[ca] La recerca sobre els paràmetres relacionats amb la veu i l'ús de les mascaretes arran de la COVID-19 s'ha centrat principalment en les característiques acústiques del senyal i en aspectes vinculats amb la percepció i la comunicació. En menor mesura, també s'ha analitzat l'afectació de la producció oral tant pel que fa a les característiques aerodinàmiques com a l'autopercepció de la salut de la veu. En aquest article s'examinen onze estudis de cas, basats en l'observació, en què s'analitzen els efectes de dur mascareta en la veu: un estudi se centra en aspectes aerodinàmics de la producció de la veu; dos estudien el temps màxim de fonació; i vuit analitzen les característiques de l'autopercepció de la veu. D'aquests últims vuit, en tres s'ha comprovat que l'ús de la màscara facial està relacionat amb la tensió i el cansament vocal, paràmetres mesurats amb l'escala de Borg; un altre va mostrar un augment del malestar, calculat mitjançant l'escala Vocal Tract Discomfort; i quatre han permès observar un increment de la incapacitat vocal a partir de l'ús del Voice Handicap Index. En cinc estudis, els participants eren professionals de la salut i en la resta d'estudis, població general, amb una franja d'edat compresa entre els 18 i els 65 anys. Les dades procedeixen de parlants d'arreu del món: Estats Units d'Amèrica, Xile, Brasil, Espanya, Portugal, Grècia i Iran. Tots els participants, excepte els grecs, van avaluar els diferents tipus de mascaretes. A més, llevat de l'estudi xilè, s'ha pogut comprovar que els efectes de l'ús de la mascareta no estan relacionats amb la quantitat d'hores d'ús, sinó amb el context (entorn sorollós) i el sexe dels participants. Per concloure, s'ofereixen estratègies diferents per a homes i per a dones per minimitzar els efectes negatius de l'ús de mascaretes en la veu.

[es] La investigación sobre los parámetros relacionados con la voz y el habla y el uso de mascarillas a raíz de la COVID-19 se ha centrado sobre todo en las características acústicas de la señal y en los aspectos relacionados con la percepción y la comunicación. En menor medida se ha investigado cómo la producción vocal se ha visto afectada, tanto sus aspectos aerodinámicos como los autopercibidos sobre la salud vocal. El presente trabajo revisa los once estudios de tipo observacional que analizan los efectos de llevar mascarillas en parámetros aerodinámicos (uno), el tiempo máximo de fonación (dos) y en la autopercepción de las características vocales (ocho). De estos ocho, tres estudios han encontrado un aumento del esfuerzo y la fatiga vocal, medidos con la escala de Borg, uno un aumento de la incomodidad, medido a través de la escala Vocal Tract Discomfort, y cuatro, un aumento de la incapacidad vocal mediante el Índice de Hándicap Vocal. Los participantes eran profesionales sanitarios en cinco de estos estudios, y en tres la población general, con una edad comprendida entre 18 y 65 años. Se han realizado en Estados Unidos, Chile, Brasil, España, Portugal, Grecia e Irán. Todos ellos evaluaron los diversos tipos de mascarillas, excepto el trabajo realizado con participantes griegos. Con excepción de un único estudio, el de Chile, los efectos descubiertos no se asocian a un mayor número de horas de uso ni al tipo de mascarilla, sino que los efectos se agravan con ruido ambiente y se pueden asociar con el sexo. Por ello, al final del trabajo se recomiendan estrategias de compensación dirigidas a cada sexo para evitar los efectos colaterales en la voz de usar mascarillas.