[ca] L'objectiu d'aquesta investigació és ressaltar la importància de la relació de causa i efecte entre una societat i l'espai que produeix. Mitjançant l'anàlisi de Blok 5 (1977), un complex residencial col·lectiu a Podgorica, Montenegro, i la seva transformació al llarg dels 40 anys, aquest document estableix l'ambició de revelar una part dels problemes socio-espacials relacionats amb la transició que les ciutats montenegrines són enfrontant avui dia. L'estructura d'aquest article implica dos components constitutius i complementaris, és a dir, un nivell científic-teòric i un altre pràctic. La part teòrica de la recerca es basa en una revisió sistemàtica de la literatura que tracta sobre la relació entre la societat, la ciutat i l'espai arquitectònic, així com el concepte de treball obert. Atès que la investigació examina les transformacions socio-espacials de les ciutats montenegrines en el context de canvi social, econòmic i polític, això ha estat il·lustrat per un extracte de la pràctica: l'estudi de cas de Blok 5. Atès que el document relaciona directament la qualitat de la societat a la qualitat de les transformacions espacials al llarg de el temps, aquesta investigació, en última instància, arriba a la conclusió que, perquè una societat tingui una postura afirmativa cap al seu propi espai, aquesta mateixa societat necessita desenvolupar un sistema adequat de valors i necessitats qualitatives i culturals, així com un nivell adequat de consciència i cultura en general. La contribució original d'aquest article consisteix a assenyalar les interrelacions entre el pensament filosòfic-sociològic europeu i l'escena artística dels anys seixanta i setanta, i els processos de disseny i realització d'un complex residencial específic a Montenegro que s'estava gestant en aquests anys, durant el socialisme iugoslau d'autogestió.

[es] El objetivo de esta investigación es resaltar la importancia de la relación de causa y efecto entre una sociedad y el espacio que produce. A través del análisis de Blok 5 (1977), un complejo residencial colectivo en Podgorica, Montenegro, y su transformación a lo largo de los 40 años, este documento establece la ambición de revelar una parte de los problemas socio-espaciales relacionados con la transición que las ciudades montenegrinas son enfrentando hoy en día. La estructura de este artículo implica dos componentes constitutivos y complementarios, es decir, un nivel científico-teórico y otro práctico. La parte teórica de la investigación se basa en una revisión sistemática de la literatura que trata sobre la relación entre la sociedad, la ciudad y el espacio arquitectónico, así como el concepto de trabajo abierto. Dado que la investigación examina las transformaciones socio-espaciales de las ciudades montenegrinas en el contexto del cambio social, económico y político, esto ha sido ilustrado por un extracto de la práctica: el estudio de caso de Blok 5. Dado que el documento relaciona directamente la calidad de la sociedad A la calidad de las transformaciones espaciales a lo largo del tiempo, esta investigación, en última instancia, llega a la conclusión de que, para que una sociedad tenga una postura afirmativa hacia su propio espacio, esa misma sociedad necesita desarrollar un sistema adecuado de valores y necesidades cualitativas y culturales, así como un nivel adecuado de conciencia y cultura en general. La contribución original de este artículo consiste en señalar las interrelaciones entre el pensamiento filosófico-sociológico europeo y la escena artística de los años sesenta y setenta, y los procesos de diseño y realización de un complejo residencial específico en Montenegro que se estaba gestando en esos años, durante el socialismo yugoslavo de autogestión.