BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] L'estudi d'un capbreu de censals manat confeccionar a finals del regnat d'Alfons el Magnànim, no sols permet calibrar amb major precisió quin va ser el volum real del deute contret pel municipi mallorquí a Catalunya, sinó també conèixer el grau de participació dels distints grups socials en aquest deute extern i tenir identificats alhora els principals creditors catalans. La dita font també permet apreciar els resultats obtinguts de cara a l'efectiva disminució del pes d'aquest deute abans de mitjan segle XV, en compliment de les disposicions preses a la Concòrdia de Barcelona de 143.

[en] An analysis of a capbreu de censals (an inventory of perpetual annuities), drafted on request towards the end of Alfonso V's reign, not only allows us to gauge more accurately the real extent of the debt contracted by the Majorcan municipality in Catalonia, but it also indicates different social groups' degree of involvement in this external debt, together with the full identification of the main Catalan creditors. This source of information also enables us to appreciate the results of attempts to reduce the debt, thanks to measures adopted at the Concordia de Barcelona in 1431.
[ca] Tot i la importància del capítol catedralici de Mallorca durant la segona meitat del segle XV, la institució canonical no ha estat estudiada a fons. Aquest article presenta les bases sobre les quals construir una posterior investigació. En primer lloc, es fixa l'onomàstica dels canonges i els anys durant els quals ostentaren la prebenda, amb l'objectiu d'individualitzar-los i de determinar les persones que ocuparen les dignitats catedralícies i altres oficis a fora de la Seu. Tot seguit s'ofereixen algunes dades referents a les relacions familiars, fonamentals per explicar l'accés a les prebendes de certes persones, puix el nepotisme era molt habitual. En tercer lloc, els estudis universitaris també constituïen un factor determinant en el nomenament de canonges, i la normativa n'afavoria la formació. Finalment, les conclusions permeten delinear uns primers elements per a una prosopografia dels canonges de Mallorca al final de l'Edat Mitjana.

[en] Despite the importance of the Majorcan cathedral chapter during the second half of the fifteenth century, the canonical institution has not yet been fully studied. This paper offers a basis upon which to build subsequent research. Firstly, it determines the canons' personal names and the period during which they occupied their prebends, with the objective of identifying them as well as the cathedral dignitaries and other office holders outside the see itself. Next, it offers some data about family relationships, which is fundamental for explaining the access certain people had to prebends, because nepotism was very common. Third, it will be shown that university degrees constituted a decisive factor in the appointment of canons. Finally, the conclusions allow us to outline the first elements for a prosopography of the canons of Majorca at the end of the Middle Ages.
[ca] L'objectiu d'aquest article és l'estudi dels dos frontals romànics que van decorar consecutivament el presbiteri de l'església monàstica de Sant Sadurní de Tavèrnoles. Totes dues taules es relacionen, encara que de maneres diferents, amb l'acta de consagració del temple, un document falsificat però molt interessant que evoca l'especial context històric de l'àrea septentrional del comtat d'Urgell. Aquest context incideix directament en la vida dels mobles: explica la destrucció del primer, l'any 1092, i condiciona la creació i el contingut iconogràfic del segon, elaborat probablement durant el tercer quart del segle XII.

[en] The aim of this paper is to analyse the two Romanesque altar frontals which consecutively decorated the altar of the abbey church of Sant Sadurní de Tavèrnoles. Both panels were related, but in a very different way, to the consecration document of Tavèrnoles, a fascinating forgery that recalls the political context of the northern region of the county of Urgell. This context directly influenced the panels: it explains the destruction of the first in 1092, and it determines the iconographic programme of the second, made in the third quarter of the 12th century.
[ca] En aquest article es revisa la situació de la comunitat de religiosos seculars instituïda a Reus des del moment de la seva creació, l´any 1326. En primer Hoc, s'estudien els diferents tipus de renda percebuts per la dita comunitat, tant les procedents de determinats drets parroquials com les dels beneficis adjudicats a cada religiós i els censals cobrats del municipi, a compte d'aniversaris o misses de difunts. Amb tot, el principal tema tractat es refereix a les obligacions fiscals d'aquesta comunitat envers el municipi, la qual cosa implica fer un seguiment cronològic al procés de definició del règim fiscal d'aquesta col lectiu a partir d'agunes concòrdies i/o sentencies judicials emeses durant el segle XIV. Sanalitza, així mateix, la situació patrimonial dels religiosos locals, prenent com a punt de partida els bens que consten en alguns registres fiscals. Finalment, s'analitza el grau d'implicació dels clergues en l'administració municipal, especialment, pel que fa referència ais arrendaments de determinats impostos. L'article es completa amb un Apèndix on s´inclouen unes interessants "ordinacions" del segle XV que mostren el funcionament intern de la dita comunitat.

[en] This article reviews the position of the secular clerical community established in the town of Reus since its creation in 1326. To begin with, there is a focus on the different income sources perceived by this community, with reference to both certain parish rights, and the benefits granted to each clergyman and the income collected from the town for anniversaries or masses for the deceased. However, the main issue covered concerns this group's tax duties with the town. This involves chronologically tracking the definition process for the tax system of this group based on statements and /or judicial sentences issued throughout the 14th century. This paper moreover examines the situation of the local clergy with regard to material goods, based on the assets noted in some tax records. Finally, there is an analysis of the degree of clerical involvement in the town government, particularly with regard to income stemming from certain taxes. The appendix includes some interestingordinacions, or ordainments from the 15th century that reveal the inner workings of this community.
[ca] L'any 1212 la família Montcada es fa amb el control de l´àrea del Baix Segre, una de les mes densament habitades en època islàmica. Dos segles després, tot i la profunda implantació del sistema feudal, la comunitat musulmana no només hi conserva una forta presencia poblacional sinó que a més mante vives bona part de les seves institucions. Aquesta comunitat -organitzada en aljames- es concentra en les viles d'Aitona, Seròs i Mequinensa, on constitueix el gruix de la població. Aquesta tensió entre els antics i els nous marcs de relacions en que es mou la comunitat islàmica (materialitzats en sistemes de tinença com l'emfiteusi) conferí a la zona un caire marcadament singular.

[en] In the year of 1212, Monteada family obtained the control from the Baix Segre area, one of the most densely inhabited in Islamic times. Two centuries later, in spite of the deep implantation of the feudal system, the Muslim community did not only conserved a strong presence, but it kept also alive a big portion of its institutions. This community -organized in aljames- was concentrated in the villages of Aitona, Seròs and Mequinensa, where it constituted the most important part of its population. This tension between the ancient and the new setting of relationships where this community is involved (materialized in contracts like the emfiteusi) gives to this area a singular tint.
[ca] En aquest article s'estudia el mercat de cessió de la terra a curt termini en la societat rural valenciana a les darreries de l'Edat Mitjana. A partir de fonts notarials i judicials, es pot conèixer la funció econòmica que exercien aqüestes formes de gestió de la terra en el sistema agrari. La penetració del capital urbà a través d aquesta mena de contractes sempre va ser limitada. Lluny d'erosionar F hegemonia de la petita explotació camperola, els arrendaments consolidaven aquest model com a base productiva del sistema feudal.

[en] In this article, it is studied the market of land lease in the Valentian rural society in the end of the Middle Age. Using notarial sources and court rolls, it is possible to know the economic function that exercised this forms of land management in the agrarian system. The penetration of urban capital through this kind of contracts was always limited. Far from eroding the hegemony of the small peasant farming, leases consolidated this pattern as productive basis of the feudal system.
[ca] L'objecte d'aquest article es estudiar la qüestió de la penúria de cereals a Barcelona durant el regnat d'Alfons el Benigne. Es tracten diferents aspectes com ho son: les causes de l'endèmica escassetat de blat a Barcelona, la política cerealística establerta per la Corona y pel govern de la ciutat, les rutes per les quals el blat arribava a la ciutat comtal, els diferents mitjans que el govern municipal emprava per a atreure els comerciants de cereals cap a Barcelona, preus dels cereals, tipus de cereals, pesos i mesures, ordinacions sobre cereals i farines, el mesurador de la quartera.

[en] The aim of this article is to study the question of wheat scarcity in Barcelona during the reign of Alphonse the Benign. Different aspects are boarded, such as: reasons of the endemic wheat shortage in Barcelona, the cerealistic policy established by the Crown and by the city Council, the routes of wheat arrival, different means that the Barcelona Council used so that merchants were interested in introducing cereal into the city, prices of cereals, kinds and qualities of cereals, weights and measures, the regulation on cereals proceeded from the Council, public officials whose role was to control cereals and flours in Barcelona.
[ca] L'expressió de la lluita contra el pecat, del combat contra el dimoni constitueix una de les isotopies més generals i esteses en la predicació vicentina. Aquest estudi intenta, d'una banda, descriure l'aprofitament de l'al·legoria de les armes del cristià, d'arrel paulina, per a l'expressió de tal eix semàntic; d'altra, il·lustra, amb mostres preses de sermons vicentins, la utilització de metàfores i al·legories de base militar per a l'expressió del conflicte amb el mal. Finalment, s'atura en l'estudi de la batalla campal contra el dimoni, inclosa en un sermó de Quaresma, situant aquesta en el context d'altres utilitzacions del mateix tòpic.

[en] The expression of the fight against sin, the battle against the demon constitutes one of the most general and extended isotopies in the preaching of Vincent Ferrer. This paper attempts, on the one hand, to describe the exploitation of the allegory of the Christian's weapons, of Pauline origin, for the expression of such a semantic approach; on the other, it illustrates, with examples taken from Vincent Ferrer's sermons, the use of metaphors and military allegories for the expression of the conflict with evil. Finally, it concludes with the study of the pitched battle against the devil, included in a Lenten sermon, placing it in the context of other uses of the same topic or theme.
[ca] Anàlisi de l'evolució del lèxic en els dos testimonis que han conservat la traducció catalana que Berenguer Sarriera va fer del Regimen sanitatis ad regem Aragonum d'Arnau de Vilanova. La comparació del lèxic dels dos manuscrits, copiats amb un segle de diferència, demostra l'esforç d'adaptació dels copistes als usos contemporanis. L'adaptació de la scripta als usos temporals de cada copista indica la utilitat del gènere dels regimina sanitatis i l'existència d'un públic disposat a adquirir aquest tipus d'obres, sobretot si estan traduïdes a la llengua vulgar. Un altre indicador de l'èxit i la difusió d'aquest gènere mèdic és la presència de conceptes i de terminologia que li són propis en les obres literàries. S'aporten alguns exemples extrets del Llibre de meravelles de Ramon Llull, Lo Crestià de Francesc Eiximenis, el Curial e Güelfa, el Tirant lo Blanc de Joanot Martorell i l'Espill de Jaume Roig.

[en] Analysis of the evolution of vocabulary in the two manuscripts that have preserved the Catalan translation carried out by Berenguer Sarriera of Regimen sanitatis ad regem Aragonum by Arnau de Vilanova. The comparison of the vocabulary of the two manuscripts, copied a century apart, demonstrates the effort of both copysts to adapt to contemporary uses. The adaptation of the scripta to temporary uses of every copyst indicates the usefulness of the genre of regimina sanitatis and the existence of a public willing to acquire this type of works, especially if they are translated into the vernacular language. Another indicator of the success and diffusion of this medical genre is the presence of its own concepts and terminology in literary works. This paper presents some examples from the Llibre de meravelles by Ramon Llull, Lo Crestià by Francesc Eiximenis, Curial e Güelfa, Tirant lo Blanc by Joanot Martorell and l'Espill by Jaume Roig.
[ca] L'esclat de la guerra civil catalana l'any 1462 va comportar l'adopció de mesures de finançament extraordinàries per part de la Diputació del General de Catalunya i el Consell de Barcelona, les institucions que lideraven el bàndol enfrontat al rei Joan II. Una d'elles va ser l'emissió de deute públic −censals morts−, tasca a la qual es van abocar ambdós organismes ràpidament. L'objectiu d'aquest estudi és veure qui va adquirir aquestes rendes venudes en un període de màxima inestabilitat mitjançant dos treballs diferenciats. El primer, la classificació dels compradors en grups socioprofessionals i segments de població. El segon, la identificació dels principals censalistes de totes dues institucions. Així s'ofereix al lector una radiografia de tots aquells que van posar el seu capital a disposició de la lluita contra el rei.&nbsp;

[en] The outbreak of the Catalan Civil War in 1462 brought with it the adoption of extraordinary financing measures by the Diputació del General of Catalonia and Barcelona's city council, the institutions leading the side against King John II. One was the issue of annuities −censals morts−, a task both institutions quickly threw themselves into. The aim of this study is to see who acquired these annuities sold in a period of extreme unrest through two different works. The first one the classification of buyers into socio-professional groups and population sections. The second one is the identification of the main creditors of both institutions. This gives the reader an in-depth analysis of all those who made their capital available to the fight against the king.
[ca] En el present article es posa al descobert la riquesa com a font històrica de primer ordre dels inventaris de sagristia del monestir de Sant Antoni i Santa Clara de Barcelona, primera comunitat de l'orde de Santa Clara en terres catalanes. L'estudi ens acosta a les particularitats d'aquesta sèrie documental en el seu fons arxivístic, la seva autoria (el càrrec de sagristana), així com a les principals tipologies de béns inventariats i descrits (parament i vestimenta litúrgica, orfebreria, obres d'art, llibres...). El conjunt permet donar una imatge rica de la cultura monàstica femenina, en l'acompanyament de la litúrgia, en la imatgeria sagrada, en la cultura escrita. Entre els resultats, sobresurt, la concepció funcional, curosa i detallada que la comunitat de germanes féu de cada peça, a l'hora de marcar el temps i el calendari litúrgic, com també a l'hora de gestionar i viure el dins/fora, la relació amb l'exterior.

[en] The Monastery of Santa Clara and San Antonio in Barcelona was the first community of the Order of St. Clare in Catalonia. The present article reveals the wealth of its sacristy inventories as first-class historical sources. The study illustrates the special characteristics of the series of documents in the monastery's archives: its authorship (by female sacristans) as well as the main types of items inventoried and described (liturgical clothing and ornaments, jewelry, works of art, books ...). The ensemble provides a rich perspective on female monastic culture with regard to its involvement in liturgy, sacred imagery and written culture. One of the outstanding results is an appreciation of the careful and detailed functional design applied by the community of nuns to each item, to keep track of time and the liturgical calendar, as well as to manage and live their relationship with the outside world.
[ca] L'article presenta incidents de cors i pirateria entre catalans súbdits de la Corona d'Aragó i els països musulmans occidentals del Magrib i Granada dins el context de les relacions de pau o guerra amb aquests països, en un període breu de temps entre 1291 i 1309. Assenyala la dificultat de fer observar els tractats de pau o de treva a corsaris i mercaders.

[en] This article refers to some instances of privateering and piracy between the Catalan subjects of the Crown of Aragon and the subjects of the Western Muslim Countries, the Magrib and Granada, in the context of relations with the latter in both peace and war, during the brief period from 1291 to 1309. The paper points out how difficult it was to make the privateers and merchants observe any peace treaty or truce.
[ca] A través deis folis del Llibre de comptes del viatge a Xipre de Joan Benet, de 1343, es poden conèixer, a més deis diferents embalatges utilitzats en el transport de de mercaderies, com els ponts o les caixes, les gerres, els cofins, els barquins o les bústies, entre d'altres, tot el seguit d'operacions que calia fer, a fi i efecte de transportar les mercaderies en les millors condicions possibles.

[en] Analyzing the Account's Book of Joan Benet's voyage to Chipre in 1343, one can know the different kinds of packages used in the transport of goods, such asponts, boxes, jars, cofins, barquins, or bústies, among other ones. Besides this, one can know too the procedure that was needed so as to convey the goods as best as possible.
[ca] En la seva publicació Els Diplomes carolingis a Catalunya, Ramon d'Abadal publicà la refecció de dos documents de Carlemany perduts, un per als hispana i l'altre per als barcelonins. Aquest article revisa les fonts utilitzades i els paràgrafs escollits per Abadal, examina la seva coherència amb les fonts conegudes i proposa una nova refecció, en part diferent.

[en] In his work Els Diplomes carolingis a Catalunya, Ramon d'Abadal published the reconstruction of two lost charters of Charlemagne, one for the hispani and the other for the inhabitants of Barcelona. This article revises the sources used and the paragraphs chosen by Abadal, examines their coherence with known sources and puts forward a new, partially different reconstruction.
[ca] Revisi&oacute; del treball que amb el mateix t&iacute;tol es va publicar a la revista &ldquo;Anuario de Estudios Medievales&rdquo;, 36/1 (2006), pp. 355-384. La restauraci&oacute; de les peces estudiades ha perm&egrave;s obtenir nous resultats sobre la iconografia i el sentit simb&ograve;lic de les imatges plasmades a l&rsquo;esmentat retaule

[en] This is a work review of the article published in &ldquo;Anuario de Estudios Medievales&rdquo; 36/1 (2006), pp. 355-284. After the restoration of the pieces one has obtained new data about their iconography and their image&rsquo;s symbolism.
[ca] L'article analitza el procés de formació de la Diputació del General o Generalitat de Catalunya com a comissió nomenada per les corts de Cervera i les següents per tal d'administrar el donatiu destinat a sostenir la guerra amb Castella de 1356-1369. Assenyala les diverses etapes de consolidació de la institució i el pas d'institució temporal a permanent a causa de la necessitat d'administrar el deute públic creat. Comenta l'actuació dels diputats com a executors de les decisions de cadascuna de les corts celebrades durant els deu any s estudiats.

[en] The article analyzes the making of the Diputació del General or Generalitat of Catalonia, which came to life as a Commission appointed by the Com held in Cervera and in the next Assemblies that followed it, in order to manage the gift (donatiu) designed to finance the War with Castile, from 1357 to 1369. The article points out also the different periods through which the institution became consolidated and standing, after having been temporary, because of the need of managing the extant Public Debt. Finally, the paper explains the performance of Deputies as executors of the issues of the Assemblies held during the ten years studied.
[ca] En diversos passatges de la seva obra, Ramon Llull fa referència a l'obscuritat expressiva –en altres casos parla de subtilitat– com una dificultat que el lector ha de superar per accedir a la significació del text; aquesta superació li reportarà coneixement i plaer intel·lectual. El motiu de l'obscuritat és present en la tractadística retòrica llatina, per bé que en el cas de Llull s'ha vinculat amb la tradició trobadoresca del trobar clus. Diversos indicis apunten que el motiu s'ha de relacionar igualment, i sobretot, amb l'exegesi bíblica. Llull se'n serveix dotant- lo d'una significació pròpia, lligada a la doctrina de les dues intencions.

[en] In different passages of his works, Ramon Llull makes reference to expressive obscurity –sometimes he uses the term subtlety– as a difficulty the reader should overcome to have access to the book's signifi cation. Succeeding in this trial will give him knowledge and intellectual pleasure. The subject of the obscurity is mentioned in latin treatises on rhetorics; scholars on Llull also put it in contact with the troubadouresque tradition of trobar clus. There are evidences of a special relation between expressive obscurity and biblical exegesis. Llull gives to this motif a particular signification, close to the doctrine of the two intentions.
[ca] Partint de la premissa de la gran mortalitat infantil baixmedieval, aquest treball intenta una aproximació a l'esperança de vida dels infants acollits a l'hospital de la Santa Creu de Barcelona durant la primera meitat del segle XV. Una de les funcions de l'hospital era recollir els expòsits, procurar la seva supervivència i la seva integració a la societat. El compliment d'aquestes funcions va implicar la redacció d'una sèrie de documents que, si bé només s'han conservat en part, ens ofereixen informació molt interessant pel tema d'aquest treball. Presentem dades sobre la mortalitat en les diverses etapes de la infància, la incidència dels brots epidèmics, les notícies que hem pogut obtenir sobre les malalties, els remeis, les causes de la mort i els enterraments infantils.

[en] On the premise of high infant mortality in the early medieval period, this paper attempts an approach to life expectancy of children taken in at the Santa Creu hospital in Barcelona, during the first half of the 15th century. One of the functions of the hospital was to host foundlings and ensure their survival and integration into society. To fulfil these functions a set of documents were drafted, although only parts of then survive, providing interesting information on the topic of this paper. We present data on mortality in the various stages of childhood, the incidence of outbreaks of epidemics, the information we have been able to obtain on diseases the remedies, causes of death and infant burials.