BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Aquest article pretén problematitzar les nocions que la crítica ha entès com a centrals en l'estudi del costumisme, per exemple: si el seu origen es remunta o no al S. XVIII, si és un moviment eminentment conservador i si guarda una relació de tipus historicista amb moviments posteriors com el realisme. Des d'una perspectiva marxista, es defensarà que el costumisme respon a l'emergència d'una classe mitjana subsumida en els entramats ideològics barrocs i, per tant, incapaç d'emancipar-se de les prefiguracions aristocràtiques que tenen lloc en les formacions socials espanyoles durant el S. XIX. Analitzant l'obra de Larra i Mesonero Romanos s'observarà com els elements ideològics de l'Antic Règim es filtren en les noves perspectives petitburgeses donant lloc a aquesta manifestació "típica" costumista; no sols de manera diacrònica sinó també sincrònica, és a dir, no com a evolució teleològica de l'estil i l'"esperit" espanyols sinó com a resultat de les contradiccions entre i dins les diferents instàncies que formen el tot social. Els retrats i els articles de costums seran analitzats com a símptomes d'un programa ideològic que requereix renovar-se davant la modernització creixent de les estructures que la sostenen, però que, no obstant això, és incapaç de fugir de les arrels oraginicistes que la conformen. S'argumentarà, per tant, que les estructures socials, econòmiques i polítiques de l'Espanya vuitcentista produeixen aquesta formulació estètica concreta que és el costumisme.

[en] This article looks to problematize the notions that critics have understood as central in the study of costumbrismo, for example: if its origins can be traced back to the 18th century, if it is basically a conservative movement, and if it holds any historicist relation with posterior realist movements. From a Marxist point of view, I will argue that costumbrismo responds to the emergence of a subsumed middle class to Baroque ideological structures, unable to emancipate itself from the aristocratic prefiguration that took place in the Spanish social formations of the 19th century. Analyzing the works of Larra and Mesonero Romanos I will observe how the ideological instance of the Ancient Regimen are filtered by the new petit-bourgeoise perspectives giving place to this "typical" costumbrista manifestation, not just in a diachronic but in a synchronic way, which means that they are not the teleological evolution of the Spanish style and "spirit" but the result of the diverse contradictions among the different instances that form the social whole. The "retratos" and "cuadros" costumbristas will be analyzed as symptoms of the ideological program that requires a renewal facing the growing modernization of the structures that sustain them, but it is unable to escape the organicist roots that form them. I will argue that the social, political, and economic structures of 19th century Spain produce this concrete aesthetic form of costumbrismo.
[ca] Aquest article és una reflexió crítica sobre el concepte modern de família que problematitza la idea de cèl·lula social bàsica, la qual amaga les formes d'opressió de classe i gènere que suposa la manera convencional d'entendre i de viure la família. L'objectiu d'aquest treball és resignificar la família, des d'una perspectiva ecofeminista i cosmopolítica, entendre-la de forma comunitària i més que humana, com un model ètic que ens permeti afrontar la crisi ambiental que travessem, per a això es prenen com referència les idees Donna Haraway.

[en] This article is a critical reflection on the modern concept of family which questions the idea of ​​the basic social unit, that hides the forms of class and gender oppression that the conventional way of understanding and living the family supposes. The purpose of this work is to resignify the family, from an ecofeminist and cosmopolitical perspective, to understand it in a communal and more than human way, as an ethical model that helps us face the environmental crisis that we are going through, for which Donna Haraway´s ideas are taken as reference.
[ca] En l'escenari de la quarta dècada del segle XX, crític amb les conseqüències de la guerra per Alemanya i exiliat als Estats Units, l'escriptor Thomas Mann va publicar la novel·la Doktor Faustus. La vida del compositor alemany Adrian Leverkühn contada per un amic. L'obra entreveu la naturalesa singular de la creació en contrast amb les condicions socials de l'època en què va ser escrita i destaca una reflexió particular sobre la restitució de l'experiència humana dins d'un context de "crisi general de la cultura". L'article indaga en aquesta experiència dins de la novel·la mitjançant les anàlisis de Mann, d'alguns crítics de l'obra i del problema de la poètica, en la mirada de Jean-Luc Nancy.

[en] Within the scene of the fourth decade of the twentieth century in Europe, critical of the consequences of the German war and during his exile in the United States, the writer Thomas Mann published the novel Doctor Faustus: The Life of the German Composer Adrian Leverkühn, Told by a Friend. In this novel, the singular nature of creation is glimpsed, in contrast to the social conditions of the period in which it was written and, a particular reflection on the restitution of the human experience is highlighted in a context of a "general crisis of culture". The article explores this experience in the novel through Mann's analysis, some of the critics of the work and the problem of the poetic, from the point of view of Jean-Luc Nancy.
[ca] Els estudis que s'han portat a terme sobre la història de la llengua catalana contemporània han utilitzat, generalment, fonts procedents d'àmbits literaris, intel·lectuals i polítics. Sovint, s'han deixat de banda les fonts provinents dels sectors populars i, en canvi, són documents que ofereixen un testimoni molt important per observar tant la vitalitat del català com el grau d'aplicació de la normativa vigent. En aquest article, ens proposem de posar en relleu les escriptures populars com a objecte d'estudi que ha de permetre analitzar diferents aspectes relacionats amb la història de la llengua i la sociolingüística. L'estudi se centra, concretament, en les escriptures populars que van sorgir arran de l'exili republicà del 1939, un moment cabdal en la producció d'aquest tipus de documents.

[en] The studies that have been carried out regarding the history of contemporary Catalan have generally used literary, intellectual and political sources. Sources from more popular, everyday contexts have often been omitted. Nonetheless, these are documents which bear important witness not only to the vitality of Catalan but also to the level of application of normative standards. This paper aims to highlight everyday writing as an object of study that permits the analysis of several aspects related to the history of language and sociolinguistics. The study focuses on everyday writing dating to the period of the Republican exile in 1939, an important moment for the production of such documents.
[ca] En la història anglesa, el segle XVI és el segle dels Tudor, una dinastia que assolia corona després d'una llarga guerra civil i que mantindria el poder només durant tres generacions (d'avis a néts), però que marcaria profundament la història del seu país i d'Europa. Enric VII (l'iniciador de la dinastia Tudor) va voler unir el seu projecte dinàstic a una de les cases reials més poderoses del seu temps: els Trastàmara hispans. Projecte que continuaria en el seus fi lls Artur primer i Enric VIII després, el qual fi nalment acabaria trencant-lo. Però fou reprès per la seva fi lla Maria, unint de nou les cases dels Tudor i dels Habsburg hispans. Aquest projecte d'unió tenia unes connotacions polítiques, econòmiques i religioses que no es poden ignorar i que, si s'haguessin confi rmat, haurien marcat una línia ben diferent en la història europea.

[en] In English history, the sixteenth century is that of the Tudors, a dinasty which was enthroned after a long civil war and remained in power for only three gen erations (from granfathers to granchildren), leaving nonetheless a profound mark in the history of its country and in that of Europe. Henri VII, the founder of the dinasty, sought to link his own dinastic project to one of the most pow erful royal houses of his times, the Spanish Trastamaras. His sons Arthur and Henry VIII were to pursue this project, but the later ended up by breaking it. Still, his daughter Mary was to resume it and the Tudor and Habsburg hous es became related. Th is project of dinastic union had major politic, economic and religious implications, which can not be ignored, for had they reached fruition, they would have changed the developments of European history.
[ca] En aquest article es discuteixen les transformacions en el Moviment dels Treballadors Rurals Sense Terra (MST) a partir de la definició del caràcter estratègic i multiforme de l'ocupació de terra com a forma de lluita, instrument per a l'expansió del Moviment, espai de formació i element de distinció de les altres organitzacions polítiques. A través de la literatura especialitzada i d'un conjunt d'entrevistes fetes amb els actors del procés estudiat, s'aprofundeix en els lideratges que es van formular i que van portar a terme les ocupacions de terres durant els anys de 1980, especialment en el Nord-est brasiler. Són analitzades les disputes, les deliberacions, la relació amb l'Estat i les conquestes materials i simbòliques derivades de les ocupacions de terra en territori nacional.

[en] This article analysed the transformations performed in (and by) the Movement of Rural Landless Workers (MST, in Brazil) from the definition of the strategic and multiform nature of land occupation, such as form of struggle, instrument for the expansion of the Movement, formative space for militancy and element of distinction of other political organizations. Through the specialized literature and a series of interviews with the actors of this process, leaders who formulated and carried out countless land occupations during the 1980s, especially in the Brazilian Northeast, the conflicts, the deliberations, are discussed the relationship with the State and the material and symbolic achievements resulting from land occupations in the national territory.
[ca] L'objectiu del present treball és sotmetre a un judici crític una tendència recurrent – aquí denominada 'tesi de la multiplicitat interpretativa' – sobre les teories del càstig sorgides en el marc de la tradició marxista. Prenent a David Garland com a figura més influent d'aquesta postura, la confutació aquí proposada no apunta a articular una argumentació tan abraçadora com aquella críticada. Menys ambiciosament, allò que es busca és qüestionar la suposada contraposició epistèmica entre enfocaments marxistes sobre el càstig, exemplificada per Garland, en la juxtaposició entre la teoria de Pašukanis, d'una banda, i aquella de Rusche i Kirchheimer, de l'altra. Duent a terme una relectura d'aquests autors, i deixant de costat disputes teòriques que excedeixen l'abast d'aquest treball, es vol aquí plantejar que qualsevol asserció d'una multiplicitat de teories marxistes del càstig no deuria basar-se en dades purament exteriors, sinó en la demostrada impossibilitat de recomposicions a través de denominadors comuns i constitutius de la tradició teòrica de referència. La conclusió de la relectura aquí proposta és, més aviat, l'existència d'una complementarietat epistemològica entre les dues teories, no sols per la seva mera compatibilitat, sinó per una coincidència de categories d'anàlisis i paral·lelismes argumentatius

[en] The aim of this study is to critically address a recurring tendency – here called 'thesis of the interpretative multiplicity' – regarding the dominant accounts of the theories of punishment referable to the Marxist tradition. Taking David Garland as the most prominent figure of this trend, we do not intend to deploy an argument as comprehensive as the one under critique. Less ambitiously, what we seek to question is the supposed epistemic opposition between Marxist approaches to punishment, exemplified by Garland's juxtaposition between Pašukanis's theory, on the one hand, and that of Rusche and Kirchheimer, on the other. In a re-reading of these authors –while leaving aside theoretical disputes beyond the scope of this paper – our point is that any claim of multiple Marxist theories of punishment should not rest on purely external aspects, but rather on the proven impossibility of reuniting different contributions under common denominators, these being also the constitutive ones of the theoretical tradition of reference. Our conclusion is that an epistemic complementarity between these two theories exists, not only in terms of mere compatibility, but also for an identity of analytical categories and argumentative steps.
[ca] INTRODUCCIÓ. En els centres educatius es produeixen situacions en què alumnes amb dificultats de regulació de la conducta pateixen episodis d'agitació deguts a frustracions, conflictes entre iguals o incapacitat per acceptar els límits, entre altres motius. En algunes ocasions aquests episodis generen situacions de risc per al mateix alumne o per als seus companys i companyes o per a altres membres de la comunitat educativa. MÈTODE. S'analitzen diversos documents legislatius, normatius, de referència i d'experts des d'una perspectiva teoricoconceptual i crítica. RESULTATS. Els docents han de respondre a situacions de risc associades a episodis d'agitació de l'alumnat de manera ràpida, eficaç i segura. Les estratègies de contenció de l'alumnat són diverses i poden anar des de les contencions verbals i d'acompanyament emocional fins a intervencions en què sigui necessari restringir temporalment els moviments de l'alumne. DISCUSSIÓ. Les contencions coercitives en l'entorn escolar generen diversos neguits en els docents, ja que suposen una contradicció respecte dels principis de beneficència i autonomia. L'excepcionalitat i els riscos que implica l'ús de mesures de contenció coercitiva en els centres educatius obliga a una reflexió ètica sobre la necessitat, els procediments i les condicions de la seva utilització.

[en] INTRODUCTION. In school, students with behaviour control issues often present episodes of agitation due to frustration, conflicts with peers, and the inability to accept limits. Sometimes these episodes generate situations of risk for the students themselves or for their peers or other members of the educational community. METHOD. Applying a theoretical, conceptual and critical perspective, we assess a variety of legislative and regulatory documents, reference works and expert analyses. RESULTS. The teaching staff must respond swiftly and efficiently to situations of risk associated with episodes of agitation among students. Standards of safety must be upheld at all times. The strategies for restraining students are diverse, ranging from verbal and emotional support to interventions in which the free movement of the student needs to be limited temporarily. DISCUSSION. Coercive restraint in the educational environment causes uneasiness among teaching staff, as it seems to be at odds with the principles of beneficence and autonomy. The exceptionality and the risks entailed by the use of coercive restraint in schools obliges us to make ethical considerations about its necessity and the procedures that it involves.
[ca] Aquest article presenta una visió general de les noves aplicacions de cerca d'informació que estan emergint fent ús de la semàntica superficial. Es presenten tres exemples d'aquest tipus d'aplicacions desenvolupades per la fundació Barcelona media-Yahoo! Research Barcelona, Yahoo! correlator, TimeExplorer i Quest.

[en] This paper presents a general view of the new emerging search applications which make use of shallow semantics. Three different applications developed by fundació Barcelona media-Yahoo! Research Barcelona, Yahoo! correlator, TimeExplorer and Quest, are presented.
[ca] Aquest article examina les circumstàncies en què un emigrant jueu-alemany que es va allistar com a voluntari a les Brigades Internacionals durant la Guerra Civil espanyola va caure sota sospita de "trotskisme" i va ser condemnat a mort i afusellat pels seus propis companys, a finals de 1938 , presumiblement a prop de Sant Quirze de Besora. El seu destí mai no ha estat objecte d'estudi. L'article es basa en documents inèdits dels fitxers russos i espanyols.

[en] This article examines the circumstances in which a German-Jewish emigrant who volunteered for the International Brigades during the Spanish Civil War fell under suspicion of "Trotskyism" and was condemned to death and shot by his own comrades, at the end of 1938, presumably near Sant Quirze de Besora. His fate has never been studied. The article is based on unpublished documents from Russian and Spanish archives.
[ca] El treball d'Andrej Holm, sociòleg urbà alemany, està centrat en els processos de reestructuració urbana esdevinguts a les ciutats alemanyes, particularment als barris cèntrics de Berlín. La seva postura crítica davant la imposició d'un règim urbà neoliberal a partir de la caiguda del Mur està en consonància amb el seu paper actiu dins els moviments socials. En aquesta entrevista, Andrej Holm explica les conseqüències derivades d'aquesta militància: després d'uns mesos en què va estar sotmès a vigilància secreta, l'estiu de 2007 va ser detingut, acusat de pertànyer a un grup terrorista. Els conceptes recurrents als seus textos acadèmics, com ara el de "gentrificació", així com el seu accés a recursos bibliogràfics, van ser utilitzats com a arguments contra ell. A partir d'aquests fets, esdevinguts en un moment en què els Estats fan servir la política antiterrorista com a forma de control de les dissidències i en què l'autonomia acadèmica és objecte de restriccions, Andrej Holm reflexiona sobre la possibilitat d'unes ciències socials crítiques.

[en] German sociologist Andrej Holm has focused his attention on urban renewal processes taking place in German cities, most specifically in the inner-city of Berlin. His critical approach to the imposition of a neoliberal urban regime since the fall of the Wall is in accordance with his active role within the social movements. In this interview, Andrej Holm explains the consequences of his activism: after living under unnoticed surveillance for some months, in summer 2007 he was arrested and accused of being a terrorist. Some notions which are recurrent in his academic texts, such as "gentrification", as well as his privileged access to bibliographic resources as a scholar, were used as arguments against him. Drawing on these facts, occurred while anti-terror policies are being used by States as a way to control dissidences, and while academic autonomy is being restricted, Andrej Holm reflects on the possibility of a critical social science.
[ca] Aquest article analitza la Conferència Mundial de Solidaritat amb Xile a Madrid (1978) com a expressió de les mobilitzacions internacionals contra la dictadura d'Augusto Pinochet. S'emmarca en una història relacional de les esquerres entre Espanya i Xile, a més de la inserció espanyola a les xarxes transnacionals de solidaritat existents a Europa, en el context del tardofranquisme i la Transició. De la mateixa manera, s'explica el funcionament de la conferència, les tensions internes, les pressions de la dictadura xilena i les seves conseqüències, en concordança amb el paper dels principals partits d'esquerres en aquesta trobada

[en] This article analyses the World Conference of Solidarity with Chile in Madrid (1978) as an expression of the international mobilisations against the dictatorship of Augusto Pinochet. It frames in a relational history of the left-wing between Spain and Chile, as well as the Spanish insertion in the existing transnational networks of solidarity in Europe, in the context of the late Francoism and the Transition. It also establishes the functioning of the conference, the internal tensions, the pressures of the Chilean dictatorship, and its consequences, in concordance with the role of the main left-wing parties in this meeting.
[ca] La Guia de Barcelona. República i Guerra Civil. Didàctica i Patrimoni recull una relació exhaustiva d'elements patrimonials i indrets significatius on van passar coses durant el període republicà de 1931-1939. La guia fa possible un viatge transtemporal i permet una bona aproximació als anys de l'epopeia de Generalitat republicana i els seus contextos.

[en] TheGuia de Barcelona. República i Guerra Civil. Didàctica i Patrimoni includes an exhaustive list of heritage elements and significant places where things happened during the republican period of 1931-1939. The guide enables a transtemporal journey and allows a good approximation of the years of the epic of the Republican Generalitat and its contexts.
[ca] La denegació d'una autorització de residència per arrelament familiar al progenitor d'un menor espanyol pel fet de tenir antecedents penals no pot ser automàtica. Per a la seva concessió o denegació, cal que la resolució tingui en compte el "interès del menor" i que es dugui a terme una interpretació restrictiva dels conceptes de "ordre públic" i "seguretat pública". A més, en el cas que existeixi una sentència prèvia en la qual un altre tribunal hagi valorat la revocació d'una ordre d'expulsió imposada a conseqüència d'una condemna penal del recurrent, i hagi determinat que l'arrelament familiar ha de prevaler, pel principi de seguretat jurídica, s'ha d'exigir al segon tribunal una major motivació en la seva resolució.

[en] The denial of a residence permit for family ties to the parent of a Spanish minor on the grounds that he or she has a criminal record cannot be automatic. In order to grant or deny it, it is necessary that the decision takes into account the "interest of the minor" and that a restrictive interpretation of the concepts of "public order" and "public security" is carried out. Furthermore, in the event that there is a previous judgment in which another court has assessed the revocation of an expulsion order imposed as a result of a criminal conviction of the appellant, and has determined that the family roots should prevail, for the principle of legal certainty, the second court should be required to provide a greater motivation in its decisión.
[ca] En l'última dècada s'han consolidat a Espanya nous estils culturals amb els quals representar el passat recent, en estreta relació amb l'emergència dels debats entorn de l'anomenada memòria històrica i amb el desenvolupament contemporani de les indústries culturals. Aquests estils han arribat a estandarditzar una sèrie de procediments de composició i efectes textuals que permeten que el públic els identifiqui amb les estètiques de la memòria. El testimoniatge, com a forma paraliterària i discurs cívic, ha aconseguit un lloc d'excepció en aquesta estandarització de les estètiques de memòria, però el seu ús mecanitzat ha privilegiat la seva rendibilitat dramàtica sobre el seu potencial crític.

[en] In the last decade new cultural styles have taken hold in Spain with which to represent the recent past, closely related to the emergence of the debates on the so-called historical memory and to the contemporary development of the cultural industries. Those styles have caused a series of composition procedures and textual effects to become standardized and allow for the public to identify them with the aesthetics of memory. Testimony, as a paraliterary form and civic discourse, has reached an exceptional place in that standardization process of the aesthetics of memory, but its mechanical use has privileged its dramatic profitability over its potential for criticism.