BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Actualment, es poden mitigar els problemes greus de la parla amb sistemes de comunicació augmentativa i alternativa (CAA) que substitueixen o complement aquesta funció transformant-la, segons el sistema, en diferents tipus de missatge, molts dels quals en llenguatge telegràfic. Així i tot, la qualitat de la interacció és, sovint, frustrant per als usuaris. Aquesta recerca duta a terme per Joan Pahisa durant el seu doctorat en el Departament d'Enginyeria de la Informació i les Comunicacions (DEIC) a la UAB, es va centrar a crear un nou sistema de CAA, Jocomunico, basat en pictogrames que ajudés a millorar la qualitat de la interacció i amb això, la qualitat de vida de les persones.

[es] Actualmente, se pueden mitigar los problemas graves del habla con sistemas de comunicación aumentativa y alternativa (CAA) que sustituyen o complementan esta función transformándola, según el sistema, en diferentes tipos de mensaje, muchos de ellos en lenguaje telegráfico. Aun así, la calidad de la interacción es, a menudo, frustrante para los usuarios. Esta investigación llevada a cabo por Joan Pahisa durante su doctorado en el Departament d'Enginyeria de la Informació i les Comunicacions (DEIC) en la UAB, se centró en crear un nuevo sistema de CAA, Jocomunico, basado en pictogramas que ayudara a mejorar la calidad de la interacción y con ello, la calidad de vida de las personas.
[ca] Des del servei d'Ecopatologia de la Fauna Salvatge de la UAB, en col·laboració amb el Centre de Recerca en Salut Animal (IRTA-UAB) i l'Institut de Bacteriologia de la Universitat de Berna s'ha dut a terme un estudi de 9 anys de durada sobre la dinàmica de la infecció del bacteri Mycoplasma conjunctivae, causant de la queratoconjuntivitis, entre les poblacions d'ungulats salvatges de muntanya i el bestiar domèstic al Pirineu Català i en la Serralada Cantàbrica.

[es] Desde el servicio de Ecopatología de la Fauna Salvaje de la UAB, en colaboración con el Centro de Investigación en Salud Animal (IRTA- UAB) y el Instituto de Bacteriología de la Universidad de Berna se ha llevado a cabo un estudio de 9 años de duración sobre la dinámica de la infección de la bacteria Mycoplasma conjunctivae, causante de la queratoconjuntivitis, entre las poblaciones de ungulados salvajes de montaña y el ganado doméstico en el Pirineo Catalán y en la Cordillera Cantábrica.
[ca] Tot i que De círculo y ceniza (1989), el primer poemari de Piedad Bonnett, ha estat considerat un llibre heterogeni, escrit al llarg de quasi una dècada, i amb una organització capritxosa, aquest treball es proposa estudiar de manera orgànica les diferents parts per trobar un fil conductor o una trama que no és tan dispersa com es pressuposa. Amb aquest objectiu, apliquem un marc teòric per abordar qüestions estètiques com, per exemple, la figuració del flanêur de Bogotà i l'univers eròtic i amorós de la poeta a la llum de pensadors com Octavio Paz o Georges Bataille.

[es] A pesar de que De círculo y ceniza (1989), el primer poemario de Piedad Bonnett, ha sido considerado un libro heterogéneo, escrito a lo largo de casi una década, y con una organización caprichosa, este trabajo se propone estudiar de forma orgánica sus diferentes partes para encontrar un hilo conductor o una trama que no es tan dispersa como se presupone. Con este objetivo, aplicamos un marco teórico para abordar cuestiones estéticas como, por ejemplo, la figuración del flanêur bogotano y el universo erótico y amoroso de la poeta a la luz de pensadores como Octavio Paz o Georges Bataille.
[ca] En aquesta ocasió el Projecte Entrevistes2 entrevista a la catedràtica Verena Stolcke, sumant-se així als actes d'homenatge que se li van fer el maig de 2008, arran de la seva jubilació del Departament d'Antropologia Social i Cultural de la Universitat Autònoma de Barcelona, després de més de trenta anys exercint-hi la docència. A través de l'entrevista es pot conèixer part de la trajectòria personal i intel·lectual de la professora Stolcke, una biografia estretament vinculada als temes que l'han interessat i que ha desenvolupat al llarg de la seva obra.Paral·lelament a aquest recorregut vital la Dra. Stolcke ens ofereix la seva visió de la situació en què es trobava l'antropologia catalana i espanyola quan va arribar a casa nostra, així com un diagnòstic de la situacióactual de la disciplina, que afronta un dels seus reptes més importants amb el procés d'adaptació a l'Espai Europeu d'Educació Superior (conegut com a Procés Bolonya).

[es] En esta ocasión, el Proyecto Entrevistas entrevista a la catedrática Verena Stolcke. De esta forma se suma a los actos de homenaje que se le rindieron en mayo de 2008, en ocasión de su jubilación del Departamento de Antropología Social y Cultural de la Universidad Autónoma de Barcelona, después de más de treinta años de docencia. A través de la entrevista se puede conocer parte de la trayectoria personal e intelectual de la profesora Stolcke, una biografía estrechamente relacionada con los temas que más le han interesado y que ha desarrollado a lo largo de su obra. Simultáneamente a este recorrido vital, la Dra. Stolcke nos ofrece su visión de la situación en que se hallaba la antropología catalana y española cuando llegó a nuestro país, así como un diagnóstico de la situación actual de la disciplina, que se enfrenta a uno de sus retos más importantes con el proceso de adaptación al Espacio Europeo de Educación Superior (o también llamado Proceso Bolonia).
[ca] En aquest projecte s'analitzen dos algoritmes de correspondència entre imatges amb l'objectiu d'accelerar el procés de reconstrucció 3D mitjançant MVS. S'analitza tot el procés de reconstrucció i a partir d'un software existent es fa la comparació de l'algoritme SIFT i l'algoritme BRISK. A partir dels tests realitzats es conclou que el BRISK és més ràpid i millor per a una reconstrucció 3D.

[es] En este proyecto se analizan dos algoritmos de correspondencia entre imágenes con el objetivo de acelerar el proceso de reconstrucción 3D mediante MVS. Se analiza todo el proceso de reconstrucción y a partir de un software existente se hace la comparación de el algoritmo SIFT y el algoritmo BRISK. A partir de los tests realizados se concluye que el BRISK es más rápido y mejor para una reconstrucción 3D.
[ca] Conferències llegides a l'Ateneu Barcelonès l'any 1889 un cop finalitzada l'Exposició Universal de Barcelona de 1888. En total van ser vint-i-sis conferències que tractaven diferents aspectes de la mostra relacionats amb temàtiques socials, comercials, artístiques, econòmiques, industrials i agrícoles. La digitalització recull només les conferències relacionades amb les arts: arqueologia, pintura, escultura, bibliofília, la conferència inaugural i la crítica de la pròpia exposició

[es] Conferencias leídas en el Ateneu Barcelonès en 1889 una vez finalizada la Exposición Universal de Barcelona de 1888. En total fueron veinte y seis conferencias que analizaron diferentes temáticas sociales, comerciales, artísticas, económicas, industriales y agrícolas. La digitalización reúne solo las de temática artística: arqueología, pintura, escultura y bibliofilia, la conferencia inaugural y la crítica de la propia exposición
[ca] Memòria de la Real Societat Arqueològica de Tarragona sobre els monuments de la ciutat i de la província durant els anys 1936-1939. Inclou el pla d'ordenació dels museus de Tarragona. Conté làmines.

[es] Memoria de la Real Sociedad Arqueológica de Tarragona sobre los monumentos de la ciudad y de la província durante los años 1936-1939. Incluye el plano de ordenación de los museos de Tarragona. Contiene láminas.
[ca] Poblenou, indret de contrastos" és un reportatge multimèdia que explica la transformació que ha patit i està patint el barri del Poblenou, un districte ple de contrastos i de dinàmiques disperses, que s'està convertint en un dels barris amb més potencial de la ciutat de Barcelona. El treball incideix en l'àmbit cultural del Poblenou i en la descoberta d'espais artístics força desconeguts per la població, a causa del poc protagonisme que se li ha donat per part del projecte urbanístic 22@ i de les institucions municipals.

[es] Poblenou, lugar de contrastes" es un reportaje multimedia que explica la transformación que ha sufrido y está sufriendo el barrio de Poblenou, un distrito lleno de contrastes y dinámicas dispersas, que se está convirtiendo en uno de los barrios con más potencial de la ciudad de Barcelona. El trabajo incide en el ámbito cultural de Poblenou y el descubrimiento de espacios artísticos bastante desconocidos para la población, a causa del poco protagonismo que se le ha dado por parte del proyecto urbanístico 22@ y de las instituciones municipales.
[ca] L'heroïna romàntica va ser el detonador actancial i valoratiu que recorre transversalment (i unifica així) les diverses formulacions novel·lesques al Mèxic durant el segle XIX. Les seves característiques i funció van permetre als narradors participar en els esforços del camp cultural de les Belles Lletres per millorar les condicions humanes i morals del model del món positivista que s'implementava. El present treball cerca documentar el sorgiment i presència que va tenir l'heroïna romàntica dins la tradició narrativa del dinovè segle, el que li va permetre seguir sent la protagonista indiscutible de les formacions novelesques costumbristes, realistes i naturalistes posteriors.

[es] La heroína romántica fue el detonador actancial y valorativo que recorre transversalmente (y unifica así) las diversas formulaciones novelescas en México durante el siglo XIX. Sus características y función permitieron a los narradores participar en los esfuerzos del campo cultural de las Bellas letras por mejorar las condiciones humanas y morales del modelo del mundo positivista que se implementaba.El presente trabajo busca documentar el surgimiento y presencia que tuvo la heroína romántica dentro de la tradición narrativa decimonona, lo que le permitió seguir siendo la protagonista indiscutible de las formulaciones novelescas costumbristas, realistas y naturalistas posteriores.
[ca] Els mecanismes de transmissió de coneixement són importants a l'hora d'entendre les societats i les diferents cultures. En aquest article s'analitzen els mecanismes actuals de transmissió de coneixement tradicional a través de l'estudi de nens i adolescents d'una societat caçadora-recol·lectora: els Baka, del sud-est de Camerun. Els resultats suggereixen que no tenen una sola forma de coneixement i co-aprenentatge entre ells, sense intervenció adulta.

[es] Los mecanismos de transmisión de conocimiento son importantes para entender las sociedades y las diferentes culturas. En este artículo se analizan los mecanismos actuales de transmisión de conocimiento tradicional a través del estudio de niños y adolescentes de una sociedad cazadora-recolectora: los Baka, del sud-este de Camerún. Los resultados sugieren que no tienen una sola forma de conocimiento, además de un co-aprendizaje entre ellos, sin intervención adulta.
[ca] Malgrat que Carmilla (1871) fou originalment escrita amb una intenció marginalitzant, la novel·la gòtica ha patit un procés de reapropiacó per part de la comunitat lèsbica i ara és considerada una de les obres literàries modernes més rellevants protagonitzada per una parella sàfica. Per aquest motiu, l'objectiu d'aquest treball és establir com aquesta nova perspectiva de la història de Le Fanu s'ha traslladat a les adaptacions, especialment a Carmilla (2019) d'Emily Harris. Suggereixo que, tot i que aquesta és una crítica efectiva contra l'homofòbia, no és la narrativa empoderant que acabaria amb el missatge lesbofòbic i misogin originari de la novel·la i que potenciaria la reivindicació de la llibertat sexual i religiosa que la pel·lícula tracta de transmetre.

[es] A pesar de que Carmilla (1871) fue originalmente escrita con una intención marginalizante, la novela gótica ha sufrido un proceso de reapropiación por parte de la comunidad lésbica y ahora es considerada una de las obras literarias modernas más relevantes protagonizada por una pareja sáfica. Por ello, el objetivo de este trabajo es establecer cómo esta nueva perspectiva de la historia de Le Fanu se ha trasladado a las adaptaciones, especialmente en Carmilla (2019) de Emily Harris. Sugiero que, a pesar de que esta es una crítica efectiva contra la homofobia, no es la narrativa empoderante que acabaría con el mensaje lesbofóbico y misógino originario de la novela y que potenciaría la reivindicación de la libertad sexual y religiosa que la película trata de transmitir.
[ca] La problemàtica configurada a partir del procés de pèrdua de població jove a la ciutat de Barcelona i l'acceleració de l'envelliment de l'estructura per edats planteja la necessitat d'instruments d'anàlisi capaços de determinar la natura de la relació entre dinàmica demogràfica i polítiques d'habitatge. L'article presenta els resultats d'un estudi realitzat en el marc del Pla Estratègic de l'Habitatge de la Ciutat de Barcelona i planteja diferents escenaris de futur. Les dades de partida s'estructuren en diversos apartats. En primer lloc, la informació sobre el moviment natural (neixements i mortalitat per grups d'edat). A continuació, sobre els canvis de residència (mobilitat de la població, variació de les llars i comportament emancipador). Finalment, sobre el parc d'habitatges (producció de noves unitats, pèrdua per reciclatge de les existents, disponibilitat màxima de sòl per a nova edificació). A partir de les dades, es defineix un seguit d'hipòtesis sobre el comportament tant dels volums de població com del parc d'habitatges. Les hipòtesis estableixen els marcs de projecció quinquennal de les dades, dels quals resulten tres escenaris o exemples d'aplicació del model que són comparats en funció de les pèrdues de població i les dinàmiques de mobilitat que plantejen.

[es] La problemática configurada a partir del proceso de pérdida de población joven en la ciudad de Barcelona y la aceleración del envejecimiento de la estructura por edades plantea la necesidad de instrumentos de análisis capaces de determinar la naturaleza de la relación entre dinámica demográfica y políticas de vivienda. El artículo presenta los resultados de un estudio realizado en el marco del Plan Estratégico de la Vivienda de la Ciudad de Barcelona y plantea diferentes escenarios de futuro. Los datos de partida se estructuran en diversos apartados. En primer lugar, la información sobre el movimiento natural (nacimientos y mortalidad por grupos de edad). A continuación, sobre los cambios de residencia (movilidad de la población, variación de los hogares y comportamiento emancipador). Finalmente, sobre el parque de viviendas (producción de nuevas unidades, pérdida por reciclaje de las existentes, disponibilidad máxima de suelo para nueva edificación). A partir de los datos, se define una serie de hipótesis sobre el comportamiento tanto de los volúmenes de población como del parque de viviendas. Las hipótesis establecen los marcos de proyección quinquenal de los datos, de los que resultan tres escenarios o ejemplos de aplicación del modelo, que son comparados en función de las pérdidas de población y las dinámicas de movilidad que plantean.
[ca] Aquest article analitza el comportament de vot d'Espanya i d'altres Estats membres al Consell de la UE. La investigació se centra a examinar el nivell de dissens que hi ha en el vot que els Estats membres emeten al final del procés de presa de decisions. Alhora, explora una sèrie de variables que ens poden ajudar a entendre els principals mecanismes explicatius que hi ha darrere del comportament de vot dels Estats membres de la UE. L'anàlisi se centra, en particular, en el cas d'Espanya i quins mecanismes hi ha darrere del seu comportament de vot. Per poder dur a terme aquest estudi, hem elaborat una base de dades que recull totes les votacions que hi ha hagut al Consell de Ministres en les dues darreres legislatures: 2009-2014 i 2014-2019. L'anàlisi sistemàtica de les dades mostra que el dissens continua sent un fenomen molt rar al Consell de la UE, amb l'excepció del Regne Unit els anys anteriors al Brexit. Espanya mostra un nivell de dissens mitjà en relació amb la resta d'Estats membres. Els factors que millor expliquen el comportament de vot tenen a veure amb les interrelacions econòmiques entre estats, la mida del país, les preferències dels Estats membres a les diverses àrees temàtiques i, en menor mesura, la ideologia dels governs dels Estats membres .

[es] El presente artículo analiza el comportamiento de voto de España y de otros Estados miembros en el Consejo de la UE. La investigación se centra en examinar el nivel de disenso que existe en el voto que los Estados miembros emiten al final del proceso de toma de decisiones. Al mismo tiempo, explora una serie de variables que nos pueden ayudar a entender los principales mecanismos explicativos que existen detrás del comportamiento de voto de los Estados miembros de la UE. El análisis se centra, en particular, en el caso de España y en qué mecanismos hay detrás de su comportamiento de voto. Para poder llevar a cabo este estudio hemos elaborado una base de datos que recoge todas las votaciones que ha habido en el Consejo de Ministros en las dos últimas legislaturas: 2009-2014 y 2014-2019. El análisis sistemático de los datos muestra que el disenso sigue siendo un fenómeno muy raro en el Consejo de la UE, con la excepción del Reino Unido en los años anteriores al Brexit. España muestra un nivel de disenso medio con relación al resto de Estados miembros. Los factores que mejor explican el comportamiento de voto tienen que ver con las interrelaciones económicas entre estados, el tamaño del país, las preferencias de los Estados miembros en las diversas áreas temáticas y, en menor medida, la ideología de los gobiernos de los Estados miembros.
[ca] Al llarg de la història, la ciutat ha tingut diferents funcions i desenvolupaments, però sempre ha estat la peça clau dels sistemes productius imperants. En aquest article es postula que, a la primera dècada del segle vint-i-u, l'economia simbòlica apareix com l'equivalent al que en èpoques anteriors ha estat el sistema de producció flexible o fordista. L'objectiu és analitzar el procés de formació de l'economia simbòlica, com es commodifica l'element cultural o bé qui el consumeix. A Barcelona, el MACBA, dissenyat per Richard Meier, o la Torre AGBAR, per Jean Nouvel, són inversions públiques i privades que constitueixen símbols de la Barcelona global. El MACBA va ser dissenyat específicament per a ser una institució cultural. No així la torre AGBAR, que és un edifici d'oficines. En aquest article s'argumenta que elements simbòlics que no van ser concebuts com a tals, formen part de l'economia simbòlica d'una ciutat.

[es] A lo largo de la historia, la ciudad ha tenido diferentes funciones, pero siempre ha sido la pieza clave de los sistemas productivos imperantes. En este artículo se postula que, en la primera década del siglo veintiuno, la economía simbólica se muestra como el equivalente de lo que en otras épocas han sido los sistemas de producción flexible o fordista. El objetivo es analizar el proceso de formación de la economía simbólica, como se commodifica el elemento cultural o bien quien lo consume. En Barcelona, el MACBA, diseñado por Richard Meier, o la torre AGBAR, por Jean Nouvel, son inversiones públicas y privadas que constituyen símbolos de la Barcelona global. El MACBA fue diseñado específicamente para ser una institución cultural. No fue así con la torre AGBAR, que es un edificio de oficinas. En este artículo se argumenta que elementos simbólicos que no fueron concebidos como tales forman parte de la economía simbólica de una ciudad.
[ca] En el context educatiu, la integració de la tecnologia genera posicions ambivalents: es percep com una oportunitat per innovar, però també com un element disruptiu que suscita preocupació. Aquesta doble visió es posa de manifest quan el professorat s'enfronta al repte de les xarxes socials i en valora la utilitat a les aules. El propòsit d'aquesta recerca ha estat analitzar les percepcions del professorat sobre l'ús de les xarxes socials per part de l'alumnat de secundària i identificar els requisits materials i formatius dels docents perquè puguin incorporar-les a la seva tasca educativa. S'ha realitzat un estudi qualitatiu i la tècnica utilitzada ha estat l'entrevista grupal. Els resultats mostren que els docents consideren que l'ús de les xarxes socials en l'ensenyament pot resultar motivador, però alerten dels riscos que pot implicar entre els joves. Les conclusions es plantegen a tres nivells: el professorat està disposat a integrar aquests recursos en l'àmbit educatiu, però per a això es requereix un canvi a nivell professional, sobretot quant a una millor formació en competències digitals, i també reclama un augment dels recursos disponibles als centres docents.

[es] En el contexto educativo, la integración de la tecnología genera posiciones ambivalentes: se percibe como una oportunidad para la innovación, pero también como un elemento disruptivo que suscita preocupación. Esta doble visión se pone de manifiesto cuando el profesorado se enfrenta al reto de las redes sociales y valora su utilidad en las aulas. El propósito de la investigación que presentamos ha sido analizar las percepciones del profesorado acerca del uso de las redes sociales por parte del alumnado de secundaria e identificar los requisitos materiales y formativos de los docentes para que puedan incorporarlas a su labor educativa. Se ha realizado un estudio cualitativo y la técnica utilizada ha sido la entrevista grupal. Los resultados muestran que los docentes consideran que el uso de las redes sociales en la enseñanza puede resultar motivador, pero alertan de los riesgos que puede acarrear entre los jóvenes. Las conclusiones se plantean a tres niveles: el profesorado está dispuesto a integrar estos recursos en el ámbito educativo, pero para ello se requiere un cambio a nivel profesional, sobre todo en lo relativo a una mejor formación en competencias digitales, y también reclama un aumento de los recursos disponibles en los centros docentes.
[ca] En aquest treball s'analitza la indústria del videojoc i el model de producció dominant, implantat per la indústria japonesa en els anys vuitanta. Aquest fenomen s'exemplifica en el cas d'Espanya a través d'una progressió històrica del procés d'adaptació, que s'elaborarà tant a partir d'anàlisis de continguts com d'entrevistes de membres prominents de la indústria. L'anàlisi d'aquests factors servirà per il·lustrar l'estructura actual de la indústria i de quina manera les empreses més prominents exerceixen sobre la seva influència sobre la resta de firmes.

[es] En este trabajo se analiza la industria del videojuego y el modelo de producción dominante, implantado por la industria japonesa en los años ochenta. Este fenómeno se ejemplifica en el caso de España a través de una progresión histórica del proceso de adaptación, que se elaborará tanto a partir de análisis de contenidos como de entrevistas de miembros prominentes de la industria. El análisis de dichos factores servirá para ilustrar la estructura actual de la industria y de qué manera las empresas más prominentes ejercen sobre su influencia sobre el resto de firmas.