[ca] Les llengües s'actualitzen contínuament, s'enriqueixen i adquireixen paraules noves, formalment o semànticament. Aquestes unitats lèxiques noves s'anomenen neologismes. La reació lèxica que experimenten les llengües està relacionada amb la realitat social i les circumstàncies polítiques del moment, entre altres factors. En aquest treball analitzo els neologismes presents als programes electorals en català per a les eleccions al Parlament de Catalunya del 21 de desembre de 2017 dels partits polítics següents: Candidatura d'Unitat Popular, Junts per Catalunya, Esquerra Republicana, En Comú Podem, Partit dels Socialistes de Catalunya, Partit Popular i Ciutadans. Concretament he comprovat si la transcendència dels esdeveniments polítics ocorreguts a Catalunya prèviament a les eleccions del 21D i la creativitat del llenguatge polític han influït en l'aparició de nous termes i significats que encara no estan documentats als diccionaris de referència. El corpus d'anàlisi conté 813 neologismes formals, semàntics, i manlleus, extrets dels sets programes electorals. En primer lloc, els resultats han evidenciat que el procés sobiranista del poble català ha contribuït a la renovació lèxica de la llengua catalana; en segon lloc, d'entre els processos de formació de paraules emprats pels diversos partits polítics, destaquen la prefixació, la sintagmació i la sufixació; i, finalment, l'estudi deixa clar que el fenomen de la innovació lèxica no és un indicador a l'hora de determinar ni l'orientació ideològica, ni el posicionament de les organitzacions vers el procés d'independència de Catalunya.

[es] Las lenguas se actualizan continuamente, se enriquecen y adquieren palabras nuevas, formalmente o semánticamente. Estas nuevas unidades léxicas se denominan neologismos. La creación léxica que experimentan las lenguas está relacionada con la realidad social y las circunstancias políticas del momento, entre otros factores. En este trabajo analizo los neologismos presentes en los programas electorales en catalán para las elecciones al Parlamento de Cataluña del 21 de diciembre de 2017 de los partidos políticos siguientes: Candidatura d'Unitat Popular, Junts per Catalunya, Esquerra Republicana, En Comú Podem, Partit dels Socialistes de Catalunya, Partit Popular y Ciutadans. Concretamente he analizado si la transcendencia de los eventos políticos ocurridos en Catalunya previamente a las elecciones del 21D y la creatividad del lenguaje político han influido en la aparición de nuevos términos y significados que todavía no están documentados en los diccionarios de referencia. El corpus de análisis contiene 813 neologismos formales, semánticos y préstamos, extraídos de los siete programas electorales. En primer lugar, los resultados han evidenciado que el proceso soberanista del pueblo catalán ha contribuido a la renovación léxica de la lengua catalana; en segundo lugar, de entre los procesos de formación de palabras usados por los distintos partidos políticos, destacan la prefijación, la sintagmación y la sufijación; y, finalmente, el estudio deja claro que el fenómeno de la innovación léxica no es un indicador que permita determinar ni la orientación ideológica, ni el posicionamiento de las organizaciones en relación al proceso de independencia de Catalunya.