BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] La Revolució Energètica Cubana (REC) sorgeix de les necessitats de resoldre la situació social i econòmica de Cuba, submergida en una crisis energètica amb constants talls en el subministrament elèctric que limitaven completament el desenvolupament del país. La REC (2006) es un conjunt de mesures basades en els principis de l'autosuficiència energètica, l'estalvi i ús racional de l'energia, i l'increment de l'eficiència en tots els aspectes. En el present treball es realitza l'anàlisi de la sostenibilitat socio-ambiental de la REC a la "Universidad Central Marta Abreu de las Villas" (UCLV), ubicada a Santa Clara (Cuba). La valoració s'ha efectuat mitjançant l'anàlisi dels impactes socials i ambientals en dos estudis paral·lels que es complementen aplicant la tècnica de la commensurabilitat dèbil. El conjunt dels programes de la REC han tingut com a principal conseqüència la millora en el subministrament elèctric i l'estalvi energètic, produint la reducció de les emissions de CO2 en un 30% tot i l'augment de l'activitat a la UCLV i de la flota d'equips. Les mesures adoptades han incidit en la qualitat de la docència, les condicions de vida, la conscienciació i la participació de la població, donant lloc a un impacte social positiu. Així doncs, el balanç global de la REC es qualifica de positiu ja que ha permès el desenvolupament de la UCLV sense incrementar-ne els impactes ambientals, fet pel qual es pot considerar la REC com un pas en el camí cap a la sostenibilitat socio-ambiental.

[es] La Revolución Energética Cubana (REC) surge de las necesidades de resolver la situación social y económica de Cuba, sumergida en una crisis energética con constantes apagones que limitaban por completo el desarrollo del país. La REC (2006) es un conjunto de medidas basadas en los principios de la autosuficiencia energética, el ahorro y uso racional de la energía, y el incremento de la eficiencia en todos los aspectos. En el presente trabajo se realiza el análisis de la sostenibilidad socio-ambiental de la REC en la Universidad Central Marta Abreu de las Villas (UCLV), ubicada en Santa Clara (Cuba). La valoración se ha efectuado mediante el análisis de los impactos ambientales y sociales en dos estudios paralelos que se complementan aplicando la técnica de conmensurabilidad débil. El conjunto de los programas de la REC han propiciado mejoras en el suministro eléctrico y en el ahorro energético, disminuyendo en un 30% las emisiones de CO2, a pesar del incremento en la actividad docente y en la flota de equipos, en la universidad. Las medidas adoptadas han incidido en la calidad de la docencia, las condiciones de vida, la concienciación y la participación de la población, dando lugar a un impacto social positivo. De esta manera, el balance global de la REC se califica de positivo ya que ha permitido el desarrollo de la UCLV sin incrementar los impactos ambientales, por lo que se puede considerar un paso en el camino hacia la sostenibilidad socio-ambiental.
[ca] Aquest document narra la ideació i el desenvolupament d'un sistema que es farà servir internament a l'empresa corporativa Roche com a eina per automatitzar els processos de documentació dels seus projectes mitjançant la utilització de scripts de Python inclosos en pipelines.

[es] Este documento narra la ideación y el desarrollo de un sistema que será usado internamente en la empresa corporativa Roche como herramienta para automatizar los procesos de documentación de sus proyectos mediante la utilización de scripts de Python incluidos en pipelines.
[ca] Estudi observacional, prospectiu i unicéntrico l'objectiu del qual era demostrar l'eficàcia analgèsica dels protocols de dolor agut postoperatori implantats al nostre hospital. Es van analitzar 114 pacients dividits en 2 grups (pre i postimplantació de protocols). L'eina per avaluar el dolor va ser l'enquesta. Els resultats obtinguts van concloure que després de la implantació de protocols hi havia millora en la valoració del dolor en les primeres 24 i 48 hores del postoperatori, disminuïa la necessitat d'analgèsia de rescat i els pacients referien estar més ben informat. El grau de satisfacció dels pacients no es va modificar després de la introducció de protocols.

[es] Estudio observacional, prospectivo y unicéntrico cuyo objetivo era demostrar la eficacia analgésica de los protocolos de dolor agudo postoperatorio implantados en nuestro hospital. Se analizaron 114 pacientes divididos en 2 grupos (pre y postimplantación de protocolos). La herramienta para evaluar el dolor fue la encuesta. Los resultados obtenidos concluyeron que tras la implantación de protocolos existía mejoría en la valoración del dolor en las primeras 24 y 48 horas del postoperatorio, disminuía la necesidad de analgesia de rescate y los pacientes referían estar mejor informados. El grado de satisfacción de los pacientes no se modificó tras la introducción de protocolos
[ca] Diverses lleis i plans preveuen la incorporació de la perspectiva de gènere a l'educació a Catalunya. Aquest article analitza com les directrius polítiques en aquest sentit es traslladen, recontextualitzen i implementen en instituts catalans. A partir de quinze grups de discussió amb representants del professorat, alumnat, equips directius i famílies (N = 103) de dotze centres educatius del territori, s'exploren les múltiples formes de posar-ho en pràctica segons les particularitats de cada context. Partint del marc analític de Braun et al. (2011), els resultats evidencien que el context material, situat, extern i, particularment, el professional, modulen la implementació de les polítiques de gènere a l'educació catalana. L'article mostra, també, que els actors en l'àmbit escolar fan pràctiques relacionades amb el gènere segons els seus valors i creences. Finalment, es discuteix com, lluny d'una aproximació de dalt a baix, també hi ha creació de política en l'últim nivell del sistema educatiu: l'escola.

[es] Varias leyes y planes contemplan la incorporación de la perspectiva de género en la educación en Cataluña. Este artículo analiza cómo las directrices políticas en este sentido se trasladan, recontextualizan e implementan en institutos catalanes. A partir de quince grupos de discusión con representantes del profesorado, alumnado, equipos directivos y familias (N = 103) de doce centros educativos del territorio, se exploran las múltiples formas de ponerlo en práctica según las particularidades de cada contexto. Partiendo del marco analítico de Braun et al. (2011), los resultados evidencian que el contexto material, situado, externo y, particularmente, el profesional modulan la implementación de las políticas de género en la educación catalana. Asimismo, el artículo muestra que los actores en el ámbito escolar realizan prácticas relacionadas con el género según sus valores y creencias. Finalmente, se discute cómo, lejos de una aproximación de arriba abajo, también hay creación de política en el último nivel del sistema educativo: la escuela.
[ca] Els programes de desenvolupament de mestres han format part del panorama de l'educació superior de parla anglesa durant més de quaranta anys. En l'actualitat existeix un acord general sobre l'impacte positiu que tenen els programes de desenvolupament de professors en els mestres i estudiants, però l'abast i la durada del seu impacte en la cultura de la disciplina i les institucions estan més aviat poc documentats i evidenciats. Hi ha una clara necessitat d'una investigació rigorosa sobre l'impacte dels programes de desenvolupament dels mestres que miri més profundament i més enllà dels professors que participen en els programes. L'objectiu d'aquest treball és fer ús de la investigació i la literatura anglesa per identificar l'impacte i l'eficàcia dels programes i activitats de desenvolupament de mestres i proposar un marc per a la mesura sistemàtica i la recopilació d'informació sobre l'eficàcia d'aquests programes. S'argumenta que aquestes mesures i indicadors han de passar del paradigma d'investigació al paradigma d'avaluació perquè puguin informar els programes de desenvolupament i millora docent actuals i futurs. S'han de dissenyar programes en l'etapa de planificació per construir una base d'evidència que permeti a investigadors i professionals fer preguntes més complexes sobre on i sobre qui tenen impacte els programes, i per què.

[es] Los programas de desarrollo de maestros han formado parte del panorama de la educación superior de habla inglesa durante más de cuarenta años. En la actualidad existe un acuerdo general sobre el impacto positivo que tienen los programas de desarrollo de profesores en los maestros y estudiantes; sin embargo, el alcance y la duración de su impacto en la cultura de la disciplina y las instituciones están más bien poco documentados y evidenciados. Existe una clara necesidad de una investigación rigurosa sobre el impacto de los programas de desarrollo de los maestros, que se ve más profundamente y más allá de los profesores que participan en los programas. El objetivo de este trabajo es hacer uso de la investigación y la literatura inglesa para identificar el impacto y la eficacia de los programas y actividades de desarrollo de maestros y proponer un marco para la medición sistemática y la recopilación de información sobre la eficacia de estos programas. Se argumenta que estas medidas e indicadores tienen que pasar del paradigma de investigación al paradigma de evaluación para que puedan informar a los programas de desarrollo y mejora docente actuales y futuros. Deben diseñarse programas en la etapa de planificación para construir una base de evidencia que permita a investigadores y profesionales hacer preguntas más complejas sobre dónde y sobre quién tienen impacto los programas y por qué.
[ca] Tenir una xarxa de contactes personals per buscar i aconseguir una ocupació és vital per accedir al món laboral; sobretot en persones joves amb dificultats d'inserció. Un estudi dut a terme pel Centre d'Estudis Sociològics sobre la Vida Quotidiana i el Treball - QUIT de la UAB, ha avaluat els entorns en els quals s'adquireixen els contactes útils. Els resultats mostren que els més importants són aquells que es generen en el món laboral, en el formatiu, i aquells que possibiliten accedir a contactes d'un nivell social més afavorit. Algunes de les conclusions destaquen la necessitat de fomentar polítiques de suport i la creació d'espais que transcendeixin l'entorn social més proper.

[es] Tener una red de contactos personales para buscar y conseguir un empleo es vital para acceder al mundo laboral; sobre todo en personas jóvenes con dificultades de inserción. Un estudio llevado a cabo por el Centro de Estudios Sociológicos sobre la Vida Cotidiana y el Trabajo - QUIT de la UAB, ha evaluado los entornos en los que se adquieren los contactos útiles. Los resultados muestran que los más importantes son aquellos que se generan en el mundo laboral, en el formativo, y aquellos que posibilitan acceder a contactos de un nivel social más favorecido. Algunas de las conclusiones destacan la necesidad de fomentar políticas de apoyo y la creación de espacios que trasciendan el entorno social más cercano.
[ca] Aquest Treball Final del Postgrau en Economia Social i Solidària ha permès dissenyar una primera versió d'una eina per avaluar l'impacte de gènere dels projectes impulsats per les organitzacions de l'Economia Social i Solidària. Aquesta eina és una necessitat per a les organitzacions del sector, que no sempre compten amb els recursos i els coneixements específics necessaris per dur a terme avaluacions de l'impacte dels projectes incorporant la perspectiva de gènere interseccional.

[es] Este Trabajo Final del Postgrado en Economía Social y Solidaria ha permitido diseñar una primera versión de una herramienta para evaluar el impacto de género de los proyectos impulsados por las organizaciones de la Economía Social y Solidaria. Esta herramienta es una necesidad para las organizaciones del sector, que no siempre cuentan con los recursos y conocimientos específicos necesarios para llevar a cabo avaluaciones del impacto de los proyectos incorporando la perspectiva de género interseccional.
[ca] La naturalesa de l'emplaçament de Saint-Louis marca el que és urbà. El creixement de la ciutat d'aquests darrers anys, marcadament caracteritzat per la modificació de les estructures urbanes i per l'ampliació dels espais edificats, s'inscriu en un ecosistema binari en el qual l'acció de l'aigua determina les composicions, recomposicions i descomposicions dels territoris urbans. Pel que fa a aquesta qüestió, la gestió portada a terme pels poders públics, que altera els mètodes d'aprofitament de l'espai, produeix un efecte peculiar sobre la morfología de la ciutat, que constitueix una marca d'identitat del que és urbà en relació amb la natura. Les grans ordenacions del seu espai i el naixement dels barris s'adeqüen a les condicions naturals sense poder revocar-se en gaires situacions, atès el control que exerceix, entre d'altres, l'element hídric. No obstant això, sembla que l'ecosistema, a favor del seu propi equilibri, deixa les seves empremtes en l'urbanisme de la ciutat, que és minvat pel que fa als seus valors urbans.

[es] La naturaleza del emplazamiento de San Luis marca lo urbano. El crecimiento de la ciudad de estos últimos años, marcadamente caracterizado por la modificación de las estructuras urbanas y por la ampliación de los espacios edificados, se inscribe en un ecosistema binario en el que la acción del agua determina las composiciones, recomposiciones y descomposiciones de los territorios urbanos. A este respecto, la gestión llevada a cabo por los poderes públicos, que altera los métodos de aprovechamiento del espacio, produce un efecto peculiar sobre la morfología de la ciudad, que constituye una marca de identidad de lo urbano en relación con la naturaleza. Las grandes ordenaciones del espacio y el nacimiento de los barrios de la ciudad se adecuan a las condiciones naturales, sin poder revocarse en numerosas situaciones, debido al control que ejerce, entre otros, el elemento hídrico. Sin embargo, parece que el ecosistema, en favor de su propio equilibrio, deja sus huellas en el urbanismo de la ciudad, al que merma en lo que se refiere a los valores urbanos. Palabras clave: emplazamiento, ....
[ca] L'objectiu d'aquesta tesi és descriure els diferents factors que poden ajudar els estudiants universitaris a millorar la lectura de l'anglès acadèmic. Aquesta investigació se centra en descriure la importància que té la lectura d'anglès acadèmic; les diferents habilitats i estratègies clau per a la lectura acadèmica; les característiques de l'anglès acadèmic que són rellevants per familiaritzar els estudiants universitaris amb els textos acadèmics, i en l'aprenentatge mòbil. Aquest treball il·lustra els seu marc teòric descrivint com s'han adaptat els textos no acadèmics en textos acadèmics (nivell B1-B2) d'una aplicació mòbil: StratApp - The Art of Learning.

[es] El objetivo de esta tesis es describir los diferentes factores que pueden ayudar a los estudiantes universitarios a mejorar la lectura del inglés académico. Esta investigación se centra en describir la importancia que tiene la lectura de inglés académico; las diferentes habilidades y estrategias clave para la lectura académica; las características del inglés académico que son relevantes para familiarizar a los estudiantes universitarios con los textos académicos, y en el aprendizaje móvil. Este trabajo ilustra su marco teórico describiendo como se han adaptado los textos no académicos en textos académicos (nivel B1-B2) de una aplicación móvil: StratApp - The Art of Learning.
[ca] La immensa oferta de continguts a Internet porta als mitjans de comunicació a buscar estratègies per destacar i aconseguir visites a les seves pàgines web. En aquest sentit, les xarxes socials s'han convertit en l'escenari perfecte per posar en pràctica tècniques com el sensacionalisme i el clickbait. No obstant això, en utilitzar-se al context periodístic pot provocar que l'audiència malinterpreti el missatge. La següent recerca pretén analitzar l'impacte que provoquen aquests recursos en les informacions sobre terrorisme publicades a Twitter.

[es] La inmensa oferta de contenidos en Internet lleva a los medios de comunicación a buscar estrategias para destacar y conseguir visitas en sus páginas web. En este sentido, las redes sociales se han convertido en el escenario perfecto para poner en práctica técnicas como el sensacionalismo y el clickbait. Sin embargo, al utilizarse en el contexto periodístico puede provocar que la audiencia malinterprete el mensaje. La siguiente investigación pretende analizar el impacto que provocan estos recursos en las informaciones sobre terrorismo publicadas en Twitter.
[ca] Edició anotada i amb introducció de la novel·la breu "Al cabo de los años mil" de l'autor Juan Pérez de Montalbán. A la introducció es proporciona informació sobre el gènere (definició, estructura, personatges, història, lectors, etc.), l'autor i la novel·la que s'edita.

[es] Edición anotada y con introducción de la novela corta "Al cabo de los años mil" del autor Juan Pérez de Montalbán. En la introducción se proporciona información sobre el género (definición, estructura, personajes, historia, lectores, etc.), el autor y la novela que se edita.
[ca] Classe impartida pel director de l'Institut d'Estudis Metropolitans en el curs universitari sobre Olimpisme organitzat pel CEO-UAB al febrer de 1992 sobre els impactes urbanístics dels Jocs Olímpics de Barcelona'92.

[es] Clase impartida por el director del Institut d'Estudis Metropolitans en el curso universitario sobre Olimpismo organizado por el CEO-UAB en febrero de 1992 sobre los impactos urbanísticos de los Juegos Olímpicos de Barcelona'92.
[ca] Document publicat com a part de la col·lecció Working Papers amb el propòsit de descobrir les exigències de les noves polítiques culturals per a l'esport modern i analitzar el paper de l'olimpisme en l'actual societat de la informació. Per això es fa referència a diverses edicions dels Jocs Olímpics, però especialment, als de Sydney 2000.

[es] Documento publicado como parte de la colección Working Papers con el propòsito de descubrir las exigencias de las nuevas políticas culturales para el deporte moderno y analizar el papel del Olimpismo en la actual sociedad de la información. Para ello se hace referencia a varias ediciones de los Juegos Olímpicos, pero especialmente, en los de Sydney 2000.
[ca] Es compara el currículum de ciències espanyol en educació primària (ensenyaments mínims nacionals) amb els d'Anglaterra i EE. UU., i es fan propostes de millora. A les finalitats proposem la inclusió de nocions de naturalesa de la ciència i èmfasi en la ciència recreativa. Per els continguts, suggerim una revisió general per un panell d'experts en cadascuna de les matèries de ciències i la seva didàctica, una major sistematització de cada contingut al llarg dels tres cicles i una millor articulació dels continguts amb la resta de diferents elements curriculars.

[es] Se compara el currículo de ciencias español en educación primaria (enseñanzas mínimas nacionales) con los de Inglaterra y EE. UU., y se hacen propuestas de mejora. En las finalidades proponemos la inclusión de nociones de naturaleza de la ciencia y énfasis en la ciencia recreativa. Para los contenidos, sugerimos una revisión general por un panel de expertos en cada una de las materias de ciencias y su didáctica, una mayor sistematización de cada contenido a lo largo de los tres ciclos y una mejor articulación de los contenidos con el resto de diferentes elementos curriculares.
[ca] El treball es basa en analitzar quins trets comuns i diferencials tenen les tres emissores que emeten els partits del Barça en català (RAC1, Catalunya Ràdio i SER Catalunya). Abans de fer aquesta anàlisi, però, el treball inclou un repàs de quines han sigut les retransmissions futbolístiques en la ràdio en català fins al dia d'avui. Alhora també hi ha una descripció de quines són les característiques de les retransmissions esportives en la ràdio i identificar si existeix un marc genèric en el qual es basen.

[es] El trabajo se basa en analizar cuáles son los rasgos comunes y diferenciales que tienen las tres emisoras que emiten los partidos del Barça en catalán (RAC1, Catalunya Ràdio y SER Catalunya). Antes de hacer ésta análisis, el trabajo incluye un repaso de cuáles han sido las retransmisiones futbolísticas de la radio en catalán hasta el día de hoy. De la misma forma también hay una descripción de cuáles son las características de las retransmisiones deportivas en la radio e identificar si existe un marco genérico en el cual se basan.
[ca] Aquesta tesi combina dades històriques amb teoria de jocs per a intentar entendre millor la relació entre els partits polítics i l'opinió publica. En primer lloc, estudi les dinàmiques de les qüestions socials. Demostro que les qüestions socials (per exemple, aquelles relacionades amb els drets de les dones i les minories, o les qüestions racials) tendeixen a seguir patrons de comportament, tant en termes de partits com d'opinió pública. Després, basant-me en aquests patrons, proposo una nova forma de modelar el comportament dels partits i del que ciutadans. A través de tres articles teòrics, aprofundeixo en la interacció dinàmica entre partits polítics i opinió pública al voltant d'una qüestió política específica. Els meus resultats llancen llum sobre què incentiva els partits a donar suport polítiques oposades. També ajuden a entendre millor diversos fenòmens que s'han observat en la realitat, com ara el fet que els partits polítics semblen estar més polaritzats que els propis ciutadans.

[es] Esta tesis combina datos históricos con teoría de juegos para intentar entender mejor la relación entre los partidos políticos y la opinión publica. En primer lugar, estudio las dinámicas de las cuestiones sociales. Demuestro que las cuestiones sociales (por ejemplo, aquellas relacionadas con los derechos de las mujeres y las minorías, o las cuestiones raciales) tienden a seguir patrones de comportamiento, tanto en términos de partidos como de opinión pública. Después, basándome en estos patrones, propongo una nueva forma de modelar el comportamiento de los partidos y de lo ciudadanos. A través de tres artículos teóricos, profundizo en la interacción dinámica entre partidos políticos y opinión pública alrededor de una cuestión política específica. Mis resultados arrojan luz sobre qué incentiva a los partidos a apoyar políticas opuestas. También ayudan a entender mejor diversos fenómenos que se han observado en la realidad, como por ejemplo el hecho de que los partidos políticos parecen estar más polarizados que los propios ciudadanos.
[ca] L'excés de soroll és un dels reptes pendents que tenen les autoritats amb el Planeta Terra, i és que a diferència d'altres problemàtiques mediambientals que tenim més assumides, la contaminació acústica queda en un segon pla. Les directives existents en la matèria són ben escasses, a part de que només tenen en compte els impactes mediambientals que genera el soroll a la superfície terrestre, oblidant que també hi ha ecosistemes aquàtics que en poden resultar greument afectats. Precisament un 71% de la superfície del planeta està coberta per aigua, suficient com per preocupar-nos què els passa a les espècies que hi fan vida.

[es] El exceso de ruido es uno de los retos pendientes que tienen las autoridades con el Planeta Tierra, ya que a diferencia de otros problemas medioambientales que tenemos más asumidos, la contaminación acústica siempre queda en un segundo plano. Las directivas existentes en la materia son muy pobres, además que sólo tienen en cuenta los impactos medioambientales que genera el ruido en la superficie terrestre, olvidando que también hay ecosistemas acuáticos que pueden resultar gravemente dañados. Un 71% de la superficie del Planeta está cubierta por agua, suficiente como para preocuparnos de las especies que se desarrollan en este medio.