BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Les publicacions realitzades des del camp de l'anàlisi del discurs en espanyol no inclouen habitualment les fórmules generalitzadores dins la categoria dels marcadors del discurs, una postura que també es defensa en aquest treball i que explica la carència d'estudis sobre aquestes unitats en l'àmbit hispànic. Per aquest motiu, aquest article presenta una descripció de les fórmules generalitzadores en l'espanyol peninsular centrada en tres aspectes fonamentals: les formes més freqüents, la seva naturalesa semàntica, i les funcions discursives que cobreixen. L'estudi es basa en una sòlida base empírica (3 700 000 mostres extretes de dos corpus orals, el Corpes XXI i el Corpus Val.Es.Co.) i, a més, té en compte diferents tipus de textos i gèneres discursius. L'anàlisi se centra en dues macro-funcions pragmàtiques interactives (cortesia, atenuació, intensificació) i metadiscursives (delimitació, marcació de llocs de transició discursiva i planificació sobre la marxa). Aquestes dues macro-funcions són el resultat de la pèrdua del significat referencial original causat per un procés de desemantització parcial que dona pas a uns usos relacionats amb el coneixement compartit en la interacció. Les dades de l'espanyol peninsular donen suport a la hipòtesi de l'existència de trets formals i funcionals compartits per les fórmules generalitzadores en llengües diverses. Per últim, les conclusions del treball suggereixen algunes línies d'investigació futures sobre aquests elements en espanyol.

[es] La mayoría de los analistas del discurso español no consideran las fórmulas generalizadoras como un tipo de marcador del discurso (postura a la que se adhiere este trabajo) y, como consecuencia, no se han dedicado muchos estudios a determinar sus características. Este trabajo presenta una descripción de las principales formas, naturaleza semántica y funciones discursivas que desempeñan las fórmulas generalizadoras en el español europeo. El análisis se basa en una gran cantidad de datos (3 700 000 tokens procedentes de dos corpus hablados, Corpes XXI y Val.Es.Co.) y considera diferentes tipos de texto y géneros discursivos.La investigación se centra en dos tipos de funciones pragmáticas atribuidas a las fórmulas generalizadoras que son el resultado del blanqueamiento semántico, es decir, que han perdido su significado referencial original con el fin de resaltar los puntos en común en las interacciones: las funciones interactivas (cortesía, atenuación, intensificación) y las funciones metadiscursivas (delimitación, marcación de lugares de transición discursiva y planificación sobre la marcha). Los datos españoles apoyan la hipótesis de que existen fuertes similitudes interlingüísticas tanto a nivel formal como funcional. En las consideraciones finales se destacan otras líneas de investigación en el ámbito de la lingüística española.
[ca] Aquest article pretén reflexionar sobre el terme interfície, generant una visió o definició del mateix, que abasti tant en la comprensió, com en la conformació i disseny (espacial, formal i funcional) del seu espai físic, des del seu interès per a l'espai urbà.L'article pretén acostar la definició d'interfície a una concepció espacial del mateix, en relació a l'espai urbà públic. Aquesta concepció es genera des de dues visions complementaries: 1) des de la capacitat vinculant de l'espai públic (carrer) en relació als usos i funcions, i d'aquests amb les xarxes i sistemes estructurants de la ciutat, i 2) des de l'ordenament i repartiment físic dels interfases en l'espai urbà, que es defineix en part pels graus de complementarietat, compatibilitat i interconnexió dels mateix.La complexitat present, en relació a l'articulació dels diferents elements i agents urbans abans descrits, estableixen un perspectiva multi-escalar i canviant de la concepció teòrica i pràctica de la conformació de l'espai d'interfície a la ciutat.No obstant això, indistintament de la naturalesa canviant dels agents urbans, que certament presenta una indefinició teòrica i inestabilitat en la conformació de l'espai d'interfície, es pot establir, a priori, un acostament tant formal, espacial i funcional com teòric, sobre la base d'un espai comú de suport, contenció i articulació, que per a aquest cas d'estudi és l'espai públic i més específicament carrer.

[es] Este artículo pretende reflexionar sobre el termino interfaz, generando una visión o definición del mismo, que abarque tanto en la comprensión, como en la conformación y diseño (espacial, formal y funcional) de su espacio físico, desde su interés para el espacio urbano.El artículo pretende acercar la definición de interfaz a una concepción espacial del mismo, en relación al espacio urbano público. Esta concepción se genera desde dos visiones complementarías: 1) desde la capacidad vinculante del espacio público (la calle) en relación a los usos y funciones, y de éstos con las redes y sistemas estructurantes de la ciudad, y 2) desde el ordenamiento y reparto físico de los interfases en el espacio urbano, que se define en parte por los grados de complementariedad, compatibilidad e interconexión de los mismo. La complejidad presente, en relación a la articulación de los diferentes elementos y agentes urbanos antes descritos, establecen un perspectiva multi-escalar y cambiante de la concepción teórica y práctica de la conformación del espacio de interfaz en la ciudad.Sin embargo, indistintamente de la naturaleza cambiante de los agentes urbanos, que ciertamente presenta una indefinición teórica e inestabilidad en la conformación del espacio de interfaz, se puede establecer, a priori, un acercamiento tanto formal, espacial y funcional como teórico, sobre la base de un espacio común de soporte, contención y articulación, que para este caso de estudio es el espacio público y más específicamente la calle.de sus nuevos espacios de poder.
[ca] Entrevista a l'advocat i mediador Carles Garcia Roqueta, a càrrec de la professora Carolina Figueras. L'entrevista es pot visualitzar en aquest enllaç: https://www.youtube.com/watch?v=LnIE7jeukOA&amp;ab_channel=LSCLlengua%2CSocietatiComunicaci%C3%B3

[es] Entrevista al abogado y mediador Carles Garcia Roqueta, a cargo de la profesora Carolina Figueras. La entrevista se puede visualizar en este enlace (en catalán): https://www.youtube.com/watch?v=LnIE7jeukOA&amp;ab_channel=LSCLlengua%2CSocietatiComunicaci%C3%B3
[ca] Aquest treball de caire qualitatiu es proposa presentar els canvis produïts en la manera de planificar i interactuar a l'aula d'una professora d'història d'educació secundària al Regne Unit, després d'haver rebut una formació en didàctica de l'escriptura basada en gèneres, més concretament, el model Reading to Learn (Llegir per Aprendre), basat en la Lingüística Sistèmico-Funcional. En el marc del curs preparatori per obtenir el Certificat General d'Educació Secundària, la formació incloïa l'anàlisi del llenguatge i dels gèneres textuals específics de la matèria, així com el coneixement d'estratègies de suport a la lectura i a l'escriptura per abordar la planificació docent. L'estudi de les pràctiques i de la interacció a l'aula mostren que la professora fou capaç d'abordar els textos de la seva disciplina a través de la lent del gènere discursiu, identificant així la bretxa present entre els gèneres dels llibres de text (informatius) i els gèneres escrits requerits als exàmens (valoratius). A més, la planificació d'estratègies de suport a la lectura i a les anotacions sobre el text van incidir positivament en la construcció conjunta a l'aula del gènere textual demanat.

[es] La finalidad de este trabajo de naturaleza cualitativa es presentar los cambios producidos en la forma de planificación e interacción en aula de una profesora de historia de educación secundaria en el Reino Unido, tras recibir una formación en la didáctica de la escritura basada en géneros, específicamente en el modelo Reading to Learn (Leer para Aprender), con base en la Lingüística Sistémico Funcional. En el marco del curso preparatorio para obtener el Certificado General de Educación Secundaria, la formación incluyó el análisis del lenguaje y de los géneros textuales específicos de la materia, y el conocimiento de estrategias de apoyo a la lectura y a la escritura para abordar la planificación docente. El estudio de las prácticas y de la interacción en aula muestran que la profesora fue capaz de abordar los textos de su disciplina a través de la lente del género discursivo, identificando así la brecha existente entre los géneros de los libros de texto (informativos) y los géneros escritos requeridos en los exámenes (valorativos). Además, la planificación de estrategias de apoyo a la lectura y a las anotaciones sobre el texto incidieron de manera positiva en la construcción conjunta en aula del género textual requerido.
[ca] En els darrers trenta anys, una de les principals característiques de l'economia mundial ha sigut l' augment dels moviments financers alhora que una disminució dels nivells de protecció laboral i de la qualitat dels serveis publics. Els agents econòmics són els protagonistes del model polític democràtic, però no tenen la capacitat de controlar la seva evolució. La crisi econòmica iniciada el 2008 s' ha vist acompanyada d' una crisi de la democràcia participativa i el neoliberalisme ha imposat un model econòmic que no depen de les polítiques gubernamentals. Aquest sistema no reconeix fronteres i tracta d'imposar-se arreu del món, i ara con ara sembla que només els nous moviments socials poden convertir-se en el seu oponent. Està en joc el futur de la societat del benestar.

[es] En los últimos treinta años, una de las características esenciales de la economía mundial ha sido el aumento explosivo de los movimientos financieros a la par que una disminución de los niveles de protección laboral y de la calidad de los servicios públicos. Los agentes económicos son los protagonistas del modelo político democrático, pero son incapaces de controlar su evolución. La crisis económica empezada en el 2008 se ha visto acompañada por una crisis de la democracia representativa y el neoliberalismo ha impuesto un modelo económico que depende cada vez menos de las políticas gubernamentales. Este sistema no reconoce fronteras y trata de imponerse y afianzarse en todo el mundo y, en la actualidad, tan sólo los nuevos movimientos sociales parecen ser sus únicos oponentes. Está en juego el futuro mismo de la sociedad del bienestar.
[ca] Introducció. La vacuna preventiva al Virus del Papil·loma Humà (VPH) va emergir en la primera dècada del anys 2000 com una estratègia biomèdica per a frenar els casos de càncer cervical, que representen una de les primeres causes de mortalitat entre dones joves de països amb desigualtats econòmiques, com els d'Amèrica Llatina. Objectiu. Analitzar algunes implicacions de la configuració de la política pública de vacunació a Mèxic des d'una "biomedicalización estratificada" del risc sexual. Material I Mètodes. Es va realitzar un acostament qualitatiu, amb enfocament interpretatiu sociològic, que va incloure entrevistes amb personatges clau en la configuració de la política pública de vacunació mexicana. Resultats. Es destaca com la indústria farmacèutica, el coneixement científic, algunes decisions governamentals, així com nocions sobre el gènere i la sexualitat es van fondre per a crear una política pública de vacunació enfocada solament en nenes d'11 anys. Conclusions. Sobresurt la necessitat de repensar el paper de la perspectiva de gènere per a destacar els reptes que implicaria generar una política pública d'inoculació més inclusiva.

[es] Introducción. La vacuna preventiva al Virus del Papiloma Humano (VPH) emergió en la primera década de los 2000 como una estrategia biomédica para frenar los casos de cáncer cervicouterino (CaCu), que representan una de las primeras causas de mortalidad entre mujeres jóvenes de países con desigualdades económicas, como los de América Latina. Objetivo. Analizar algunas implicaciones de la configuración de la política pública de vacunación en México desde una "biomedicalización estratificada" del riesgo sexual. Material y métodos. Se realizó un acercamiento cualitativo, con enfoque interpretativo sociológico, que incluyó entrevistas con personajes clave en la configuración de la política pública de vacunación mexicana. Resultados. Se destaca cómo la industria farmacéutica, el conocimiento científico, algunas decisiones gubernamentales, así como nociones sobre el género y la sexualidad se fundieron para crear una política pública de vacunación enfocada solamente en niñas de 11 años. Conclusiones. Sobresale la necesidad de repensar el papel de la perspectiva de género para destacar los retos que implicaría generar una política pública de inoculación más inclusiva.
[ca] El perfil professional del lingüista a l'Administració pública ha canviat molt al llarg dels anys. Així, si bé al principi es tractava gairebé exclusivament de la figura d'un corrector de textos, de mica en mica ha anat assumint altres tasques que n'han ampliat notablement el camp d'acció. Des de l'assessorament lingüístic pròpiament dit ha passat al disseny gràfic, a la imatge corporativa i a la comunicació institucional. Tot i que aquesta evolució no s'ha fet igual a tot arreu, el lingüista a l'Administració pública té avui un ampli camp de treball i els seus coneixements poden tenir un potencial notable que cal saber rendibilitzar. Cal que els mateixos lingüistes s'adonin d'aquest fet i siguin capaços d'aprofitar-ne el potencial. Però també cal que el món laboral sàpiga entendre l'interessant valor afegit que pot aportar un lingüista. I igualment les institucions docents han de fer un esforç d'actualització per complementar els ensenyaments lingüístics amb els coneixements tècnics i pràctics necessaris.

[es] El perfil profesional del lingüista en la Administración pública ha cambiado mucho con los años. Así, si bien al principio se trataba casi exclusivamente de la figura de un corrector de textos, ha ido asumiendo poco a poco otras tareas que han ampliado notablemente su campo de acción. Desde el asesoramiento lingüístico propiamente dicho ha pasado al diseño gráfico, a la imagen corporativa y a la comunicación institucional. Aunque esta evolución no ha sido equivalente en todos los ámbitos, el lingüista en la Administración pública tiene hoy un campo de trabajo amplio y sus conocimientos pueden tener un notable potencial que debe saber rentabilizar. Los propios lingüistas deben darse cuenta de este hecho y ser capaces de aprovechar su potencial. Pero también hace falta que el mundo laboral sepa entender el interesante valor añadido que puede aportar un lingüista. E igualmente las instituciones docentes deben esforzarse en actualizarse para complementar las enseñanzas lingüísticas con los conocimientos técnicos y prácticos necesarios.
[ca] INTRODUCCIÓ i OBJECTIU. La normativa estatal espanyola sobre els ensenyaments professionals de música no recull les competències clau com a element vertebrador, la qual cosa comporta una educació allunyada de les pedagogies modernes. Per això, la present investigació proposa una intervenció competencial en un conservatori professional. MÈTODE. S'elabora un pla d'acció que emergeix d'una programació curricular que fa una referència nul·la a les competències clau. No obstant això, després de la combinació dels continguts amb una metodologia i avaluació competencials que propicien un aprenentatge autoregulat, es confecciona una intervenció per a l'alumnat de clarinet d'ensenyaments elementals i professionals seguint la metodologia de recerca acció. RESULTATS i DISCUSSIÓ. Els resultats obtinguts demostren que la confecció competencial és apropiada en la classe instrumental. Per tant, encara que moltes programacions didàctiques no tinguin aquesta concepció, el professorat podria implementar les competències a l'aula. CONCLUSIONS. Com a conclusió, convindria que el professorat elaborés projectes educatius que promoguessin pràctiques musicals constructives centrades en l'alumnat, igual que la resta de currículums. Per això, i en espera d'una necessària actualització del marc normatiu que regula els ensenyaments de música, cal que s'entengui la importància del potencial educatiu d'aquesta orientació competencial.

[es] INTRODUCCIÓN y OBJETIVO. La normativa estatal española de las enseñanzas profesionales de música no contempla las competencias clave como elemento vertebrador, lo cual conlleva una educación alejada de las pedagogías modernas. Por ello, la presente investigación propone una intervención competencial en un conservatorio profesional. MÉTODO. Se elabora un plan de acción que emerge de una programación curricular cuya referencia a las competencias clave es nula. No obstante, tras la combinación de los contenidos con una metodología y evaluación competencial que propicia un aprendizaje autorregulado, se confecciona una intervención para el alumnado de clarinete de enseñanzas elementales y profesionales siguiendo la metodología de investigación-acción. RESULTADOS y DISCUSIÓN. Los resultados obtenidos demuestran que la confección competencial es apropiada en la clase instrumental. Por tanto, aunque muchas programaciones didácticas no tengan esta concepción, el profesorado podría implementar las competencias en el aula. CONCLUSIONES. Como conclusión, convendría que el profesorado elaborara proyectos educativos que promovieran prácticas musicales constructivas centradas en el alumnado, al igual que el resto de los currículos. Por ello, y a la espera de una necesaria actualización del marco normativo que regule las enseñanzas de música, es necesario que se entienda la importancia del potencial educativo de este corte competencial.
[ca] Aquest article presenta els resultats preliminars d'una investigació sobre els llocs arqueològics coneguts en portuguès com "estearias", nom que procedeix dels "esteios" -troncs d'arbres-, col·locats dins dels rius i usats per a la construcció de llogarets a les terres baixes de Sud-amèrica durant el període pre-colonial. Les "estearias" estudiades estan ubicades al sud-est amazònic, en l'actual eEEstado brasiler de Maranhão. A través de l'anàlisi de les fonts colonials i dels vestigis materials, aquest article discuteix qui eren aquests pobles i per què habitaven sobre en el medi aquàtic.

[es] Este artículo presenta los resultados preliminares de una investigación sobre los sitios arqueológicos conocidos en portugués como "estearias", nombre que procede de los "esteios" —troncos de árboles—, colocados dentro de los ríos y usados para la construcción de aldeas en las tierras bajas de Sudamérica durante el periodo precolonial. Las "estearias" estudiadas están ubicadas en el sureste amazónico, en el actual Estado brasileño de Maranhão. A través del análisis de las fuentes coloniales y de los vestigios materiales, este artículo discute quiénes eran estos pueblos y por qué habitaban en el medio acuático
[ca] El present assaig examina alguns dels enfocaments crítics i teòrics en l'àrea dels estudis de la memòria històrica i de la identitat que han sorgit com a resposta als reptes culturals contemporanis resultants de les transformacions polítiques i socials que s'han esdevingut de manera global durant les darreres dècades. L'assaig es centra en el cas pràctic del paper de la memòria històrica en la formació d'identitats col·lectives en l'Espanya contemporània, en el període posterior a la dictadura i en la subsegüent transició política. L'estudi explora de manera concreta l'ús del trop dels fantasmes en la literatura i el cinema espanyols contemporanis com a forma simptomàtica d'espectralitat del passat col·lectiu reprimit.

[es] Este ensayo examina algunos de los enfoques teóricos y críticos del campo de la memoria histórica y los estudios sobre la identidad que han surgido como respuesta a los retos culturales contemporáneos resultantes de las transformaciones políticas y sociales que se han sucedido en el mundo en las últimas décadas. El ensayo se centra en un estudio práctico del papel que ha tenido la memoria histórica en la formación de identidades colectivas en la España contemporánea, el período post-dictatorial y la posterior transición política. Asimismo, este estudio explora, en particular, el uso del tropo de la aparición de fantasmas en la literatura y el cine español contemporáneos como una forma sintomática de espectralidad de un pasado colectivo reprimido.
[ca] La Criminologia, des dels seus orígens, ha servit d'eina de legitimació per a perseguir i exercir la repressió cap a determinats sectors de la societat. Una funció, a l'ordre d'uns certs exercicis de poder que sembla mantenir-se, també, en l'actualitat. No obstant això, han esdevingut diferents transgressions a aquesta hegemonia, almenys en un pla epistemològic, on els fins i objectes d'estudi de la disciplina s'han vist alterats. Aprofitant el segle que compleix la fundació de l'Escola de Frankfurt (1923-2023), aquest escrit té la finalitat de presentar el paper i la influència de la teoria crítica en aquestes ruptures. Una tasca que ens portarà a analitzar alguns esdeveniments i obres que han atès que reflexionar durant aquestes deu dècades sobre el materialisme, la negativitat, la memòria, el món de la vida o la banalitat del mal. Un conjunt d'idees que han repercutit en la manera d'entendre la qüestió criminal i ajuda a comprendre la Criminologia Crítica Global que defensem avui. Una via subversiva, provocadora, marginal, reflexiva i, per què no, anti-criminològica, en la qual és necessari prestar major atenció enfront dels múltiples danys socials que patim.

[es] La Criminología, desde sus orígenes, ha servido de herramienta de legitimación para perseguir y ejercer la represión hacia determinados sectores de la sociedad. Una función, a la orden de ciertos ejercicios de poder que parece mantenerse, también, en la actualidad. Sin embargo, han acontecido distintas transgresiones a esta hegemonía, al menos en un plano epistemológico, donde los fines y objetos de estudio de la disciplina se han visto alterados. Aprovechando el siglo que cumple la fundación de la Escuela de Frankfurt (1923-2023), este escrito tiene la finalidad de presentar el papel y la influencia de la teoría crítica en dichas rupturas. Una tarea que nos llevará a analizar algunos acontecimientos y obras que han dado que reflexionar durante estas diez décadas sobre el materialismo, la negatividad, la memoria, el mundo de la vida o la banalidad del mal.Un conjunto de ideas que han repercutido en la manera de entender la cuestión criminal y ayuda a comprender la Criminología Crítica Global que defendemos hoy. Una vía subversiva, provocadora, marginal, reflexiva y, por qué no, anti-criminológica, en la que es necesario prestar mayor atención frente a los múltiples daños sociales que padecemos.
[ca] L'estudi en profunditat de les sancions disciplinàries, a través d'entrevistes realitzades a recluses, revela l'existència d'una sèrie de violències institucionals que es produeixen o que són causes del règim de control. Per a les dones i dissidències privades de llibertat, la presó a més és un continuum de les violències de gènere viscudes extramurs. De tal manera que algunes manifestacions de la violència institucional s'intersequen amb violències pròpies d'altres sistemes de dominació com en el cas del patriarcat, reforçant el rol de submissió que per a elles representa la presó. Paraules Clau: Presons, violència institucional, sancions disciplinàries, preses, violència de gènere

[es] El estudio en profundidad de las sanciones disciplinarias, a través de entrevistas realizadas a reclusas, revela la existencia de una serie de violencias institucionales que se producen o que son causas del régimen de control. Para las mujeres y disidencias privadas de libertad, la prisión además es un continuum de las violencias de género vividas extramuros. De tal manera que algunas manifestaciones de la violencia institucional se intersecan con violencias propias de otros sistemas de dominación como en el caso del patriarcado, reforzando el rol de sumisión que para ellas representa la prisión. Palabras Claves: Cárceles, violencia institucional, sanciones disciplinarias, presas, violencia de género