[ca] Les Estereotípies Motores (EM) son molt freqüents en nens amb Trastorn de l'Espectre Autista (TEA), però tenen tendència a reduir-se amb l'edat. S'ha descrit la presència de EM, Desregulació Emocional (DE) i Alteració de la Reactivitat Sensorial (SENS) ja durant el primer any de vida. Diversos estudis han descrit per separat l'associació de DE i SENS amb les EM. El nostre objectiu principal fou investigar la relació de la DE amb les EM en diferents edats i estudiar la influència conjunta de la DE i els 3 patrons de SENS sobre la freqüència i la gravetat de les EM. Els objectius secundaris foren estudiar l'associació d'altres Comportaments i Interessos Repetitius i Restringits (CIRR) amb la DE en nens amb TEA, descriure els tipus d'EM, la seva evolució en el temps, la seva associació amb DE i SENS en adults i adolescents amb TEA i estudiar l'associació entre DE i SENS. Es realitzaren 2 estudis, utilitzant per l'anàlisi estadístic els models de regressió múltiple. Al primer estudi (N= 151) es van comparar dos grups de nens amb TEA infantil amb/sense EM freqüents (EMF i EMA respectivament), mesurades amb l'Entrevista de Diagnòstic de Autisme-Revisada (ADI-R), i es va determinar l'associació significativa de DE i ansietat/depressió amb la presència d'EMF, mesurades amb la Child Behavior Checklist (CBCL). No es va observar la influència de l'edat, el gènere i la discapacitat intel·lectual. Cap altra CIRR va mostrar associació amb EM en este estudio. El segon estudi es va realitzar amb una mostra d'adolescents i adults amb TEA (N=97) i es va determinar la associació de la freqüència i gravetat de EM (SBS-EM-F-A i SBS-EM-G-A respectivament), mesurada amb l'escala de conductes estereotipades (SBS), amb el DE, utilitzant l'Inventari de Desregulació Emocional (EDI); i amb Hiporreactivitat (AASP-HOS), Hiperreactivitat (AASP-HRS) i Cerca sensorial (AASP-BS), mesurada amb el Perfil Sensorial de l'Adolescent i Adult (AASP). La DE va deixar de ser una variable explicativa de l'EM quan s'introduïren al model de les covariable de la Comorbiditat Psiquiàtrica (TOTASEBA) i els patrons SENS. HOS, HRS i BS mostraren una associació diferent amb SBS-EM-F-A i SBS- EM-G-A, sent AASP-HOS la que presenta una associació més consistent. L'edat s'associà SBS-EM-F-A, i TOTASEBA fou l'única variable explicativa en el model d'associació de AASP-BS i SBS-EM-G-A. Es va descriure a més, el manteniment d'algunes de les EM més específiques de TEA (EM mans i dits i passejar-se). AASP-HOS s'associà a quasi tots els tipus d'EM. Aquestes troballes dispars recolzen la conveniència d'analitzar els subtipus de CIRR i els patrons de SENS per separat, per a l'estudi de les bases neurobiològiques subjacents. D'altra banda, queda per determinar si la tipologia de les ME, la seva freqüència i gravetat, la seva associació amb altres variables i contextos, poden ajudar a dissenyar tractaments més específics per les EM (si calen) i classificar subgrups fenotípics que facilitin la identificació de gens de risc.

[es] Las Estereotipias Motoras (EM) son muy frecuentes en niños con Trastornos del Espectro Autista (TEA), pero tienden a disminuir con la edad. Se ha descrito la presencia de EM, Desregulación Emocional (DE) y Alteración de la Reactividad Sensorial (SENS) ya durante el primer año de vida. Diversos estudios han descrito por separado la asociación de DE y SENS con las EM. Nuestro objetivo principal ha sido investigar la relación de la DE con las EM en diferentes edades y estudiar la influencia conjunta de DE y los 3 patrones de SENS sobre la frecuencia y gravedad de las EM. Los objetivos secundarios han sido estudiar la asociación de otros Comportamientos e Intereses Repetitivos y Restringidos (CIRR) con la DE en niños con TEA, describir los tipos de EM, su evolución en el tiempo, su asociación con DE y SENS en adultos y adolescentes con TEA y estudiar la asociación entre DE y SENS. Se llevaron a cabo 2 estudios, utilizando para su análisis estadístico modelos de regresión múltiple. En el primer estudio (N= 151) se compararon dos grupos de niños TEA con/sin EM frecuentes (EMF y EMA respectivamente), medidas con la Entrevista de Diagnóstico de Autismo-revisada (ADI-R), y se determinó una asociación significativa de DE y ansiedad/depresión con la presencia de EMF, medidas con la Child Behavior Checklist (CBCL). No se observó la influencia de la edad, el género y la discapacidad intelectual. Ninguna otra CIRR mostró asociación con EM en este estudio. El segundo estudio se realizó con una muestra de adolescentes y adultos con TEA (N=97) y se determinó la asociación de la frecuencia y gravedad de EM (SBS-EM-F-A y SBS-EM-G-A respectivamente), medida con la Escala de Conductas Estereotipadas (SBS), con la DE, utilizando el Inventario de Desregulación Emocional (EDI); y con la Hiporreactividad (AASP-HOS), Hiperreactividad (AASP-HRS) y Búsqueda sensorial (AASP-BS), medida con el Perfil Sensorial del Adolescente y Adulto (AASP). La DE dejó de ser una variable explicativa de EM cuando se introdujeron en el modelo la covariable de Comorbilidad Psiquiátrica (TOTASEBA) y los patrones SENS. AASP-HOS, AASP-HRS y AASP-BS mostraron diferente asociación con las SBS-EM-F-A y SBS-EM-G-A, siendo la AASP-HOS la que presentó una asociación más consistente. La edad se asoció a la SBS-EM-F-A, y TOTASEBA fue la única variable explicativa en el modelo de asociación de AASP-BS y SBS-EM-G-A. Se describió además el mantenimiento de algunas de las EM más específicas de TEA (EM manos y dedos y pasearse). La AASP-HOS se asociaba a casi todos los tipos de EM. Estos hallazgos dispares apoyan la conveniencia de analizar los subtipos de CIRR y los patrones de SENS por separado, para el estudio de las bases neurobiológicas subyacentes. Por otro lado, falta determinar si la tipología de EM, su frecuencia y gravedad, y su asociación con otras variables y contextos, pueden ayudar al diseño de tratamientos más específicos para las EM (si se requiere) y a la clasificación de subgrupos fenotípicos que faciliten la identificación de genes de riesgo.