BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] L'objectiu d'aquest treball és implementar un controlador en una placa basada en Arduino per controlar una maqueta del sistema ball and beam i desenvolupar una documentació que pugui ajudar estudiants tant del Grau com del Màster d'Enginyeria Industrial de l'ETSEIB (o qual- sevol persona amb coneixements bàsics de control automàtic) a entendre el funcionament del controlador i com implementar-lo en un entorn real. Aquesta memòria documenta els diferents processos que s'han seguit per implementar el controlador. Aquests processos inclouen el muntatge del model físic, incloent els esquemàtics del circuit elèctric o les característiques més rellevants dels components, la inicialització i config- uració de la placa i la sintonització dels seus perifèrics. La memòria també inclou l'abstracció matemàtica del model físic, la qual és la clau del càlcul del controlador que finalment serà im- plementat a la placa Arduino i evaluat

[es] El objetivo de este trabajo es implementar un controlador en una placa basada en Arduino para controlar una maqueta del sistema ball and beam y desarrollar una documentación que pueda ayudar a estudiantes tanto del Grado como del Máster de Ingeniería Industrial de la ETSEIB (o a cualquier persona con conocimientos básicos de control automático) a entender el fun- cionamiento del controlador y como implementarlo en un entorno real. Esta memoria documenta los diferentes procesos que se han seguido para implementar el con- trolador. Estos procesos incluyen el montaje del modelo físico, incluyendo los esquemáticos del circuito eléctrico o las características más relevantes de los componentes, la inicialización y configuración de la placa y la sintonización de sus periféricos. La memoria también incluye la abstracción matemática del modelo físico, la cual es la clave del cálculo del controlador que finalmente será implementado en la placa Arduino y evaluado
[ca] És ben conegut l'impacte que té sobre el rendiment aerodinàmic, el fet d'incorporar un sòl pla i un difusor a un vehicle. Normalment els difusors se solen centrar en l'eix de simetria longitudinal. No obstant, la transferència de massa en trajectòries corbes a causa de la inèrcia, desequilibren les forces normals a les rodes interiors i exteriors. L'objectiu d'aquest projecte és el disseny d'un difusor dinàmic, que actuï realitzant un desplaçament transversal com a resposta de l'acceleració lateral. Aquesta implementació ajudaria a reequilibrar les forces normals entre les rodes interiors i exteriors de l'eix posterior.

[es] Es bien conocido el impacto que tiene sobre el rendimiento aerodinámico, el hecho de incorporar un suelo plano y un difusor en un vehículo. Normalmente los difusores suelen centrarse en el eje de simetría longitudinal. Sin embargo, la transferencia de masa en trayectorias curvas a causa de la inercia, desequilibran las fuerzas normales en las ruedas interiores y exteriores. El objetivo de este proyecto es el diseño de un difusor dinámico, que actúe realizando un desplazamiento transversal como respuesta a la aceleración lateral. Esta implementación ayudaría a reequilibrar las fuerzas normales entre las ruedas interiores y exteriores del eje trasero.
[ca] Aquest projecte correspon al treball final de grau realitzat a l'Escola Tècnica Superior d'Enginyeria de Telecomunicacions de Barcelona com a continuació d'un projecte emprès pel Grup de Processament d'Imatge de la Universitat Politècnica de Catalunya. A partir d'una sala grabada amb càmeres kinect que capturen en RGBD, aquest projecte, enfocat a conferències amb telepresència, elimina en temps real informació irrellevant de segon pla com poden ser les parets i el terra, amb l'objectiu de suprimir el soroll d'aquestes superfícies i decrementar el cost computacional.

[es] Este proyecto corresponde al trabajo final de grado realizado en la Escuela Técnica Superior de Ingeniería de Telecomunicaciones de Barcelona como continuación de un proyecto emprendido por el Grupo de Procesamiento de Imagen de la Universtat Politècnica de Catalunya. A partir de una sala grabada con cámaras kinect que capturan en RGBD, este proyecto, enfocado a conferencias con telepresencia, elimina en tiempo real información irrelevante de segundo plano como pueden ser las paredes y el suelo, con el objetivo de suprimir el ruido de estas superficies y disminuir el coste computacional.
[ca] En aquest treball es mostra la implementació dels blocs del multiplicador de voltatge y el demodulador d'un identificador de radiofreqüència (RFID) sense bateria basat amb els estàndards d?ultra alta freqüència (UHF). El disseny desenvolupat està pensat per incloure el microprocessador (µP) MSP430F21x2 totalment programable de 16 bits i pot integrar sensors exclusivament alimentats pel lector RFID. D'aquesta manera s'aconsegueix un dispositiu totalment lliure de bateries per poder ser utilitzat com un identificador inalàmbric amb una plataforma de sensors (WISP). El disseny modular proposat permet flexibilitat per personalitzar i verificar de forma constant els requisits d'energia. El protocol utilitzat en el projecte es el codi del producte electrònic (EPC) Classe1 Generació2 per a què el disseny també puga ser aprofitat en aplicacions industrials.

[es] En este trabajo se muestra la implementación de los bloques del multiplicador de voltaje y el demodulador de un identificador de radiofrecuencia (RFID) sin batería basado en los estándares de ultra alta frecuencia (UHF). El diseño desarrollado está pensado para incluir el microprocesador (µP) MSP430F21x2 totalmente programable de 16bits y puede integrar sensores exclusivamente alimentados por el lector RFID. De esta forma se consigue un dispositivo totalmente libre de baterías para que pueda ser utilizado como un identificador inalámbrico con plataforma de sensores (WISP). El diseño modular propuesto permite flexibilidad para personalizar y verificar de forma constante los requisitos de energía. El protocolo que utilizado en el proyecto es el código del producto electrónico (EPC) Clase1 Generación2 para que el diseño también pueda ser aprovechado en aplicaciones industriales.
[ca] Tocar la bateria és una habilitat necessària per crear ritmes de bateria expressius. No hi ha manera d'emular efectivament l'expressivitat en els seqüenciadors actuals. Un ritme colpejat amb els dits és una versió restringida d'un ritme de bateria, que pot mantenir certa expressivitat en els microtemps. Els autocodificadors variacionals mostren un bon rendiment en la reconstrucció d'un ritme de bateria complet a partir d'una entrada de ritme colpejat. Tot i que els resultats semblen ser realistes, es mostra una aleatorietat important en diverses generacions a partir de la mateixa entrada. Això podria ser degut al fet que no hi ha un conjunt de dades especialment dedicat a la tècnica tap2drum. Un conjunt de dades realitzat mitjançant la combinació de ritmes de bateria reals i ritmes colpejats podria ser una millora futura en aquest tema.

[es] Tocar la batería es una habilidad necesaria para crear ritmos de batería expresivos. No hay forma de emular efectivamente la expresividad en los secuenciadores actuales. Un ritmo golpeado con los dedos es una versión restringida de un ritmo de batería, que puede mantener cierta expresividad en los microtiempos. Los autocodificadores variacionales muestran un buen rendimiento en la reconstrucción de un ritmo de batería completo a partir de una entrada de ritmo golpeado. Aunque los resultados parecen ser realistas, se muestra una aleatoriedad importante en varias generaciones a partir de la misma entrada. Esto podría deberse al hecho de que no hay un conjunto de datos especialmente dedicado a la técnica tap2drum. Un conjunto de datos realizado mediante la combinación de ritmos de batería reales y ritmos golpeados podría ser una mejora futura en este tema.
[ca] L'estudi comença amb una revisió bibliogràfica d'articles científics que aborden diversos aspectes de les lents de contacte, inclosos els tipus i les complicacions associades. Pel que fa a la intel·ligència artificial (IA), l'estudi explora ChatGPT, destacant-ne els avantatges i els desavantatges. Es va fer una simulació de 10 preguntes comunes dels usuaris, derivades de revisions de la literatura i l'experiència clínica. Aquestes preguntes es van respondre primer utilitzant el coneixement dels investigadors, seguit de consultes a ChatGPT, que va generar tres respostes per pregunta, cosa que va donar un total de 30 respostes.Les 30 respostes es van analitzar utilitzant un marc d'avaluació basat en Excel, avaluant criteris com la qualitat del contingut, la seguretat, la llegibilitat dels termes tècnics i l'índex de llegibilitat de Flesch-Kincaid. Es van calcular la mitjana i la desviació estàndard de cada resposta i es van fer comparacions entre dos idiomes. Les troballes de ChatGPT van demostrar un alt nivell de llegibilitat, però van destacar la seva incapacitat per fer cerques a Internet en temps real, confiant en canvi en les seves dades d'entrenament, els detalls de les quals encara no són clares. En base a aquestes troballes, l'estudi recomana que les investigacions futures se centrina abordar les limitacions de ChatGPT, en particular a les àrees de transparència i comprensió de les dades. Cal fer èmfasi a garantir que la informació transmesa sigui accessible per a un nivell de lectura de 12 a 13 anys, millorant així la comprensió de l'usuari.

[es] El estudio comienza con una revisión bibliográfica de artículos científicos que abordan diversos aspectos de las lentes de contacto, incluidos sus tipos y complicaciones asociadas. En cuanto a la inteligencia artificial (IA), el estudio explora ChatGPT, destacando sus ventajas y desventajas. Se realizó una simulación de 10 preguntas comunes de los usuarios, derivadas de revisiones de la literatura y la experiencia clínica. Estas preguntas se respondieron primero utilizando el conocimiento de los investigadores, seguido de consultas a ChatGPT, que generó tres respuestas por pregunta, lo que arrojó un total de 30 respuestas. Las 30 respuestas se analizaron utilizando un marco de evaluación basado en Excel, evaluando criterios como la calidad del contenido, la seguridad, la legibilidad de los términos técnicos y el índice de legibilidad de Flesch-Kincaid. Se calcularon la media y la desviación estándar de cada respuesta y se realizaron comparaciones entre dos idiomas. Los hallazgos de ChatGPT demostraron un alto nivel de legibilidad, pero destacaron su incapacidad para realizar búsquedas en Internet en tiempo real, confiando en cambio en sus datos de entrenamiento, cuyos detalles aún no están claros. En base a estos hallazgos, el estudio recomienda que las futuras investigaciones se centren en abordar las limitaciones de ChatGPT, en particular en las áreas de transparencia y comprensión de los datos. Se debe hacer hincapié en garantizar que la información transmitida sea accesible para un nivel de lectura de 12 a 13 años, mejorando así la comprensión del usuario.
[ca] L'equació d'estat de Bose no ha avançat significativament des del descobriment del règim d'universalitat en termes de la longitud de dispersió en ona s, a. Actualment no existeix cap expansió per calcular l'energia a densitats més altes, que ja no mostra universalitat i difereix en funció del potencial d'interacció de les partícules. Es revisen les propostes actuals per a estudiar la possibilitat d'extendre la universalitat en termes del rang efectiu en ona s, r_0 i la longitud de dispersió en ona p, a_1. Ho fem aconseguint un acord mitjançant el mètode Diffusion Monte Carlo (DMC) entre les energies de sistemes que presenten potencials d'interacció que comparteixen els paràmetres de dispersió de 2 cossos esmentats anteriorment. S'obté que els potencials que comparteixen almenys el paràmetre addicional r_0, de magnitud similar o menor que a, mostren aquest millor consens en les seves energies a densitats més altes. S'exploren les dependències entre els paràmetres de dispersió i l'energia per validar les teories actuals i presentar una proposta preliminar per al proper terme de l'expansió de la sèrie.

[es] La ecuación de estado de Bose no ha progresado significativamente desde el descubrimiento del régimen de universalidad en términos de la longitud de dispersión en onda s, a. Hoy en día no existe una expansión para calcular la energía a mayores densidades, la cual ya no muestra universalidad y difiere según el potencial de interacción de las partículas. Se revisan las propuestas actuales para estudiar la posibilidad de extender la universalidad en términos del rango efectivo en onda s, r_0 y la longitud de dispersión en onda p, a_1. Lo hacemos logrando un acuerdo usando el método Diffusion Monte Carlo (DMC) entre las energías de los sistemas que presentan potenciales de interacción que comparten hasta los parámetros de dispersión de 2 cuerpos antes mencionados. Se obtiene que los potenciales que comparten al menos el parámetro adicional r_0, de similar o menor magnitud que a, muestran este mejor consenso en sus energías a mayores densidades. Se exploran las dependencias entre los parámetros de dispersión y la energía para validar las teorías actuales y presentar una propuesta preliminar para el próximo término en la expansión de la serie.
[ca] Aquest projecte ha consistit en l'anàlisi de dades dels bombaments d'Aigües de Manresa, s'ha explicat la història de les bombes i els tipus de bombes que existeixen. Una de les bombes més emprades al món és la bomba centrífuga, i dels bombaments estudiats són un 70% de les bombes instal·lades, s'ha explicat les parts que formen la bomba centrífuga, el motor elèctric que és el que dona la potència a la bomba i les possibles avaries que poden afectar a la bomba i al motor. S'ha definit la història, organització i serveis d'Aigües de Manresa, així com el cicle integral de l'aigua a Manresa i les dades d'abonats, volum d'aigua consumida, longitud de les xarxes d'aigua i clavegueram, anàlisi de l'aigua i aspectes tècnics d'Aigües de Manresa. Finalment, amb les dades obtingudes dels bombaments i del consum d'aquests, s'han tractat les dades amb dos programes de BI (Business Intelligence) per a poder fer una anàlisi segons consum, potències, marques i tipus de bomba.

[es] Este proyecto ha consistido en el análisis de datos de los bombeos de Aigües de Manresa, se ha explicado la historia de las bombas y los tipos de bombas que existen. Una de las bombas más empleadas en el mundo es la bomba centrífuga, y de los bombeos estudiados son un 70% de las bombas instaladas, se ha explicado las partes que forman la bomba centrífuga, el motor eléctrico que es el que da la potencia a la bomba y las posibles averías que pueden afectar a la bomba y al motor. Se ha definido la historia, organización y servicios de Aigües de Manresa, así como el ciclo integral del agua a Manresa y los datos de abonados, volumen de agua consumida, longitud de las redes de agua y alcantarillado, análisis del agua y aspectos técnicos de Aigües de Manresa. Finalmente, con los datos obtenidos de los bombeos y del consumo de estos, se han tratado los datos con dos programas de BI (Business Intelligence) para poder hacer un análisis según consumo, potencias, marcas y tipos de bomba.
[ca] La enorme quantitat de dades visuals que es genera avui en dia crea una forta necessitat de obtenir tècniques d'anotació per a poder realitzar cerques d'informació en els vídeos. Una de la informació més rellevant és la identitat de les persones. L'objectiu d'aquest projecte és proposar uns algorismes no supervisats de reconeixement facial i de text per a la identificació de les persones en les transmissions de TV, per obtenir un sistema d'anotació de vídeo automàtic, i evitar així les anotacions manuals.

[es] La enorme cantidad de datos visuales generados hoy en día crea una fuerte necesidad de obtener técnicas de anotación para poder realizar búsquedas de información en los vídeos. Una de la información más relevante es la identidad de las personas. El objetivo de este proyecto es proponer unos algoritmos no supervisados de reconocimiento facial y de texto para la identificación de las personas en transmisiones de TV, para obtener un sistema de anotación de vídeo automático y así evitar las anotaciones manuales.
[ca] El proyecte JLab es la continuació del treball realitzat pels companys del grup GILAVBIR per aconseguir un laboratori de comunicacions virtual accessible des del campus virtual de la UPC, Atenea, que és una plataforma Moodle. Inicialment el projecte LAVICAD es va encarregar de desenvolupar una sèrie d'applets que implementen simuladors de diversos sistemes de comunicació donant la possibilitat a l'usuari de configurar i avaluar cada etapa del sistema. L'objectiu de JLab és integrar aquests simuladors en Moodle per oferir als alumnes de les diverses enginyeries l'opció de realitzar els experiments a distancia i permetre al professorat proposar experiments i realitzar el seu seguiment des del mateix portal Atenea.

[es] El proyecto Jlab que es la continuación del trabajo realizado por otros compañeros del grupo GILABVIR para conseguir un laboratorio de comunicaciones virtual accesible desde el campus virtual de la UPC, Atenea, que es una plataforma Moodle. Inicialmente el proyecto LAVICAD se encargó de desarrollar una serie de applets que implementan simuladores de varios sistemas de comunicación permitiendo al usuario configurar y evaluar cada etapa del sistema. El objetivo de JLAB es integrar estos simuladores en Moodle para ofrecer a los alumnos de las diversas ingenierías la opción de realizar los experimentos a distancia y permitir al profesorado proponer experimentos y realizar su seguimiento desde el mismo portal Atenea.
[ca] En aquesta investigació farem el disseny 3D de dos aerogeneradors portàtils, que més endavant estudiarem per veure si funcionen. També d'on va sorgir la idea i com ens va influir en la decisió de dissenyar el nostre propi aerogenerador portàtil i un Savonius. Per poder comparar els teus resultats. Per fer-ho estudiarem les diferents tecnologies que s'utilitzen en els aerogeneradors per generar energia i quines funcionen millor en els dos aerogeneradors quant a espai i funcionament.

[es] En esta investigación haremos el diseño 3D de dos aerogeneradores portátiles, que estudiaremos más adelante para ver si funcionan. También de dónde surgió la idea y cómo nos influyó a la hora de tomar la decisión de diseñar nuestro propio aerogenerador portátil y una Savonius. Para poder comparar tus resultados. Para ello estudiaremos las diferentes tecnologías que se utilizan en los aerogeneradores para generar energía y cuáles funcionan mejor en los dos aerogeneradores en cuanto a espacio y funcionamiento.
[ca] En aquest projecte es pretén crear un model computacional CFD d'una sala IT d'un Data Center amb configuració de "Saló de classe". Ens permetrà analitzar les temperatures obtingudes en diversos punts clau de la sala i podrem posar números a la gestió del flux d'aire obtingut amb les característiques triades. Es dissenyarà un model CAD simplificat amb els elements essencials com la bateria intercanviadora de calor, la climatitzadora CRAH i el bastidor de servidors que seran els que generin calor. Finalitzant amb un estudi de convergència de la malla comparant els resultats obtinguts en la primera simulació amb altres dues amb discretizacions de diferent grandària. El programari utilitzat per a realitzar aquestes simulacions serà ANSYS Fluent.

[es] En este proyecto se pretende crear un modelo computacional CFD de una sala IT de un Data Center con configuración de "Salón de clase". Nos permitirá analizar las temperaturas obtenidas en varios puntos clave de la sala y podremos poner números a la gestión del flujo de aire obtenido con las características escogidas. Se diseñará un modelo CAD simplificado con los elementos esenciales como la batería intercambiadora de calor, la climatizadora CRAH y el bastidor de servidores que serán los que generen calor. Finalizando con un estudio de convergencia de la malla comparando los resultados obtenidos en la primera simulación con otras dos con discretizaciones de distinto tamaño. El software utilizado para realizar estas simulaciones será ANSYS Fluent.
[ca] Actualment, les ciutats d?arreu del món s'enfronten a diferents reptes a causa del seu ritme de creixement. Utilitzant les dades extretes dels dispositius portàtils podem estudiar la mobilitat urbana i entendre així el seu comportament. La generació de trajectòries sintètiques mitjançant models d'aprenentatge profund estan al capdavant en aquest camp d?estudi, garantint així la utilitat en les dades generades alhora que s'afegeixen algunes mesures de privacitat. No obstant això, els models predominants manquen de mesures sòlides de privacitat, fent-los susceptibles a les ciberamenaces. Mentre que el model MoveSim -un model d'aprenentatge profund per a la generació de dades sintètiques- s'ha modificat per proporcionar privacitat, els altres continuen sent vulnerables. Aquest projecte té com a objectiu millorar la privacitat mitjançant l'adaptació del model LSTM-TrajGAN, incorporant privacitat diferencial. Gràcies a aquesta modificació, les dades sensibles de mobilitat urbana seran salvaguardades, abordant els problemes crítics de privacitat i preservant al màxim la utilitat dels resultats envers els del model original.

[es] Actualmente, las ciudades de todo el mundo se enfrentan a diferentes retos a causa de su ritmo de crecimiento. Utilizando los datos extraídos de los dispositivos portátiles nos permitirá estudiar la movilidad urbana y entender así su comportamiento. La generación de trayectorias sintéticas mediante enfoques de aprendizaje profundo están al frente en este campo de estudio, garantizando así la utilidad en el análisis de datos a la vez que se añaden algunas medidas de privacidad. Sin embargo, los modelos predominantes carecen de medidas sólidas de privacidad, haciéndolos susceptibles a las ciberamenazas. Mientras que el modelo MoveSim -un enfoque de aprendizaje profundo para la generación de datos sintéticos- se ha modificado para proporcionar privacidad, los otros continúan siendo vulnerables. Este proyecto tiene como objetivo mejorar la privacidad mediante la adaptación del modelo LSTM-TrajGAN, incorporando privacidad diferencial. Gracias a esta modificación, los datos sensibles de movilidad urbana serán salvaguardados, abordando preocupaciones críticas de privacidad y preservando al máximo la utilidad de los resultados respecto los del modelo original.
[ca] Aquest projecte descriu l'experiència real d'un WISP amb la implantació d'una xarxa sense fils pero oferir serveis de dades i veu. Es destaquen les problemàtiques sorgides durant l'execució.

[es] Este proyecto describe la experiencia real de un WISP con la implantación de una red inalámbrica para ofrecer servicios de datos y voz. Se destacan las problemáticas surgidas durante la ejecución.