4.97±0.1 pg CORT/mg, P<0.05). Cortisol results did not allow to demonstrate chronic stress caused by grazing restriction despite its effect on behaviour. The use of other biomarkers together with cortisol was suggested to conclusively assess chronic stress when behavioural changes appear.