[ca] L'actual discussió teòrica sobre la qualitat democràtica de les xarxes de governança ha tendit a basar-se en la suposició que són intrínsecament democràtiques o intrínsecament antidemocràtiques. Aquesta conjectura és molt discutible, ja que les xarxes de governança seran més o menys democràtiques, depenent dels criteris per avaluar la qualitat democràtica i les condicions institucionals i estructurals deteerminades. En el marc d'aquesta discussió, la tesi doctoral estudia els efectes del context institucional, polític-cultural i sociodemogràfic de l'Àrea Metropolitana de Guadalajara sobre la legitimitat democràtica de les xarxes de governança, centrant l'atenció en dues polítiques públiques de planificació metropolitanes: el Pla d'Ordenament Territorial Metropolità i el Programa de Desenvolupament Metropolità. D'aquesta manera, el treball de recerca respon a dos objectius. En primer és una revisió bibliogràfica que resumeix i integra els estudis realitzats per l'acadèmia especialitzada per descriure la configuració institucional, polític-cultural i sociodemogràfica de l'Àrea Metropolitana de Guadalajara, s'expliquen breument les característiques i l' evolució durant les dues primeres dècades del segle XXI. En segon es fa un anàlisi de dades qualitatives (entrevistes semiestructurades) i quantitatives (estadístic) de l'efecte del context institucional, polític-cultural i sociodemogràfic de l'Àrea Metropolitana de Guadalajara sobre la legitimitat democràtica de les xarxes de governança a les polítiques públiques objecte d'estudi. De manera concreta, s'observa que les polítiques públiques, objecte d'estudi, presenten trets diferenciats respecte a la legitimitat democràtica de les xarxes de governança, particularment, en alguns elements de la dimensió del procés (com ara la diversitat d'actors, asimetries de poder, deguda deliberació, transparència i satisfacció dels actors involucrats). Entre les causes explicatives d'aquestes variacions s'observa un conjunt de factors associats al context institucional (regles de xarxes formals i informals expressades en normatives), polític-cultural (desconfiança institucional i desinterès en política) i sociodemogràfic (pobresa, pobresa extrema, nivells d'escolaritat, rangs d'edat) polític-cultural (desconfiança institucional i desinterès en política) de l'Àrea Metropolitana de Guadalajara.

[es] La actual discusión teórica sobre la calidad democrática de las redes de gobernanza ha tendido a basarse en la suposición de que son intrínsicamente democráticas o intrínsicamente antidemocráticas. Esta conjetura es muy discutible, ya que las redes de gobernanza serán más o menos democráticas, dependiendo de los criterios para evaluar la calidad democrática y las condiciones institucionales y estructurales determinadas. En el marco de esta discusión, la tesis doctoral estudia los efectos del contexto institucional, político-cultural y sociodemográfico del Área Metropolitana de Guadalajara sobre la legitimidad democrática de las redes de gobernanza, centrando la atención en dos políticas públicas de planificación metropolitanas: el Plan de Ordenamiento Territorial Metropolitano y el Programa de Desarrollo Metropolitano. Así, el trabajo de investigación responde a dos objetivos. El primero es una revisión bibliográfica que sintetiza e integra los estudios realizados por la academia especializada para describir la configuración institucional, político-cultural y sociodemográfica del Área Metropolitana de Guadalajara, se explican brevemente sus características y su evolución durante las primeras dos décadas del siglo XXI. El segundo es un análisis de datos cualitativos (entrevistas semiestructuradas) y cuantitativos (estadístico) del efecto del contexto institucional, político-cultural y sociodemográfico del Área Metropolitana de Guadalajara sobre la legitimidad democrática de las redes de gobernanza en las políticas públicas objeto de estudio. De forma concreta, se observa que las políticas públicas objeto de estudio, presentan rasgos diferenciados con respecto a la legitimidad democrática de las redes de gobernanza, particularmente en algunos elementos de la dimensión del proceso (diversidad de actores, simetrías de poder, debida deliberación, transparencia y satisfacción de los actores involucrados). Entre las causas explicativas de tales variaciones se observa un conjunto de factores asociados al contexto institucional (reglas de redes formales e informales expresadas en normativas), político-cultural (desconfianza institucional y desinterés político) y sociodemográfico (pobreza, pobreza extrema, niveles de escolaridad, rangos de edad) del Área Metropolitana de Guadalajara.