[ca] La present investigació està en el marc de la problematización que els estudis socials i culturals llatinoamericans fa sobre les joventuts amb origen d'Amèrica Llatina en condicions de precarització social, migrades i exiliades, les seues resistències, activismes i la construcció identitària que permet la configuració de noves maneres de ser i estar en territoris d'Espanya. Les i els participants, particularment de la comunitat Valenciana, són persones migrants originàries de països llatinoamericans, que com a subjectes i subjectes polítics han desenvolupat experiències d'acció col·lectiva i pràctiques polítiques. El propòsit general, comprendre la construcció subjectiva de les identitats culturals i les pràctiques polítiques d'acció col·lectiva. Descriure els escenaris, espais i entorns d'interacció en els quals es dinamitzen les joventuts, determinar les dinàmiques d'organització, associació i les formes de participació social i política en els quals es vinculen o no les joventuts, analitzar les relacions de poder i les violències en els contextos socioculturals i les organitzacions, així com *develar els sentits emergents sobre les pràctiques polítiques. Metodològicament, es tracta d'un estudi qualitatiu que va acudir tècniques plurals en dos moments, en un moment primer moment l'etnografia militant a través de l'ús de les entrevistes obertes i les observacions participants, la qual cosa va permetre la definició de les persones i agents participants d'un segon moment, narratiu, que va consistir en la realització d'entrevistes a profunditat per a ampliar l'experiència des de les veus de les i els joves. principalment les conclusions des de les troballes permeten comprendre que la condició social juvenil aquesta marcada per un *continuum de violències que als països del sud són viscudes directament sobre els cossos i vides de les persones participants, com des de la violència estructural que les porta a migrar i exiliar-se, la investigació es permet *problematizar la noció d'exili des de l'experiència i la veu dels qui venen redefinint-la. Així mateix, es conclou que el transite migratori cap a Espanya s'experimenta amb formes de violència subtil, simbòlica i moral que recau sobre la desactivació del jove com a subjecte polític, però que no li impedeix la seua reorganització vital i col·lectiva, per a aconseguir enfrontar-se, exigir i denunciar la vulneració dels seus drets des de la col·lectivització i politització, la qual en molt casos es fa fora i en tensió amb els espais *adultocéntrados creats per generacions d'adults amb més temps en el territori. De manera estructural, aquests i aquestes joves d'origen llatinoamericà reconfiguren subjectivament el seu autoreconeixement com a persones originàries del *Abya *Yala, no es limiten a reconéixer-se en els seus nacionalismes, sinó en la pertinença comunitària, cultural i fraterna que implica "ser jove llatinoamericà en condició migrant", però a més, per ser joves amb múltiples condicions i identificacions, plurals, diverses i interactives, per la qual cosa aquesta investigació brinda des de la veu dels seus participants elements per a entendre aquesta noció en la contemporaneïtat. Finalment, les accions col·lectives i pràctiques polítiques tenen una incidència des de diverses característiques, són transnacionales, ja que no es desvinculen dels països d'origen, es fan en xarxes socials relatives i virtuals, i possibiliten la construcció de teixit social, polític i identitari.

[es] La presente investigación está en el marco de la problematización que los estudios sociales y culturales latinoamericanos hace sobre las juventudes con origen de América Latina en condiciones de precarización social, migradas y exiliadas, sus resistencias, activismos y la construcción identitaria que permite la configuración de nuevas formas de ser y estar en territorios de España. Las y los participantes, particularmente de la Comunidad Valenciana, son personas migrantes originarias de países latinoamericanos, que como sujetas y sujetos políticos han desarrollado experiencias de acción colectiva y prácticas políticas. El propósito general, comprender la construcción subjetiva de las identidades culturales y las prácticas políticas de acción colectiva. Describir los escenarios, espacios y entornos de interacción en los que se dinamizan las juventudes, determinar las dinámicas de organización, asociación y las formas de participación social y política en los que se vinculan o no las juventudes, analizar las relaciones de poder y las violencias en los contextos socioculturales y las organizaciones, así como develar los sentidos emergentes sobre las prácticas políticas. Metodológicamente, se trata de un estudio cualitativo que acudió técnicas plurales en dos momentos, en un momento primer momento la etnografía militante a través del uso de las entrevistas abiertas y las observaciones participantes, lo que permitió la definición de las personas y agentes participantes de un segundo momento, narrativo, que consistió en la realización de entrevistas a profundidad para ampliar la experiencia desde las voces de las y los jóvenes. principalmente las conclusiones desde los hallazgos permiten comprender que la condición social juvenil está marcada por un continuum de violencias que en los países del sur son vividas directamente sobre los cuerpos y vidas de las personas participantes, como desde la violencia estructural que las lleva a migrar y exiliarse, la investigación se permite problematizar la noción de exilio desde la experiencia y la voz de quienes vienen redefiniéndola. Así mismo, se concluye que el tránsito migratorio hacia España se experimenta con formas de violencia sutil, simbólica y moral que recae sobre la desactivación del joven como sujeto político, pero que no le impide su reorganización vital y colectiva, para lograr enfrentarse, exigir y denunciar la vulneración de sus derechos desde la colectivización y politización, la cual en mucho casos se hace fuera y en tensión con los espacios adultocéntrados creados por generaciones de adultos con más tiempo en el territorio. De manera estructural, estos y estas jóvenes de origen latinoamericano reconfiguran subjetivamente su autorreconocimiento como personas originarias del Abya Yala, no se limitan a reconocerse en sus nacionalismos, sino en la pertenencia comunitaria, cultural y fraterna que implica "ser joven latinoamericano en condición migrante", pero además, por ser jóvenes con múltiples condiciones e identificaciones, plurales, diversas e interactivas, por lo que esta investigación brinda desde la voz de sus participantes elementos para entender esta noción en la contemporaneidad. Finalmente, las acciones colectivas y prácticas políticas tienen una incidencia desde varias características, son transnacionales, ya que no se desvinculan de los países de origen, se hacen en redes sociales relativas y virtuales, y posibilitan la construcción de tejido social, político e identitario.