BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] La normativitat per a reconèixer la violència obstètrica hauria de partir d'una construcció conceptual que emmarqui de manera àmplia les característiques de la problemàtica. Aquest article analitzarà la integració conceptual de la violència obstètrica amb una mirada comparada de quatre normatives nacionals que han signat documents vinculants per a reconèixer-la (l'Argentina, Xile, Mèxic i Veneçuela). El punt central d'aquesta recerca parteix de diverses aportacions conceptuals de la violència obstètrica que s'aborden des de dues perspectives: la primera, des de l'àmbit d'ocurrència o lloc on es presenta, i la segona, des dels drets humans, per a presentar una definició àmplia que permeti donar una proposta d'abordatge normatiu. Les normativitats que es presenten pertanyen als països abans esmentats, considerant que van ser els primers de Llatinoamèrica a adquirir compromís per a la integració normativa del fenomen. No obstant això, aquests compromisos no s'han complert íntegrament, reflectint les carències conceptuals que es tenen en relació amb aquesta mena de violència.

[es] La normatividad para reconocer la violencia obstétrica debería partir de una construcción conceptual que enmarque de manera amplia las características de la problemática. Este artículo analizará la integración conceptual de la violencia obstétrica, con una mirada comparada de cuatro normativas nacionales que han firmado documentos vinculantes para reconocerla (Argentina, Chile, México y Venezuela). El punto central de esta investigación parte de diversas aportaciones conceptuales de la violencia obstétrica que se abordan desde dos perspectivas: la primera, desde el ámbito de ocurrencia o lugar donde se presenta, y la segunda, desde los derechos humanos, para presentar una definición amplia que permita dar una propuesta de abordaje normativo. Las normatividades que se presentan pertenecen a los países antes mencionados, considerando que fueron los primeros de Latinoamérica en adquirir compromiso para la integración normativa del fenómeno. Sin embargo, estos compromisos no se han cumplido en su totalidad, reflejando las falencias conceptuales que se tienen en relación con este tipo de violencia.
[ca] Deu minuts de lectura" és una iniciativa organitzada per un grup de professors que conformen el Projecte Lingüístic de Centre (PLC) de l'Institut Francisco Giner de los Ríos de Alcobendas, Madrid. La proposta consisteix en què, al llarg d'un mes, cada dia de la setmana, els alumnes dediquin deu minuts d'una classe per llegir de forma individual i silenciosa un llibre de la seva elecció. L'únic objectiu d'aquesta proposta és gaudir de les pàgines del text escollit. Un dels objectius del PLC és millorar la competència comunicativa i per això la lectura és una de les destreses bàsiques que ha de desenvolupar un estudiant. L'hàbit lector ajuda els alumnes a buscar, recopilar i processar informació; comprendre, compondre i utilitzar diferents tipus de textos, seleccionar i aplicar objectius en presentacions i escriptura i interpretar i comprendre la realitat, entre altres objectius. Amb iniciatives com aquestes, es busca fomentar l'hàbit i del gust per la lectura, millorar la comprensió lectora, enfortir el pensament crític i incorporar nous coneixements.

[es] Diez minutos de lectura" es una iniciativa organizada por un grupo de profesores que conforman el Proyecto Lingüístico de Centro (PLC) del Instituto Francisco Giner de los Ríos de Alcobendas, Madrid. La propuesta consiste en que, a lo largo de un mes, cada día de la semana, los alumnos dediquen diez minutos de una clase para leer en forma individual y silenciosa un libro de su elección. El único propósito de esta propuesta es el disfrutar de las páginas del texto elegido. Uno de los objetivos del PLC es mejorar la competencia comunicativa y por ello la lectura es una de las destrezas básicas que debe desarrollar un estudiante. El hábito lector ayuda a los alumnos a buscar, recopilar y procesar información; comprender, componer y utilizar distintos tipos de textos, seleccionar y aplicar propósitos en presentaciones y escritura e interpretar y comprender la realidad, entre otros objetivos. Con iniciativas como estas, se busca fomentar el hábito y del gusto por la lectura, mejorar la comprensión lectora, fortalecer el pensamiento crítico e incorporar nuevos conocimientos.
[ca] En aquest article presentem una experiència d'innovació docent de tutorització individualitzada. Aquesta experiència es va realitzar en l'assignatura d'Introducció a la matemàtica Econòmica i Empresarial de la Diplomatura en Ciències Empresarials de la Universitat de Barcelona durant el curs 2006-2007. Es tracta d'una assignatura semestral, de sis crèdits i de lliure elecció que s'imparteix durant el primer semestre de cada any acadèmic. Aquest projecte s'inscriu dintre dels nous enfocaments docents proposats en l'Espai Europeu d'Educació Superior. Això suposa l'adopció de nous mètodes pedagògics que s'emmarquen dintre de la docència en el nou entorn educatiu. La nostra experiència docent en les assignatures de Matemàtica aplicades a les ciències socials de la Diplomatura en Ciències Empresarials de la Universitat de Barcelona, ens ha permès constatar que la participació dels alumnes en les tutories presencials és baixa i que es produeix un descens en l'assistència a classe a mesura que avança el curs. Això genera que els estudiants abandonin l'assignatura abans de finalitzar el curs, no es presentin a les proves d'avaluació i que el seu rendiment acadèmic sigui insuficient. Aquest context va motivar un intent de re-diseny del sistema de tutories. Per a això, es va construir un espai virtual de tutorització i es va provar amb una mostra aleatòria de 50 alumnes. Els resultats de l'experiència pilot de tutories assenyalen una clara millora de les tres situacions anteriors. Actualment, estem analitzant la viabilitat d'aquest projecte en grups massificats.

[es] En este artículo presentamos una experiencia de innovación docente de tutorización individualizada. Esta experiencia se realizó en la asignatura de Introducción a la matemática Económica y Empresarial de la Diplomatura en Ciencias Empresariales de la Universidad de Barcelona durante el curso 2006-2007. Se trata de una asignatura semestral, de seis créditos y de libre elección que se imparte durante el primer semestre de cada año académico. Este proyecto se inscribe dentro de los nuevos enfoques docentes propuestos en el Espacio Europeo de Educación Superior. Esto supone la adopción de nuevos métodos pedagógicos que se enmarcan dentro de la docencia en el nuevo entorno educativo. Nuestra experiencia docente en las asignaturas de Matemática aplicadas a las ciencias sociales de la Diplomatura en Ciencias Empresariales de la Universidad de Barcelona, nos ha permitido constatar que la participación de los alumnos en las tutorías presenciales es baja y que se produce un descenso en la asistencia a clase a medida que avanza el curso. Esto genera que los estudiantes abandonen la asignatura antes de finalizar el curso, no se presenten a las pruebas de evaluación y que su rendimiento académico sea insuficiente. Este contexto motivó un intento de rediseño del sistema de tutorías. Para ello, se construyó un espacio virtual de tutorización y se probó con una muestra aleatoria de 50 alumnos. Los resultados de la experiencia piloto de tutorías señalan una clara mejora de las tres situaciones anteriores. Actualmente, estamos analizando la viabilidad de este proyecto en grupos masificados.
[ca] La diplomàcia del Consell de Cent de Barcelona (segles XVI-XVII). En les dues últimes décades, s'han publicat diversos estudis dedicats als procuradors de la Monarquia Hispànica que circularen entre les comunitats de súbdits i la cort al llarg dels segles XVI i XVII. El Consell de Cent de Barcelona enviava procuradors amb títol de síndic o d'ambaixadors segons els casos, amb l'objectiu de defensar els seus propis interesos, però també els d'altres municipis catalans. Aquest mecanisme ha suscitat poc interés y ha estat considerat una pràctica destinada a pal·liar l'absentisme reial i la rarefacció de les Corts. Sense negar aquesta dimensió important, aquest article pretén posar de relleu que aquesta diplomàcia també fou una eina que permeté al Consell de Cent interactuar amb les demés comunitats de súbdits, tant a la cort com entre els diferents centres polítics de la Corona d'Aragó.

[es] En las dos últimas décadas, se han publicado diversos estudios dedicados a los procuradores de la Monarquía Hispánica quecircularon entre las comunidades de súbditos y la corte a lo largo de los siglos XVI y XVII. El Consell de Cent de Barcelona enviaba procuradores con título de síndicos o embajadores según los casos, a fin de defender sus propios intereses, pero tambiénlos de otros municipios catalanes.Este mecanismo ha suscitado poco interés y ha sido considerado una práctica destinada a paliar el absentismo regio y lacada vez menos frecuente convocatoria de Cortes. Sin negar esta dimensión importante, este artículo pretende poner de realce que esta diplomacia también fue una herramienta que permitió al Consell de Cent interactuar con las demás comunidades de súbditos, tanto en la corte como entre los diferentes centros políticos de la Corona de Aragón
[ca] El present article analitza fets destacats l'any 2021 vinculats al poble maputxe des d'una metodologia d'escolta social. A partir de més de tres milions d'esments extrets des de Twitter i llocs de premsa en int ernet, es va construir una narrativa que busca representar cronològicament el que va ser enguany per a les comunitats maputxe, en el context de l'arribada dels seus representants poder polític i al conflicte permanent amb l'Estat de Xile, que va continuar en la seva escalada de violència. A través de les dades recopilades en xarxes socials, es busca presentar les contraposades narratives que trobem al llarg de l'any estudiat.

[es] El presente artículo analiza hechos destacados en el año 2021 vinculados al pueblo mapuche desde una metodología de escucha social. A partir de más de tres millones de menciones extraídas desde Twi tter y sitios de prensa en internet, se construyó una narrativa que busca representar cronológicamente lo que fue este año para las comunidades mapuche, en el contexto de la l legada de sus representantes poder político y al conflicto permanente con el Esta do de Chile, que continuó en su escalada de violencia. A través de los datos recopilados en redes sociales se busca presentar las contrapuestas narrativas que encontramos a lo largo del año estudiado.
[ca] Quines són les connexions entre el lloc del treball de camp i els autors, textos i teories que inspiren l'etnògraf abans i després de la seva estada? Presentem aquí, en retrospectiva, la sinuosa trajectòria recorreguda en dues localitats estudiades durant la dècada dels 70 – les muntanyes de Caurel a l'est de Galícia i la regió de Trás-os-Montes al nordest de Portugal. Cap d'elles semblava encaixar dins l'antropologia britànica del Mediterrani dominant i en expansió al llarg de la dècada. Ambdós llogarets semblaven tot menys minúsculs i igualitaris paradisos rurals. Les estructures familiars duals, les dinàmiques domèstiques complexes, els intercanvis laborals asimètrics, les formes de matrimoni alternatives i l'elevat nombre de fills bastards que els caracteritzaven requerien una anàlisi radicalment diferent. La inspiració va venir de la mà de la sociologia comparativa de Goody sobre les estratègies hereditàries a Euràsia, i de la teoria de la pràctica de Bourdieu. La meva formació universitària prèvia en literatura realista i microanàlisi descriptiva va acabar per tenir – degut al treball de camp mateix – un ressò considerable. I l'esperit rebel i penetrantment hiper-crític de Goody i Bourdieu va servir d'inspiració.

[es] ¿Cuáles son las conexiones entre el lugar del trabajo de campo y los autores, textos y teorías que inspiran al etnógrafo antes y después de su estancia? Se presentan aquí, en retrospectiva, la sinuosa trayectoria recorrida en dos lugares estudiados durante la década de 1970 – la sierra de Caurel en el este de Galicia, y la región de Trás-os-Montes en el nordeste de Portugal. Ninguno de ellos parecía encajar en la antropología británica del Mediterráneo dominante y en expansión a lo largo de la década. Ambas aldeas no parecían en absoluto minúsculos e igualitarios paraísos rurales. Las estructuras familiares duales, las dinámicas domésticas complejas, los intercambios laborales asimétricos, las formas de matrimonio alternativas y el ingente número de hijos bastardos que las caracterizaban requerían un análisis radicalmente distinto. La inspiración vino de la mano de la sociología comparativa de Goody sobre las estrategias hereditarias en Euroasia, y de la teoría de la práctica de Bourdieu. Mi formación universitaria previa en literatura realista y microanálisis descriptivo tuvo – debido al trabajo de campo mismo – un influjo considerable. Y el espíritu rebelde y penetrantemente hiper-crítico de Goody y Bourdieu sirvió de inspiración.
[ca] Un dels objectius de l'assignatura Educació Visual i Plástica a Primària dels estudis de Grau de Mestre en Educació Primària és "identificar els nuclis conceptuals de l'àrea de l'Educació Artística". Aquest article presenta presenta tres exemples que persegueixen aconseguir aquest objectiu a través del que podria anomenar-se metaclasse (classes en les que s'evidencia el disseny de la pròpia classe).

[es] Uno de los objetivos de la asignatura Educación Visual y Plástica en Primaria de los estudios de Grado de Maestro en Educación Primaria es "Identificar los núcleos conceptuales del área de la Educación Artística". Este artículo presenta tres ejemplos que persiguen alcanzar dicho objetivo a través de lo que podría llamarse Metaclase (clases en las que se evidencia el diseño de la propia clase).
[ca] El primer que volia explicar-vos és que –m'ha dit la meva amiga que ho digui- jo vaig néixer graciosa, vaig néixer així. La meva mare durant moltíssim temps, quan venien les veïnes i les amigues, deia: "Ai, és que la meva filla Chusa és tan guapa. I la meva filla Bea és tan graciosa." Que no sé ben bé si vaig néixer graciosa o la meva mare em va fer graciosa, en realitat, perquè la seva mirada era molt important per a mi. M'ha protegit moltíssim. Ha estat la rialla de la protecció enfront una infància una mica dura. La duresa no ens la treu ningú. La vida és plena de coses molt dures. A vegades no, però la història de com mirar-les o com afrontar-les és una mica sobre el que vinc a parlar aquesta tarda. Vull riure amb tu i vull buscar aquest plaer. I vull que sàpigues que el teu plaer neix on neix la rialla i on neix la rialla és al teu clítoris, amiga, i això és el que has de posar-te al cap.

[es] Lo primero que quería contaros es que –me ha dicho mi amiga que lo diga– yo nací graciosa, nací así. Mi madre durante muchísimo tiempo, cuando venían las vecinas y las amigas, decía: "Ay, es que mi hija Chusa es tan guapa. Y mi hija Bea es tan graciosa". Que no sé muy bien si nací graciosa o mi madre me hizo graciosa, en realidad, porque su mirada era muy importante para mí. El caso es que esa esa forma de ser la graciosa me ha salvado de muchas cosas. Me ha protegido muchísimo. Ha sido la risa de la protección frente a una infancia un poco dura. La dureza no nos la quita nadie. La vida está llena de cosas muy duras. A veces no, pero la historia de cómo mirarlas o cómo afrontarlas es un poco de lo que yo vengo a hablar esta tarde. Quiero reírme contigo y quiero buscar ese placer. Y quiero que sepas que tu placer nace donde nace la risa y donde nace la risa es en tu clítoris, amiga, y eso es lo que tienes que meterte en la cabeza.
[ca] L'ecosistema marí és el més gran del planeta Terra. És un sistema robust i sostenible quan es troba en equilibri amb els organismes que hi habiten, els quals s'aprofiten dels seus recursos, i el medi ambient. De tots els ecosistemes marins, un dels més complexos és el mar Mediterrani.La gran protagonista d'aquest ecosistema és Posidonia oceanica...

[es] El ecosistema marino es el más grande del planeta Tierra. Es un sistema robusto y sostenible cuando se encuentra en equilibrio con los organismos que lo habitan, los cuales se aprovechan de sus recursos, y el medio ambiente. De todos los ecosistemas marinos, uno de los más complejos es el mar Mediterráneo. La gran protagonista de este ecosistema es Posidonia oceanica...
[ca] Els trets més rellevants de l'edició de llibres infantils i juvenils de poesia durant el bienni 2018-2019 són un lleuger augment d'obres publicades, algunes de les quals contenen imatges poètiques que contribueixen a projectar una mirada estètica sobre el món; el manteniment dels creadors del període anterior i alguna nova incorporació, sobretot en el camp de les versions d'altres cultures; la recuperació de dues obres cabdals de la nostra tradició literària; la vitalitat de les col·leccions "Vagó de versos" i "Olívia" de les editorials Andana i El Cep i la Nansa, respectivament, i l'aparició de "Poesia", nova col·lecció de l'editorial Kalandraka. Amb relació a les publicacions per a diverses d'edats lectores, hi ha un augment de llibres adreçats als més petits, i es mantenen les obres per a la resta de lectors i la d'obres interdisciplinàries.

[es] Los aspectos más relevantes de la edición de libros infantiles y juveniles de poesía durante el bienio 2018-2019 son un ligero aumento de obras publicadas, algunas de las cuales contienen imágenes poéticas que contribuyen a proyectar una mirada estética sobre el mundo; el mantenimiento de los creadores del periodo anterior y alguna nueva incorporación, sobre todo en el campo de las versiones de otras culturas; la recuperación de dos obras capitales de nuestra tradición literaria; la vitalidad de las colecciones "Vagó de versos" y "Olivia" de las editoriales Andana y El Cep i la Nansa, respectivamente, y la aparición de "Poesia", nueva colección de la editorial Kalandraka. En relación a las publicaciones para varias edades lectoras, se percibe un aumento de libros dirigidos a los más pequeños, y se mantienen las obras para el resto de lectores y las obras interdisciplinarias.
[ca] El creixement de les multinacionals xineses s'ha convertit en un component fascinant dins de la literatura més àmplia sobre el creixement de les empreses dins i fora de les economies emergents. Aprofitant les dades més recents i exhaustives, la investigació de Casanova i Miroux (2024) ens permet avaluar la validesa de les prediccions fetes per Peng i Heath (1996), Rugman i Li (2007) i Peng (2012). En general, el creixement de les multinacionals xineses informat per Casanova i Miroux no ha donat suport a prediccions anteriors, però ha donat suport cada vegada més a prediccions més recents. Per tant, la investigació de Casanova i Miroux ha fet contribucions significatives proporcionant comprovacions empíriques molt necessàries per a les afirmacions fetes pels investigadors anteriors, revelant així tant els punts forts com els punts febles d'aquesta literatura en ràpida evolució.

[es] El crecimiento de las multinacionales chinas se ha convertido en un componente fascinante dentro de la literatura más amplia sobre el crecimiento de las empresas dentro y fuera de las economías emergentes. Aprovechando los datos más recientes y completos, la investigación de Casanova y Miroux (2024) nos permite evaluar la validez de las predicciones hechas por Peng y Heath (1996), Rugman y Li (2007) y Peng (2012). En general, el crecimiento de las multinacionales chinas informado por Casanova y Miroux no ha respaldado las predicciones anteriores, pero sí ha respaldado cada vez más las predicciones más recientes. Por lo tanto, la investigación de Casanova y Miroux ha hecho contribuciones significativas al proporcionar comprobaciones empíricas muy necesarias para las afirmaciones hechas por académicos anteriores, revelando así tanto las fortalezas como las debilidades de esta literatura en rápida evolución.
[ca] En aquest article es pretén analitzar, des d'una perspectiva socioterminològica, el comportament de la terminologia referida als Trastorns de l'Espectre Autista (TEA) encunyada en les últimes dues dècades. Al llarg de l'anàlisi s'identifiquen i contrasten tendències encunyadores heterodenominatives (a càrrec de professionals), autodenominatives (creades pels al·ludits: persones amb síndrome d'Asperger). S'aconsegueix demostrar les dues hipòtesis de treball. Els col·lectius especialitzats utilitzen entre els recursos d'encunyació proactius la reetiquetació neutralitzadora, igual que la resemantització i, entre els reactius, la cosificació. Per contra, els col·lectius conformats per persones o familiars de persones amb autisme fan ús de recursos d'encunyació fonamentalment proactius i inclusius.

[es] En este artículo se pretende analizar, desde una perspectiva socioterminológica, el comportamiento de la terminología referida a los Trastornos del Espectro Autista (TEA) acuñada en las últimas dos décadas. A lo largo del análisis se identifican y contrastan tendencias acuñadoras heterodenominativas (a cargo de profesionales), autodenominativas (creadas por los aludidos: personas con síndrome de Asperger). Se logra demostrar las dos hipótesis de trabajo. Los colectivos especializados utilizan entre los recursos de acuñación proactivos la reetiquetación neutralizadora, al igual que la resemantización y, entre los reactivos, la cosificación. Por el contrario, los colectivos conformados por personas o familiares de personas con autismo hacen uso de recursos de acuñación fundamentalmente proactivos e inclusivos.
[ca] L'interès d'aquest estudi s'ha centrat en conèixer el grau d'adequació dels estudiants de primer curs universitari a les necessitats d'aprenentatge que planteja el nou marc de l'Espai Europeu d'Educació Superior, en relació als estils de pensament, les metes acadèmiques, la nota d'entrada a la titulació i les hores d'estudi. Per a això, s'ha treballat amb una mostra de 559 alumnes universitaris de primer curs de 11 titulacions pertanyents a la Universitat d'Oviedo, amb un total de 190 homes (34%) i 369 dones (66%). En aquesta recerca s'han utilitzat el Thinking Styles Questionnaire for Students (TSQS), el Cuestionario para la Evaluación de Metas Académicas-II (CEMA-II) i un qüestionari de dades personals i acadèmics. Els resultats dels anàlisis suggereixen que els alumnes universitaris de primer any estan orientats cap a metes d'aprenentatge. A més, prefereixen estils de pensament relacionats amb la resolució de les tasques de forma autònoma i creativa, independentment de la titulació en què estiguin matriculats.

[es] El interés de este estudio se ha centrado en conocer el grado de adecuación de los estudiantes de primer curso universitario a las necesidades de aprendizaje que plantea el nuevo marco del Espacio Europeo de Educación Superior, en relación a los estilos de pensamiento, las metas académicas, la nota de entrada en la titulación y las horas de estudio. Para ello, se ha trabajado con una muestra de 559 alumnos/as universitarios de primer curso de 11 titulaciones pertenecientes a la Universidad de Oviedo, con un total de 190 hombres (34 %) y 369 mujeres (66 %). En esta investigación se han utilizado el Thinking Styles Questionnaire for Students (TSQS), el Cuestionario para la Evaluación de Metas Académicas-II (CEMA-II) y un cuestionario de datos personales y académicos. Los resultados de los análisis sugieren que los alumnos universitarios de primer año están orientados hacia metas de aprendizaje. Además, prefieren estilos de pensamiento relacionados con la resolución de las tareas de forma autónoma y creativa, independientemente de la titulación en la que estén matriculados.