[ca] Aquesta tesi s'inclou en la disciplina de l'Arqueologia del Paisatge i forma part de la investigació que es dirigeix des del GIAP (Grup d'Investigació en Arqueologia del Paisatge) de l'ICAC. Se centra en la problemàtica de les centuriacions en planes litorals, l'antropització de zones humides i les aplicacions SIG en arqueologia del paisatge, una problemàtica compartida amb altres projectes dirigits pel Dr. Josep Maria Palet. La plana de València, presenta les característiques històriques, físiques i geogràfiques idònies per al desenvolupament d'aquest tipus d'estudi, ja que l'àrea es caracteritza per tenir gran un pes històric, producte de les successives intervencions antròpiques així com de les transformacions naturals. Ambdós factors han configurat el paisatge cultural actual. L'anàlisi integrada del paisatge s'ha dut a terme mitjançant la coordinació de diversos àmbits de treball i tècniques: l'anàlisi arqueomorfológica, l'estudi del poblament i l'ocupació del territori, l'estudi de les fonts escrites i les anàlisis paleoambientals. La interdisciplinarietat és un aspecte clau que ha conferit un alt grau de fiabilitat als resultats d'aquesta tesi, essencial per al coneixement del paisatge cultural valencià així com per a una gestió adequada d'aquest. Els treballs realitzats han permès identificar diverses fases en la formació del paisatge cultural valencià entre les que destaquen dues. La primera gran intervenció en l'estructuració territorial va tenir lloc en època romana altimperial mitjançant la implantació de centuriacions en les planes dels territoris de "Saguntum", "Saetabis" i "Valentia", els eixos principals de les quals encara estan en ús. Una segona fase se situa en el període andalusí, quan es modifica la xarxa viària i es construeixen els sistemes hidràulics de l'Horta de València, intervencions que, encara que afecten localment l'estructuració anterior, permeten conservar la major part dels eixos viaris romans.

[en] This is a Landscape Archaeology-based PhD thesis developed within the Landscape Archaeology Research Group (GIAP) of the Catalan Institute of Classical Archaeology (ICAC). The research has been focused on the study of centuriations in coastal alluvial plains, human impact in wetlands and the application of Geographic Information Systems to Landscape Archaeology studies. All these research topics lie at the core of those projects directed by Josep M. Palet as director of the GIAP. Valencia's coastal plain presents an ideal case study from an historical and geographical perspective to develop these research topics: it has a long and active human occupation history with clearly defined cultural episodes, which in combination with its natural character has configured the current cultural landscape. The research approach adopted for the study of this cultural landscape has integrated different disciplines and techniques: archaeomorphological analysis, site distribution analysis, the study of written sources and palaeoenvironmental analyses. Interdisciplinarity has been a key aspect of this work and it has provided reliability to the results described in this PhD, which are essential for the knowledge of the Valencian cultural landscape and its adequate management. This research has identified several key cultural phases in the formation of the Valencian cultural landscape. Two of those are of particular relevance. The first large landscape structuring took place during the Roman Imperial period through the development of centuriated grids in the plains within the territories of Saguntum, Saetabis and Valentia. The main axes of these centuriations are still in use. The second phase took place in the Andalusí period, when the Roman road network is modified and an extensive irrigation system is constructed. Although the extension of the irrigated system affects the Roman structuring at a local level, in general, it allows the preservation of most Roman centuriated axes.