BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] El treball de final de grau, neix de la voluntat d'entendre la complexa relació entre la salut dels éssers humans i l'entorn en el qual habiten. Per això l'estructura del treball és clara. La primera part consta de la recerca i la descripció analítica i objectiva de cada un dels factors que influeixen en la salut dels usuaris, veient també quin impacte tenen i quines solucions es poden dur a terme. I la segona part consisteix en el desenvolupament del cas pràctic en el qual "poso a prova" un dels factors estudiats, en aquest cas, la qualitat de l'aire, per tal de poder entendre si els espais que jo habito constantment, poden arribar a ser perjudicials per la meva salut o no. Amb això es pretén dur a terme un anàlisi comparatiu dels espais, per tal de visibilitzar perque uns "funcionen" millor que d'altres i finalment n'extrec una conclusió.

[es] El trabajo de fin de grado, nace de la voluntad de entender la compleja relación entre la salud de los seres humanos y el entorno en el que habitan. Por eso la estructura del trabajo es clara. La primera parte consta de la investigación y descripción analítica y objetiva de cada uno de los factores que influyen en la salud de los usuarios, viendo también qué impacto tienen y qué soluciones se pueden llevar a cabo. Y la segunda parte consiste en el desarrollo del caso práctico en el que "pongo a prueba" uno de los factores estudiados, en este caso, la calidad del aire, para poder entender si los espacios que yo habito constantemente, pueden llegar a ser perjudiciales para mi salud o no. Con ello se pretende llevar a cabo un análisis comparativo de los espacios, para visibilizar porque unos funcionan mejor que otros y finalmente extraigo una conclusión.
[ca] El sistema d'admissió és una part tècnica important i juga un paper clau en el funcionament del motor. Aquest és l'encarregat de guiar el flux d'aire d'entrada cap al bloc motor on s'ubiquen els pistons. En aquest projecte es dissenya i es fabrica un fluxòmetre per poder estudiar els col·lectors d'admissió i alhora les culates, veure si treballen de manera correcta i se'n compleix el propòsit de funcionament. Alhora, es dissenya i fabrica el panell de mesurament, on es podran extreure les dades obtingudes durant els assaigs. Mitjançant la simulació per software, es comprova que el disseny funciona correctament i que les mesures preses als col·lectors són encertades. El sistema ha de ser senzill i robust, ja que romandrà al laboratori de l'escola disponible per als futurs estudiants

[es] El sistema de admisión es una parte técnica importante y que juega un papel clave en el funcionamiento del motor. Éste es el encargado de guiar el flujo de aire de entrada hacia el bloque motor donde se ubican los pistones. En el presente proyecto se diseña y se fabrica un flujómetro para poder estudiar los colectores de admisión y a su vez, las culatas, ver si trabajan de manera correcta y se cumple su propósito de funcionamiento. A su vez, se diseña y fabrica el panel de medición, donde se podrán extraer los datos obtenidos durante los ensayos. Mediante la simulación por software, se comprueba que el diseño funciona correctamente y que las mediciones tomadas en los colectores son acertadas. El sistema debe ser sencillo y robusto, ya que permanecerá en el laboratorio de la escuela disponible para los futuros estudiantes
[ca] En aquest projecte hi presentem un algoritme de mapping. Els mappers són algoritmes que s'utilitzen per trobar seqüències curtes d'ADN en textos de referència molt grans. El nostre algoritme utilitza la tècnica estàndard de seed-and-extend, utilitzada per la majoria de mappers actuals, combinada amb una nova anotació del genoma que hem anomenat neighborhood annotation. Aquesta anotació consisteix en una estructura de dades que emmagatzema informació sobre les similaritats entre les seqüències del text de referència. Basant-nos en aquesta estructura, hem dissenyat un model estadístic que utilitzem per assistir els processos de seeding i d'estimació de la qualitat de mapping. Finalment, hem implementat i mesurat el rendiment del nostre algoritme en seqüenciacions simulades d'Illumina. Els resultats obtinguts determinen millor sensitivitat i estimacions més acurades de la fiabilitat de mapping, a la mateixa velocitat que els mappers de l'estat de l'art. El codi font de la implementació en C està disponible en open-source al web http://github.com/ezorita/mapper.

[es] En este proyecto presentamos un algoritmo de mapping. Los mappers son algoritmos utilizados para encontrar secuencias cortas de ADN en textos de referencia mucho más largos. Nuestro algoritmo utiliza la técnica estándar de seed-and-extend, utilizada por la mayoria de mappers actuales, combinada con una nueva anotación del genoma: el neighborhood annotation. Esta anotación es una estructura de datos que almacena información sobre las similitudes entre las secuencias del texto de referencia. Basandonos en esta estructura, hemos diseñado un modelo estadístico que utilizamos para favorecer los procesos de seeding y de estimación de la calidad de mapping. Finalmente, hemos implementado y testeado el rendimiento de nuestro algoritmo en secuencias simuladas de Illumina. Los resultados obtenidos muestran una mejor sensitividad y estimaciones más precisas de la fiabilidad de mapping, a la misma velocidad que los mappers del estado del arte. El código fuente de la implementación en C está disponible en open-source en http://github.com/ezorita/mapper.
[ca] Els commutadors òptics de paquets (OPSs) que escalen fins al miler de ports poden representar una solució valuosa per satisfer el ràpid creixement dels requisits de comunicació dels grans centres de dades (DCs) d'Internet. En aquest text es presenta un novedós sistema basat en una arquitecture Spanke, que fa ús de la multiplexació per divisió en longitud d'ona per interconnectar un gran nombre de grups de servidors a 40 Gb/s, proveint una gran capacitat d'ample de banda entre ells. Fent que la xarxa dels DCs sigui més plana, aquest novedós sistema pot oferir comunicació entre milers de grups de servidors amb una latència inferior al microsegon. Aquesta arquitectura d'OPS pot facilitar la compartició de recursos entre servidors i l'extensió de la computació en paral·lel distribuïda. Aquest projecte de fi de carrera se centra en l'avaluació del rendiment de xarxa de la nova arquitectura de OPS en desenvolupament, simulant la seva operació en el context d'un DC.

[es] Los conmutadores ópticos de paquetes (OPSs) que escalan hasta el millar de puertos pueden representar una valiosa solución para satisfacer el rápido crecimiento de los requisitos de comunicación de los grandes centros de datos (DCs) de Internet. En este texto se presenta un novedoso sistema basado en una arquitectura Spanke, que usa la multiplexación por división en longitud de onda para interconectar un gran número de grupos de servidores a 40 Gb/s, proveyendo una gran capacidad de ancho de banda entre ellos. Haciendo que la red de los DCs sea más plana, este novedoso sistema puede ofrecer comunicación entre miles de grupos de servidores con una latencia inferior al microsegundo. Esta arquitectura de OPS puede facilitar la compartición de recursos entre servidores y la extensión de la computación distribuida en paralelo. Este proyecto de fin de carrera se centra en la evaluación del rendimiento de red de la nueva arquitectura de OPS en desarrollo, simulando su operación en el contexto de un DC.
[ca] En aquest treball s'ha estudiat la interacció grafè-ió en una dissolució aquosa. És a dir, s'ha determinat el potencial de força mitjana d'aquests dos components en funció de la seva distància. S'han fet simulacions de Dinàmica Molecular utilitzant la tècnica d'Umbrella Sampling juntament amb Weighted Histogram Analysis Method per poder estudiar acuradament tot el rang de distàncies. Els perfils de densitat dels ions han mostrat la tendència d'aquests a ocupar la major part de l'espai evitant sobretot les zones properes al grafè. Hem pogut diferenciar el comportament a la interfície del comportament a la resta del volum. El pas previ a l'objectiu final ha sigut estudiar la interacció iònica en presència de solvent aquós. S'ha seguit un procediment anàleg a l'estudi de grafè-metà dut a terme per C. Calero et al.: Characterization of the methane-graphene hydrophobic interaction in aqueous solution from ab initio simulations, Journal of Chemical Theory and Computation, vol. 9, no. 11, pp. 5070-5075, 2013.

[es] En este trabajo se ha estudiado la interacción grafeno-ión en una disolución acuosa. Es decir, se ha determinado el potencial de fuerza media de estos dos componentes en función de la su distancia. Se han hecho simulaciones de Dinámica Molecular utilizando la técnica de Umbrella Sampling junto con Weighted Histogram Analysis Method para poder estudiar todo el rango de distancias. Los perfiles de densidad de los iones han mostrado la tendencia de estos a ocupar la mayor parte del espacio evitando sobretodo las zonas cercanas al grafeno. Hemos podido diferenciar el comportamiento en la superficie del comportamiento en el resto del volumen. El paso previo al objetivo final ha sido estudiar la interacción iónica en presencia de solvente acuoso. Se ha seguido un procedimiento similar al estudio de grafeno-metano realizado por C. Calero et al.: Characterization of the methane-graphene hydrophobic interaction in aqueous solution from ab initio simulations, Journal of Chemical Theory and Computation, vol. 9, no. 11, pp. 5070-5075, 2013.
[ca] Aquest treball és un l'estudi d'una hipotètica instal·lació de plaques solars a casa de l'autor del treball focalitzat en l'estructura que suporta les plaques. Primer de tot s'ha fet un estudi de viabilitat econòmica per saber si la instal·lació és una bona inversió. A continuació s'ha fet un estudi de la legislació vigent per saber tant quines restriccions i pautes s'han de seguir per efectuar la instal·lació. Un cop fet l'estudi de legislació s'ha canviat els objectius per fer-los assumibles. A més a més, s'ha fet una aplicació mitjançant Python amb dues funcions. La primera funció és dire-te la posició del Sol en i l'altra simplement entrant les dades de la teva instal·lació et diu el consum estimat. Amb l'ajuda de l'aplicació s'han pogut determinar els angles òptims per l'estructura. Per poder dissenyar l'estructura s'han fet diversos estudis: estudi morfològic de zona d'instal·lació, estudi de dissenys existents, estudi de components d'una instal·lació solar i estudi de materials. Finalment, s'ha fet un disseny preliminar de l'estructura mitjançant un dibuix 3D el qual representa una solució possible. També s'han calculat les condicions de contorn que l'estructura ha de suportar. A partir del disseny preliminar i de les condicions de contorn la continuació d'aquest projecte seria fer un disseny definitiu i dimensionar-lo a partir de les propietats exactes dels materials

[es] Este trabajo es un estudio de una hipotética instalación de placas solares en casa del autor del trabajo focalizado en la estructura que soporta las placas. Primero de todo se ha hecho un estudio de viabilidad económica para saber si la instalación es una buena inversión. A continuación se ha hecho un estudio de la legislación vigente para saber tanto qué restricciones y pautas se deben seguir para efectuar la instalación. Una vez realizado el estudio de legislación se han cambiado los objetivos para hacerlos asumibles. Además, se ha hecho una aplicación mediante Python con dos funciones. La primera función es te dice la posición del Sol y la otra simplemente entrando los datos de tu instalación te dice el consumo estimado. Con la ayuda de la aplicación se han podido determinar los ángulos óptimos para la estructura. Para poder diseñar la estructura se han realizado varios estudios: estudio morfológico de zona de instalación, estudio de diseños existentes, estudio de componentes de una instalación solar y estudio de materiales. Finalmente, se ha hecho un diseño preliminar de la estructura mediante un dibujo 3D el cual representa una posible solución. También se han calculado las condiciones de contorno que la estructura tiene que soportar. A partir del diseño preliminar y de las condiciones de contorno la continuación de este proyecto sería hacer un diseño definitivo y dimensionarlo a partir de las propiedades exactas de los materiales
[ca] L'aplicació de flexibilitat a les xarxes de fibra òptica s'ha convertit en un tema de gran interès en el camp de les tecnologies òptiques. Aquesta proposta disposa d'una gran quantitat d'avantatges així com de desavantatges considerables que posen en dubte la seva vàlua. Aquest és, per tant, el principal propòsit d'aquest projecte: testar diferents tipus de configuracions de xarxa òptica per concloure si val la pena o no aplicar flexibilitat. L'ús de xarxes flexibles té un impacte positiu pel que fa a la eficiència, ja que en una configuració flexible només es fa ús de l'espectre necessari per cada connexió. Per altra banda, la variabilitat de mida de connexió juntament amb la aleatorietat de la connexió provoca una gran fragmentació de l'espectre que acaba suposant en un augment de la probabilitat de bloqueig tal i com hem demostrat en les simulacions fetes en aquest projecte i que es mostraran en aquesta tesi.

[es] Aplicar flexibilidad en redes de fibra óptica es uno de los temas que despierta más interés en el campo de las tecnologías ópticas. Esta propuesta presenta una gran cantidad de ventajas así como algunas desventajas de consideración que hacen dudar acerca de su validez. Éste es el objetivo principal de este proyecto: probar distintas configuraciones de red óptica con el objetivo de concluir si vale la pena o no el uso de flexibilidad. El uso de redes flexibles presenta unas prestaciones muy positivas en cuanto a eficiencia, eso se debe a que una configuración flexible solo usa el espectro que se precisa para cada conexión. Por otro lado, la variabilidad de tamaño de conexión junto con la aleatoriedad de su duración provoca una gran fragmentación del espectro con lo que la probabilidad de bloqueo se incrementa, así se ha demostrado con las simulaciones de este proyecto cuyos resultados se mostrarán en esta tesis.
[ca] Actualment la tecnologia està sent l'eina evolutiva de la humanitat, permetent generar passos gegantins cap a un futur on tan sols fa uns anys hagués estat ficció. Gran part de les causes d'aquest fet les podem atribuir al desenvolupament dels sistemes elèctrics i electrònics cada cop més petits i més potents. A partir d'aquí, neix la necessitat de tenir un control sobre l'energia elèctrica, permetent canviar el seu comportament, emmagatzemar-la o convertir-la en altres energies. En aquest cas, entra en joc l'ondulador d'ona o inversor. Aquest és un sistema elèctric encarregat de transformar el corrent continu en corrent altern. Això pot ser aplicable a les motos de competició, transformant el corrent continu proporcionat per la bateria a corrent altern, aconseguint així alimentar el motor. En aquest treball es dissenya el sistema de commutació d'un ondulador d'ona trifàsica amb l'objectiu de que sigui implementat a una moto de competició, concretament al pròxim prototip de l'equip eRacing ETSEIB. Es comença amb un estudi exhaustiu dels semiconductors amb més potencial del mercat actual; es segueix amb l'elecció dels components, l'elaboració de l'esquema elèctric i la simulació d'aquest per tal d'estudiar el seu comportament, i s'acaba amb el disseny de la placa de circuit imprès

[es] Actualmente la tecnología está siendo la herramienta evolutiva de la humanidad, permitiendo generar pasos gigantescos hacia un futuro donde tan sólo hace unos años hubiera sido ficción. Gran parte de las causas de este hecho podemos atribuirlas al desarrollo de los sistemas eléctricos y electrónicos cada vez más pequeños y potentes. A partir de ahí, nace la necesidad de tener un control sobre la energía eléctrica, permitiendo cambiar su comportamiento, almacenarla o convertirla en otras energías. En este caso entra en juego el ondulador de onda o inversor, éste es un sistema eléctrico encargado de transformar la corriente continua en corriente alterna. Esto puede ser aplicable a las motos de competición, transformando la corriente continua proporcionada por la batería a corriente alterna, consiguiendo alimentar así el motor. En este trabajo se diseña el sistema de conmutación de un ondulador de onda trifásica con el objetivo de que sea implementado en una moto de competición, concretamente en el próximo prototipo del equipo eRacing ETSEIB. Se comienza con un estudio exhaustivo de los semiconductores con mayor potencial dentro del mercado actual. Se sigue con la elección de los componentes, la elaboración del esquema eléctrico así como la simulación de este para así estudiar su comportamiento, y finalizando con el diseño de la placa de circuito impreso
[ca] En els ultims anys, l'agricultura urbana i la seva relacio amb l'urbe, s'han vist modificades a causa de diferents factors, com son el creixement poblacional i urbanistic, i la desafeccio a aquestes activitats. Aquests motius, a part de causar la perdua de sol agricola, han provocat una desvinculacio de les zones productores d'aliment, amb el consumidor. Les bases de les que es tracta en aquest projecte, van enfocades al disseny i implantacio d'un sistema agrourba eco-sostenible, es a dir, pretenen reestructurar el paisatge productiu i la forma de comerc, de manera que l'impacte en el medi sigui menor. La finalitat es fer possible l'autoabastiment de les poblacions mes proximes entre si i proximes a la zona productiva, reduint aixi l'emissio de gasos contaminants i d'efecte hivernacle. Per realitzar aixo, es decideix estudiar una zona agricola, que en aquest cas sera a la Regio Metropolitana de Barcelona, a partir de les dades reals d'una de les empreses de la zona, posant en valor, aixi, la gestio ja realitzada pels propis agricultors. L'empresa de la qual s'obtindran les dades, sera analitzada en diversos aspectes, com ara el tipus de produccio, comercialitzacio, factors ambientals, localitzacio, etc. Un cop obtingudes i analitzades les caracteristiques de l'empresa i les seves parcel·les, es consideraran les propietats mes definitories, i s'aillaran, elaborant una proposta amb la qual es formulara una hipotesi d'explotacio, comerc i paisatge, prenent com a exemple part de la zona agricola del "Baix Llobregat".

[es] En los ultimos años, la agricultura urbana y su relacion con la urbe, se han visto modificadas debido a diferentes factores, como son el crecimiento poblacional y urbanistico, y el desapego a estas actividades. Estos motivos, aparte de causar la perdida de suelo agricola, han provocado una desvinculacion de las zonas productoras de alimento, con el consumidor. Las bases de las que se trata en este proyecto, van enfocadas al diseño e implantacion de un sistema agrourbano eco-sostenible, es decir, pretenden reestructurar el paisaje productivo y la forma de comercio, de forma que el impacto en el medio sea menor. La finalidad es hacer posible el autoabastecimiento de las poblaciones mas proximas entre si y proximas a la zona productiva, reduciendo asi la emision de gases contaminantes y de efecto invernadero. Para realizar esto, se decide estudiar una zona agricola, que en este caso estara en la Region Metropolitana de Barcelona, a partir de los datos reales de una de las empresas de la zona, poniendo en valor, de este modo, la gestion ya realizada por los propios agricultores. La empresa de la que se obtendran los datos, sera analizada en varios aspectos, tales como el tipo de produccion, comercializacion, factores ambientales, localizacion, etc. Una vez obtenidas y analizadas las caracteristicas de la empresa y sus parcelas, se consideraran las propiedades mas definitorias, y se aislaran con el fin de elaborar una propuesta, a partir de la cual se formulara una hipotesis de explotacion, comercio y paisaje, tomando como ejemplo parte de la zona agricola del "Baix Llobregat".
[ca] En un sector tan competitiu i regulat com el de l'energia elèctrica, la capacitat de diversificar i optimitzar l'oferta de productes és crucial per a la sostenibilitat i el creixement econòmic de les comercialitzadores. La comercialització eficaç de diferents productes energètics no només pot augmentar la rendibilitat, sinó també reforçar la posició competitiva d'una empresa davant dels seus rivals. A més, adaptar-se a les preferències canviants dels consumidors i a les regulacions vigents és vital per a qualsevol estratègia comercial exitosa en aquest sector.

[es] En un sector tan competitivo y regulado como el de la energía eléctrica, la capacidad de diversificar y optimizar la oferta de productos es crucial para la sostenibilidad y el crecimiento económico de las comercializadoras. La comercialización eficaz de diferentes productos energéticos no solo puede aumentar la rentabilidad, sino también fortalecer la posición competitiva de una empresa frente a sus rivales. Asimismo, adaptarse a las preferencias cambiantes de los consumidores y a las regulaciones vigentes es vital para cualquier estrategia comercial exitosa en este sector.
[ca] Aquest article és un fragment de la meva tesis doctoral, dedicada a un grup de projectes realitzats en un paisatge clarament limitat, com són les pinedes del delta del Llobregat, durant un període de temps d'una dècada i que comparteixen tots el mateix programa de lleure. L'interès per estudiar aquesta situació tan específica està en el seu caràcter excepcional pel fet d'haver-se aconseguit, durant aquest període, una relació molt complementària entre paisatge, ús i arquitectura. Aquesta relació va donar com a resultat uns projectes, alguns dels quals podem conèixer per publicacions dels seus autors, com és el cas d'Antoni Bonet i Francesc Mitjans, però que en la seva majoria encara no han estat mai divulgats i tampoc no s'han estudiat com a resposta con- junta a un programa i un moment determinats.

[es] Este artículo es un fragmento de mi tesis doctoral, dedicada a un grupo de proyectos realizados en un paisaje claramente limitado, como son las pinedas del delta del Llobregat durante un período de tiempo de una década y que comparten todos los mismos programas de ocio. El interés por estudiar esta situación tan específica esta en lo que tiene de excepcional haberse logrado, duran- te este período, una relación muy complementaria entre paisaje, uso y arquitectura. Esta relación dio como resultado unos proyectos, algunos de los cuales podemos conocer por publicaciones de sus autores, como es el caso de Antoni Bonet y Francesc Mitjans, pero que en su mayoría aún no han sido divulgados y tampoco estudiados como respuesta conjunta a un programa y a un momento de- terminados.