[ca] El present treball de tesi doctoral se centra en l'anàlisi de les normes socials i, més concretament, en la divisió sexual del treball en les societats caçadores-recol·lectores-pescadores mitjançant l'estudi de les pràctiques funeràries. Les normes, com la divisió sexual del treball, no són ni intangibles ni immaterials i estan conformades basant-se en les relacions entre homes i dones. El posicionament teòric i la metodologia desenvolupada en aquesta tesi busquen trobar la manera d'accedir a les diferències entre persones caçadores-recol·lectores (CR). Per a això, s'investiga la materialització arqueològica de les pràctiques funeràries i la seva depositació final. L'estudi es duu a terme mitjançant una aproximació etnoarqueològica. Aquesta aproximació implica la confrontació dialèctica entre la pràctica i la teoria arqueològica, i també l'ús de l'etnografia de societats CR històriques conegudes. La tesi es centra en tres societats històriques del sud del Con Sud de Sud-Amèrica: la kawésqar, la yámana i la selk'nam, i també en les seves zones d'ocupació. En els tres casos, la informació etnogràfica recull una estricta divisió sexual del treball i una infravaloració de la dona, condicions necessàries per a afrontar aquest estudi. La tesi comença amb una revisió historiogràfica de les teories de la mort i les seves aplicacions pràctiques en arqueologia. S'analitzen críticament les propostes sorgides de l'antropologia, la sociologia, la bioantropologia i l'arqueologia per a contextualitzar els orígens teòrics de les aproximacions a les pràctiques funeràries, i també la seva evolució i estat actual. El següent apartat se centra en l'estudi etnoarqueològic de les societats del sud de Sud-Amèrica, tant des de la perspectiva etnogràfica com l'arqueològica. Es realitza un estudi de l'organització social, la divisió sexual i les pràctiques funeràries basant-se en la informació etnogràfica. Després, es pot trobar una revisió bibliogràfica dels contextos i materials arqueològics de les diferents àrees ocupades per aquestes societats. Com a síntesi, podem apuntar que aquesta tesi permet discutir i respondre una qüestió principal: si és possible, o no, accedir al coneixement de les normes socials mitjançant l'estudi de les pràctiques funeràries en les societats CR. Aquesta exploració es basa en una aproximació etnoarqueológica amb l'objectiu de conformar un cos teòric i metodològic que sigui rellevant per a l'estudi arqueològic de societats del passat. Els resultats posen en evidència que és possible arribar a conèixer la divisió sexual del treball en les societats CR mitjançant les pràctiques funeràries i la materialitat que trobem en elles. D'altra banda, s'ha pogut veure que hi ha divisió sexual del treball entre homes i dones, fins i tot en cronologies molt antigues.

[es] El presente trabajo de tesis doctoral se centra en el análisis de las normas sociales y, más concretamente, en la división sexual del trabajo en las sociedades cazadoras-recolectoras-pescadoras mediante el estudio de las prácticas funerarias. Las normas, como la división sexual del trabajo, no son ni intangibles ni inmateriales y se conforman en base a las relaciones entre hombres y mujeres. El posicionamiento teórico y la metodología desarrollada en esta tesis buscan encontrar la manera de acceder a las diferencias entre personas cazadoras-recolectoras (CR). Para esto, se investiga la materialización arqueológica de las prácticas funerarias y su depositación final. El estudio se lleva a cabo mediante una aproximación etnoarqueológica. Esta aproximación implica la confrontación dialéctica entre la práctica y la teoría arqueológica, y también el uso de la etnografía en sociedades CR históricas conocidas. La tesis se centra en tres sociedades históricas del sur del Cono Sur de Sudamérica: la kawésqar, la yámana o yagán y la selk'nam, así como en sus zonas de ocupación. En los tres casos, la información etnográfica recoge una estricta división sexual del trabajo y una infravaloración de la mujer, condiciones necesarias para afrontar este estudio. La tesis empieza con una revisión historiográfica de las teorías de la muerte y sus aplicaciones prácticas en arqueología. Se analizan críticamente las propuestas surgidas de la antropología, sociología, bioantropología y la arqueología para contextualizar los orígenes teóricos de las aproximaciones a las prácticas funerarias, así como su evolución y estado actual. El siguiente apartado se centra en el estudio etnoarqueológico de las sociedades del sur de Sudamérica, tanto desde la perspectiva etnográfica como la arqueológica. Se ha realizado un estudio de la organización social, la división sexual y las prácticas funerarias basándose en la información etnográfica. Luego, se ha realizado una revisión bibliográfica de los contextos y materiales arqueológicos de las diferentes áreas ocupadas por estas sociedades. A modo de síntesis, podemos apuntar que esta tesis permite discutir y responder una cuestión principal: si es posible, o no, acceder al conocimiento de las normas sociales mediante el estudio de las prácticas funerarias en las sociedades CR. Esta exploración se basa en una aproximación etnoarqueológica con el objetivo de conformar un cuerpo teórico y metodológico que sea relevante para el estudio arqueológico de sociedades del pasado. Los resultados ponen en evidencia que es posible llegar a conocer la división sexual del trabajo en las sociedades CR a través de las prácticas funerarias y la materialidad que encontramos en ellas. Por otra parte, se ha podido ver que hay división sexual del trabajo entre hombres y mujeres, incluso en cronologías muy antiguas.