BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] A partir de les novel·les Insensatez d'Horacio Castellanos Moya i Dos veces junio de Martín Kohan, aquest article reflexiona sobre la representació d'un arxiu i d'un testimoni en un text narratiu. A través de dues maneres diferents de fer ús de l'arxiu i del document institucional per fer una denúncia política, les dues novel·les interroguen sobre l' estil de redacció d'un document, sobre els usos del cos de qui compleix una funció institucional, sobre la tensió entre l'arxiu i el testimoni per plantejar així el vincle entre l'irrepresentable de l'horror, la fantasia i la veritat històrica.

[es] A partir de las novelas Insensatez de Horacio Castellanos Moya y Dos veces junio de Martín Kohan, el presente artículo reflexiona sobre la representación de un archivo y de un testimonio en un texto narrativo. A través de dos maneras diferentes en que se hace uso del archivo y del documento institucional para hacer una denuncia política, las dos novelas interrogan sobre el estilo de redacción de un documento, sobre los usos del cuerpo de quien cumple una función institucional, sobre la tensión entre el archivo y el testimonio para así plantear el vínculo entre lo irrepresentable del horror, la fantasía y la verdad histórica.
[ca] Com altres conceptes d'ús corrent, el de "teoria" és al mateix temps imprescindible i molt difícil de precisar. Per a contribuir a la comprensió de la seva emergència històrica, aquesta nota proposa una sèrie de reflexions sobre alguns dels contextos als que deu centralment el seu èxit, com ara la constitució de la literatura com a camp autònom dins de la universitat i el apropament de les practiques avantguardistes a les institucions. Aquestes parteixen d'un diàleg amb institucions de teòrics importants com Gramsci, Paul de Man, Hal Foster, Roland Barthes o Jorge Panesi i també d'experiències personals. Abans que un conjunt de textos, i fins i tot de practiques, la teoria pot pensar-se productivament com un règim històric per a la producció de lectors, vinculats a la massificació de la universitat i les exigències actuals del consum cultural.

[es] Como otros conceptos de uso corriente, el de "teoría" es a la vez imprescindible y muy difícil de precisar. Para contribuir a la comprensión de su emergencia histórica, esta nota propone una serie de reflexiones sobre algunos de los contextos a los que debe centralmente su éxito, como la constitución de la literatura en tanto campo autónomo dentro de la universidad y el acercamiento de las prácticas vanguardistas a las instituciones. Estas parten de un diálogo con intuiciones de teóricos importantes como Gramsci, Paul de Man, Hal Foster, Roland Barthes o Jorge Panesi y también de experiencias personales. Antes que un conjunto de textos, y aun de prácticas, la teoría puede pensarse productivamente como un régimen histórico para la producción de lectores, vinculado con la masificación de la universidad y las exigencias actuales del consumo cultural.
[ca] En aquest article es reprèn la discussió sociològica sobre la ideologia a partir de l'anàlisi del pensament d'Alessandro Baratta. La crítica de la ideologia de la defensa social va constituir l'objectiu de les seves publicacions que giren al voltant de mitjans dels anys 70's fins a començaments dels anys 80's. Aquest article esta dividit en dos parts. A la primera, revisarem la desmitificació del concepte de criminal y de criminalitat que elabora Baratta a través de la seva crítica de la ideologia de la defensa social. A la segona part, revisarem la crítica dirigida a Baratta i a la seva revista La Questione Criminale per l'adopció del punt de vista del proletariat.

[es] En este artículo se retoma la discusión sociológica sobre la ideología a partir del análisis del pensamiento de Alessandro Baratta. La crítica de la ideología de la defensa social constituyó el objetivo de sus publicaciones que giran alrededor de mediados de los años 70's hasta comienzos de los años 80's. Este artículo está dividido en dos partes. En la primera, revisaremosla desmitificación del concepto de criminal y de criminalidad que lleva a cabo Baratta a través de su crítica de la ideología de la defensa social. En la segunda parte, revisaremos la crítica dirigida a Baratta y a su revista La Questione Criminale por la adopción del punto de vista del proletariado.
[ca] Una de les mesures, adoptades per algunes universitats, per frenar el fracàs dels estudiants en l'aprenentatge de les matemàtiques del grau d'administració i direcció d'empresa, és oferir cursos preparatoris o "cursos de matemàques zero"a l'estiu, unes setmanes abans de l'inici del curs acadèmic. En aquest treball descriurem dos d'aquests cursos que s'han experimentat en les setmanes prèvies al curs acadèmic 2010-11 a les facultats d'Economia i Empresa (Universitat Pompeu Fabra) i la d'Economia IQS (Universitat Ramon Lllul). El curs zero de la UPF proposa donar una major cohesió a les matemàtiques bàsiques de Secundaria així com proposar una ampliació controlada del tipus d'activitat matemàtica més habitual del alumnes. El curs zero d'IQS proposa un canvi dràstic en el tipus d'activitat matemàtica que els alumnes han realitzat en el batxillerat, centrant-se en l'estudi d'una única situació problemàtica contextualitzada en el món empresarial. Un cop descrits aquest dos casos, concluirem amb algunes reflexions sobre la vinculació d'aquests cursos amb la forma d'entendre les matemàtiques en els estudis d'economia i empresa.

[es] Una de las medidas, adoptadas por algunas universidades para frenar el fracaso de los estudiantes en el aprendizaje de las matemáticas del grado de administración y direcció de empresas, es ofrecer unos cursos preparatorios o "cursos de matemáticas cero" en verano, unas semanas antes del inicio del año académico. En este trabajo describiremos dos de estos cursos que se han experimentado en las semanas previas al curso académico 2010-11 en las facultades de Economía y Empresa (Universidad Pompeu Fabra) y la de Economía IQS (Universidad Ramon Llull). El curso cero de la UPF propone dar mayor cohesión a las matemáticas básicas de Secundaria así como proponer una ampliación controlada del tipo de actividad matemática más habitual de los alumnos. El curso cero de IQS propone un cambio drástico en el tipo de actividad matemática que los alumnos han realizado en el bachillerato, centrándose en el estudio de una única situación problemática contextualizada en el mundo empresarial. Una vez descritos estos dos casos, concluiremos con algunas reflexiones sobre la vinculación de estos cursos con la forma de entender las matemáticas en los estudios de economía y empresa.
[ca] La integració de la Inteligencia Artificial (IA) en l'educació ha provocat controvèrsia a causa de la diversitat d'interpretacions del seu concepte, els seus possibles beneficis i les preocupacions ètiques associades, el que subraya la necessitat d'un debat informat i una implementació cuidada per a optimitzar-se. impacte en l'aprenentatge. Esta investigació revisa sistemàticament, seguint les directrius del protocol PRISMA, l'evolució del concepte d'Intel·ligència Artificial (IA) en la producció científica des de 2017 fins a 2023 utilitzant les bases de dades WOS i Scopus. S'ha emprat un enfocament de mètodes mixtos, consistent en un anàlisi bibliomètric i de contingut. Per a l'anàlisi bibliomètric, els dades es processen en Bibliometrix basant-se en les variables: evolució i producció científica anual, ley de Bradford, autors més rellevants, producció científica per països, mapa de paraules clau i mapa de col·laboració global. Els resultats indiquen que la denominació "Inteligencia Artificial" és controvertida. L'anàlisi bibliomètric revela un creixement constant en la producció científica sobre IA des de 2017 fins a 2023, amb un pico en l'últim any. S'ha demostrat que l'IA té capacitats notables en tarees específiques, com el reconeixement de veu, la classificació d'imatges i la presa de decisions en situacions complexes.

[es] La integración de la Inteligencia Artificial (IA) en la educación ha provocado controversia debido a la diversidad de interpretaciones de su concepto, sus posibles beneficios y las preocupaciones éticas asociadas, lo que subraya la necesidad de un debate informado y una implementación cuidadosa para optimizar su impacto en el aprendizaje. Esta investigación revisa sistemáticamente, siguiendo las directrices del protocolo PRISMA, la evolución del concepto de Inteligencia Artificial (IA) en la producción científica desde 2017 hasta 2023 utilizando las bases de datos WOS y Scopus. Se empleó un enfoque de métodos mixtos, consistiendo en un análisis bibliométrico y de contenido. Para el análisis bibliométrico, los datos se procesaron en Bibliometrix basándose en las variables: evolución y producción científica anual, ley de Bradford, autores más relevantes, producción científica por países, mapa de palabras clave y mapa de colaboración global. Los resultados indican que la denominación "Inteligencia Artificial" es controvertida. El análisis bibliométrico revela un crecimiento constante en la producción científica sobre IA desde 2017 hasta 2023, con un pico en el último año. Se ha demostrado que la IA tiene capacidades notables en tareas específicas, como el reconocimiento de voz, la clasificación de imágenes y la toma de decisiones en situaciones complejas.
[ca] La previsió del temps, les imatges de satèl·lit, els mapes d'isòbares és una informació que volta per la xarxa però no sempre es fàcil de localitzar o bé no sabem amb exactitud on trobar un producte determinat. En aquest article s'intentarà organitzar-les una mica a diferent escala. Començarem per les organitzacions mundials i acabarem en un observatori de Catalunya. Evidentment que no totes les webs tenen cabuda si més no les més rigoroses i que es mantenen actualitzades al dia. Per tancar s'ha afegit un llistat de serveis meteorològics de referència.

[es] La previsión del tiempo, las imágenes de satélite, los mapas de isóbaras es una información que está en la red pero no siempre es fácil de localizar o bien no sabemos con toda exactitud donde encontrar un determinado producto. En este artículo se intentará organizarlas un poco a distinta escala. Empezaremos por las organizaciones mundiales y terminaremos en un observatorio de Catalunya. Evidentemente no todas las webs tienen cabida si más no las más rigurosas y que se mantienen actualizadas al día. Para cerrar se ha añadido un listado de servicios meteorológicos de referencia.
[ca] Us presentem el segon número de (con)textos, que confirma la possibilitat i també la necessitat de generar espais de reflexió, intercanvi i formació en l'àmbit de les ciències socials. La publicació acull un ampli espectre de propostes, orientacions i temàtiques que prenen l'antropologia social i/o el mètode etnogràfic com a punts de confluència.

[es] Os presentamos el segundo número de (con)textos, que confirma la posibilidad y también la necesidad de generar espacios de reflexión, intercambio y formación en el ámbito de las ciencias sociales. La publicación acoge un amplio espectro de propuestas, orientaciones y temáticas que toman la antropología social y/o el método etnográfico como puntos de confluencia.
[ca] Aquest estudi etnogràfic pretén analitzar les tasques d'escriptura, les actituds, els rols i les practiques socials d' 11 estudiants de primer curs de primària fins a novè de l'escola japonesa d'Hoshuko (Barcelona, Espanya), en cada un dels quatre idiomes presents en el seu entorn (espanyol, català, anglès i japonès). Hem dut a terme 22 entrevistes amb les seves mares japoneses i hem recollit 32 redaccions dels estudiants. Els nostres participants tenen diferents entorns lingüístics perquè formen part de famílies bilingües i tots són alumnes d'una escola local. A més, assisteixen a l'escola japonesa amb la intenció de mantenir el japonès com a llengua d'herència. Les nostres dades mostren que utilitzen els quatre idiomes constantment i activa. Pel que fa al japonès, l'activitat més comuna és fer un diari que es tracta com deures de l'escola japonesa. A vegades, escriuen targes de felicitació i envien missatges als seus familiars en l'idioma apropiat. Des d'una perspectiva sòcio-cultural, hem analitzat les practiques de literacitat i l'ús de les tecnologies en els usos lletrats dels quatre idiomes fent atenció especial a les interaccions i a l'apropiació de dos sistemes d'escriptura significativament diferents (espanyol, català i anglès enfront del japonès).

[es] Este estudio etnográfico analiza las tareas de escritura, actitudes, roles y prácticas sociales de 11 estudiantes de primaria, que asisten a la escuela japonesa de Hoshuko (Barcelona), en cada uno de los cuatro idiomas presentes en su entorno (español, catalán, inglés y japonés). Hemos realizado 22 entrevistas con sus madres japonesas y hemos recogido 32 redacciones de los estudiantes. Nuestros participantes cuentan con diferentes trasfondos lingüísticos porque forman parte de familias bilingües y todos asisten a una escuela local. Además, acuden a la escuela japonesa con la intención de mantener el japonés como lengua de herencia. Nuestros datos muestran que utilizan los cuatro idiomas constante y activamente. Con respecto al japonés, la actividad más común es escribir un diario. Ocasionalmente, escriben tarjetas de felicitación y envían mensajes a sus familiares en el idioma apropiado. Desde una perspectiva socio-cultural, hemos analizado las prácticas de literacidad y el uso de las tecnologías en los usos letrados de los cuatro idiomas prestando atención a las interacciones y a la apropiación de dos sistemas de escritura significativamente diferentes (español, catalán e inglés frente al japonés).
[ca] Es descriu primer la " prehistòria " catòlica del contacte entre els grups panos de l'actual Amazònia boliviana i els missioners jesuïtes, franciscans i del clergat secular . Després s'analitza la continuïtat del procés d'evangelització dels Chacobos per diverses denominacions evangèliques , reflectida en tres experiències missioneres des de 1955 fins a l'actualitat . Finalment , es proposen algunes reflexions sobre el problema antropològic de la conversió religiosa.

[es] Se describe primero la "prehistoria" católica del contacto entre los grupos panos de la actual Amazonía boliviana y los misioneros jesuitas, franciscanos y del clero secular. Luego se analiza la continuidad del proceso de evangelización de los chacobos por diversas denominaciones evangélicas, reflejada en tres experiencias misioneras desde 1955 hasta la actualidad. Por último, se proponen algunas reflexiones sobre el problema antropológico de la conversión religiosa.
[ca] Els infants de 2-3 anys, encara no alfabetitzats, solen produir una parla que es considera que presenta característiques diferenciadores respecte del model adult que senten.S'han analitzat els factors que intervenen entre percepció i producció de la parla en interacció infant-mestra en una mostra de 617 paraules, per conèixer si els processos de simplificació fonològica establerts per a aquesta edat, són la causa de les "errades", o més aviat són degudes a l'acomodació de l'infant al reproduir el model que percep.El resultat de l'anàlisi en correlació infants-mestres ha demostrat un alt grau de coincidència en les produccions dels dos i per tant es va concloure que les errades no van ser a causa d'un desenvolupament fonològic deficient, atès que eren infants amb capacitats cognitives i comunicatives adequades, sinó a processos de simplificació fonològica que responien a les característiques pròpies de la parla espontània.

[es] Los niños de 2-3 años, aún no alfabetizados, suelen producir un habla que se considera que presenta características diferenciadoras respecto del modelo adulo que escuchan. Se han analizado los factores que intervienen entre percepción y producción del habla en interacción niño-maestra en una muestra de 617 palabras, para saber si los procesos de simplificación fonológica establecidos para esta edad son la causa de sus "errores", o más bien son debidas a la acomodación del niño l reproducir el modelo que percibe. El resultado del análisis en correlación niños-maestras ha demostrado un alto grado de coincidencia en las producciones de los dos y, por tanto, se concluye que los errores no han sido causados por un desarrollo fonológico deficiente, ya que se trataba de niños con capacidades cognitivas y comunicativas adecuadas a u edad, sino a procesos de simplificación fonológica que respondían a las características propias del habla espontánea.
[ca] Aquest text és una interpretació de la relació amorosa entreEmily Dickinson i Susan Huntington Gilbert (des de 1856 SusanHuntington Dickinson) a la llum de la mística beguina medievaleuropea, en particular de la seva gran troballa: le Loingprés,Llunyaprop, troballa desenvolupada en textos de Hadewijchd'Anvers i en el Miroir des simples Ames de Margarita Porete. Lesbeguines foren un tòpic literari de l'època victoriana que EmilyDickinson coneixia, admirava i menciona a la seva obra poètica.Tracto també el desig i el pla d'Emily Dickinson, claramentexpressats en la seva correspondència amb Susan, de celebrarnúpcies clitòriques amb ella i viure lliurement de la poesiad'ambdues, sense incest ni submissió als Dickinson, pare i fill.

[es] Este texto es una interpretación de la relación amorosaentre Emily Dickinson y Susan Huntington Gilbert (desde1856 Susan Huntington Dickinson) a la luz de la místicabeguina medieval europea, en particular de su gran hallazgo:le Loingprés, la Lejoscerca, hallazgo desarrollado en textos deHadewijch de Amberes y en el Miroir des simples Ames deMargarita Porete. Las beguinas fueron un tópico literario dela época victoriana que Emily Dickinson conocía, admirabay menciona en su obra poética. Trato también del deseo ydel plan de Emily Dickinson, claramente expresados en sucorrespondencia con Susan, de celebrar nupcias clitóricascon ella y de vivir libremente de la poesía de ambas, sinincesto ni sumisión a los Dickinson, padre e hijo.
[ca] Aquest article presenta una anàlisi comparativa de les novel·les autobiogràfiques Marx y la muñeca, de Maryam Madjidi i Ru, de Kim Thúy, autores que van passar pel dur tràngol de l'exili en països francòfons durant la seva infància: de l'Iran a França i de Vietnam a Canadà, respectivament. L'objectiu és traçar un recorregut a través d'aquestes obres de la literatura migrant per tal d'observar les similituds narratives i els paral·lelismes temàtics, la repetició de llocs comuns o imatges que concreten l'univers imagològic particular de la literatura desterritorialitzada.

[es] Este artículo presenta un análisis comparativo de las novelas autobiográficas Marx y la muñeca, de Maryam Madjidi, y Ru, de Kim Thúy, autoras que pasaron por el duro trance del exilio en países francófonos durante su infancia: de Irán a Francia y de Vietnam a Canadá, respectivamente. El objetivo es trazar un recorrido a través de estas obras de la literatura migrante para observar las similitudes narrativas y los paralelismos temáticos, la repetición de lugares comunes o imágenes que concretan la experiencia del exilio, poniendo de relieve aquellos elementos que configuran el universo imagológico particular de la literatura desterritorializada.
[ca] Espanya mai adoptà formalment el patró or, en part, perquè les seves aspiracions de convertibilitat toparen amb les necessitats financeres del Tresor. Aquest article il·lustra com la preferència per la convertibilitat, és a dir, la predilecció per tipus de canvi estables, va ser compartida pels representants parlamentaris de les províncies industrialitzades, la dependència importadora de les quals (carbó i cotó) els va dur a prioritzar l'estabilitat monetària a l'efecte protector d'una depreciació. Aquesta preferència per l'estabilitat monetària, però, no s'explica al marge de la política comercial vigent. Sense la protecció atorgada al tèxtil cotoner durant el període 1876-1913 i a la metal·lúrgia des del 1891, la renúncia a l'efecte protector d'una depreciació podria haver estat menys evident. Així, doncs, el cas d'Espanya dona suport a la hipòtesi segons la qual l'estructura de costos d'un sector influeix en les preferències monetàries, alhora que reforça l'argument que la política comercial és clau per entendre l'economia política del tipus de canvi.

[es] España nunca adoptó formalmente el patrón oro, en parte, porque sus aspiraciones de convertibilidad chocaron con las necesidades financieras del Tesoro. Este artículo ilustra como la preferencia por la convertibilidad, es decir, la preferencia por tipos de cambio estables fue compartida por los representantes parlamentarios de provincias industrializadas, cuya dependencia importadora (carbón y algodón) los llevó a priorizar la estabilidad monetaria al efecto protector de una depreciación. Esta preferencia por la estabilidad monetaria, sin embargo, no se explica al margen de la política comercial en vigor. Sin la protección deparada al textil algodonero a lo largo del período 1876-1913 y a la metalurgia desde 1891, la renuncia al efecto protector de una depreciación podría no haber sido tan clara. De esta forma, el caso de España apoya la hipótesis de que la estructura de costes de un sector influye en sus preferencias monetarias, al tiempo que apoya el argumento de que la política comercial es clave para entender la economía política del tipo de cambio.
[ca] En aquest treball es presenta i s'analitza una experiència educativa innovadora contextualitzada en la formació científica dels futurs mestres, que té per objectiu facilitar l'assimilació de continguts científics (sobre salut i el cos humà) alhora que es canalitza la creativitat. En concret, es van dissenyar activitats creatives, com ara l'escriptura de lletres de cançons, la creació de murals interactius i la gravació de videoclips destinats a un públic infantil, de manera que aquests productes dels treballs dels estudiants suposessin una transposició didàctica i la generació de recursos per a l'aula de Primària. La realització d'aquestes activitats es va nodrir de l'ús d'eines d'intel·ligència artificial (IA) i altres recursos digitals, la qual cosa va enriquir la qualitat final de tot plegat i va estimular la motivació dels estudiants. Els resultats obtinguts mitjançant l'anàlisi sistemàtica dels productes creatius i diferents instruments d'avaluació (coevaluació, autoavaluació i observació directa) mostren un impacte positiu en la comprensió dels continguts científics i el rendiment creatiu dels futurs mestres. L'article conclou reflexionant sobre la pertinença d'integrar la creativitat i la IA en l'ensenyament de les Ciències i la formació del professorat, així com la idoneïtat de conjugar tot això en processos de transposició didàctica que impulsin el disseny de materials didàctics originals i específics.

[es] En este trabajo se presenta y analiza una experiencia educativa innovadora contextualizada en la formación científica de los futuros maestros, que tiene por objetivo facilitar la asimilación de contenidos científicos (sobre salud y el cuerpo humano) al tiempo que se canaliza la creatividad. En concreto, se diseñaron actividades creativas, tales como la escritura de letras de canciones, la creación de murales interactivos y la grabación de videoclips destinados a un público infantil, de tal manera que estos productos de trabajos de los estudiantes supusieran una transposición didáctica y la generación de recursos para el aula de Primaria. La realización de estas actividades se nutrió del uso de herramientas de inteligencia artificial (IA) y otros recursos digitales, lo cual enriqueció la factura final de todo ello y estimuló la motivación de los estudiantes. Los resultados obtenidos mediante el análisis sistemático de los productos creativos y diferentes instrumentos de evaluación (co-evaluación, auto-evaluación y observación directa) muestran un impacto positivo en la comprensión de los contenidos científicos y el desempeño creativo de los futuros maestros. El artículo concluye reflexionando sobre la pertinencia de integrar la creatividad y la IA en la enseñanza de las Ciencias y la formación del profesorado, así como la idoneidad de conjugar todo ello en procesos de transposición didáctica que impulsen el diseño de materiales didácticos originales y específicos.