BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] La majoria dels estudis examinen els efectes dels videojocs sobre les capacitats cognitives dels joves jugadors i adults en situacions experimentals o amb finalitats de rehabilitació. L'objectiu de l'estudi és avaluar l'ús de jocs comercials informatitzats per a la formació d'atenció sostinguda en nens amb un alt risc de trastorns de l'aprenentatge en una mostra de 32 escolars de primària. Es va utilitzar una tasca d'execució contínua per avaluar l'atenció sostinguda en un paradigma clàssic pre- i postintervenció. La formació es va organitzar en grups d'edat i grau i es va planificar en sessions bisetmanals de 30 minuts durant 12 setmanes. La prova t de Student va ser estadísticament significativa per a la mitjana dels temps de reacció després de la formació. Es va demostrar que es necessiten més de 12 sessions de videojocs per reduir el temps mitjà de reacció com a indicador de l'atenció sostinguda. Es van obtenir resultats estadísticament significatius per edat i nota abans de la formació, mentre que al final de la intervenció només l'edat va guanyar la mateixa importància. Els resultats de l'estudi suggereixen la necessitat de continuar explorant l'ús de videojocs en nens amb un alt risc de trastorns de l'aprenentatge.

[es] La mayoría de los estudios examinan los efectos de los videojuegos sobre las habilidades cognitivas de jugadores jóvenes y adultos en situaciones experimentales o con fines de rehabilitación. El objetivo del estudio es evaluar el empleo de juegos comerciales informatizados para el entrenamiento de la atención sostenida en niños con alto riesgo de trastornos del aprendizaje en una muestra de 32 escolares de primaria. Se utilizó una tarea de ejecución continua para evaluar la atención sostenida en un paradigma clásico pre- y postintervención. El entrenamiento se organizó en grupos según la edad y el grado y se planificó en sesiones bisemanales de 30 minutos durante 12 semanas. La prueba t de Student fue estadísticamente significativa para la media de los tiempos de reacción después del entrenamiento. Se demostró que se necesitan más de 12 sesiones de videojuegos para reducir el tiempo promedio de reacción como indicador de la atención sostenida. Se obtuvieron resultados estadísticamente significativos para la edad y el grado antes del entrenamiento, mientras que, al concluir la intervención, solo la edad obtuvo igual significación. Los resultados del estudio sugieren la necesidad de continuar explorando el uso de videojuegos en niños con alto riesgo de trastornos del aprendizaje.
[ca] Actualment, la majoria de sistemes de compressió d'imatges i vídeo utilitzen mecanismes que comporten una pèrdua, en molts casos imperceptible, en la qualitat d'imatge a canvi d'obtenir factors de compressió molt elevats. Per minimitzar la pèrdua en la qualitat d'imatge, els compressors utilitzen tècniques d'optimització de taxa-distorsió, les quals són molt costoses computacionalment. L'estudi presentat en aquest treball introdueix estimadors de la distorsió. Aquests estimadors permeten reduir significativament els costos computacionals d'aquestes tècniques sense penalitzar la qualitat d'imatge. Les seves aplicacions són múltiples: acceleren el procés de compressió d'imatges, poden estimar la qualitat en transmissions interactives, o bé poden ajudar en processos de re-codificació a no perdre qualitat.

[es] Actualmente la mayoría de sistemas de compresión de imágenes y vídeo utilizan mecanismos que comportan una pérdida, en muchos casos imperceptible, en la calidad de imagen a cambio de obtener factores de compresión muy elevados. Para minimizar la pérdida de calidad de imagen, los compresores utilizan técnicas de optimización de tasa-distorsión, los cuales son muy costosos computacionalmente. El estudio presentado en este trabajo introduce estimadores de la distorsión. Estos estimadores permiten reducir significativamente los costes computacionales de estas técnicas sin penalizar la calidad de imagen. Sus aplicaciones son múltiples: aceleran el proceso de compresión de imágenes, pueden estimar la calidad en transmisiones interactivas, o bien pueden ayudar a no perder calidad en procesos de re-codificación.
[ca] Aquest article presenta algunes de les línies d'investigació que des de la geografia es porten a terme amb relació als riscs tecnològics. La recerca geogràfica en aquest àmbit, que compta amb l'important precedent dels riscs naturals, s'ha interessat per l'elaboració de definicions, classificacions i tipologies del risc tecnològic; per la variació de la percepció del risc entre experts, institucions i públic en general, i, molt especialment, per la dimensió territorial dels riscs tecnològics, en la qual destaquen les desigualtats en la seva distribució.

[es] El articulo presenta algunas de las lineas de investigación que, desde la Geografía, abordan la problemática de los riesgos tecnológicos. La investigación geográfica de este ámbito, que cuenta con el importante precedente del estudio de los riesgos naturales, se ha interesado por la elaboración de definiciones, clasificaciones y tipologias del riesgo tecnológico; por la variación de la percepción del riesgo entre expertos, instituciones y público en general y, muy especialmente, por la dimensión territorial de los riesgos tecnológicos, en la que destacan las desigualdades en su distribución.
[ca] Diego Blas, investigador distingit Beatriz Galindo del Departament de Física de la UAB i de l'IFAE proposa utilitzar les petites desviacions de les òrbites dels sistemes binaris, com el de la Terra i la Lluna, com a detector natural d'ones gravitacionals. Amb aquest es mesuraria un rang de freqüències que els dispositius actuals no poden copsar, aportant informació sobre l'origen de l'univers.

[es] Diego Blas, investigador distinguido Beatriz Galindo del Departamento de Física de la UAB y del IFAE, propone utilizar las pequeñas desviaciones de las órbitas de los sistemas binarios, como el de la Tierra y la Luna, como detector natural de ondas gravitacionales. Con este se mediría un rango de frecuencias que los dispositivos actuales no pueden captar, aportando información sobre el origen del universo.
[ca] El Pla Portugal és un dels elements més innovadors del currículum extremeny, convertint a la comunitat autònoma d'Extremadura en pionera en aquest àmbit apostant pel portuguès com a segona llengua estrangera. Es facilita l'aprenentatge de costums i tradicions de la cultura portuguesa i s'afavoreix que la ciutadania extremenya conegui un altre idioma, a més de la inclusió social i educativa i la diversitat de llengües, cultures, costums i creences (Matesanz, 2013). Aquest article mostra com el Pla Portugal s'ha convertit en una eina d'inclusió educativa en els municipis de La Raya extremenya, després d'haver-se completat una dècada des de la seva implantació, i la repercussió que suposa l'aprenentatge del portuguès en l'adquisició de les competències plurilingüe. Això s'aconsegueix amb una revisió i anàlisi bibliogràfica inicial, després del qual s'ha dissenyat un qüestionari dirigit al professorat de portuguès que participen en el Pla Portugal.

[es] El Plan Portugal es uno de los elementos más innovadores del currículo extremeño, convirtiendo a la comunidad autónoma de Extremadura en pionera en este ámbito al apostar por el portugués como segunda lengua extranjera. Se facilita el aprendizaje de costumbres y tradiciones de la cultura portuguesa y se favorece que la ciudadanía extremeña conozca otro idioma, además de la inclusión social y educativa y la diversidad de lenguas, culturas, costumbres y creencias (Matesanz, 2013). Este artículo muestra como el Plan Portugal se ha convertido en una herramienta de inclusión educativa en los municipios de La Raya extremeña tras haberse cumplido una década desde su implantación y la repercusión que supone el aprendizaje del portugués en la adquisición de las competencias plurilingüe. Ello se logra con una revisión y análisis bibliográfico inicial, tras el que se ha diseñado un cuestionario dirigido al profesorado de portugués participante en el Plan Portugal.
[ca] En la història de la relació entre els poders espirituals i seculars, a finals del segle XIII, l'anònima Disputatio inter clericum et militem va ser una de les respostes a la butlla papal Clericis laicos (1296), escrita a la cort de Felip IV enmig d'una guerra entre França i Anglaterra. En aquesta butlla, Bonifaci VIII prohibia al clergat pagar qualsevol impost i concedir ajuda financera als poders seculars sense l'autorització de la Santa Seu, tot amb l'objectiu de rebutjar les pretensions del clergat i de difondre el pensament polític dels juristes i de la reialesa. Escrit en forma de diàleg, la Disputatio difereix tipològicament del patró comú d'altres textos polítics d'aquesta època. Entre les seves idees principals, ancorades en la Política d'Aristòtil i en el dret romà, tal com explica el soldat, portaveu de la part monàrquica, destaquem les següents: a) el clergat no està autoritzat a legislar en matèries relacionades amb l'esfera secular, ja que estan més enllà de les seves competències; b) els interessos comuns de tots els francesos, específicament la defensa del regne, estan per sobre dels interessos particulars de qualsevol ordre social; c) el clergat té el deure moral d'ajudar econòmicament en la defensa del regne; d) dins de les fronteres del regne/territori, el poder reial està per sobre de qualsevol altre poder i tots els homes i dones són els seus súbdits; el poder reial, per tant, deté i exerceix els poders judicial, legislatiu i administratiu.

[es] En la historia de la relación entre los poderes espirituales y seculares, a finales del siglo XIII, la anónima Disputatio inter clericum et militem fue una de las respuestas a la bula papal Clericis laicos (1296), escrita en la corte de Felipe IV en medio de una guerra entre Francia e Inglaterra. En esta bula, Bonifacio VIII prohibía al clero pagar cualquier impuesto y conceder ayuda financiera a los poderes seculares sin la autorización de la Santa Sede, todo con el objetivo de rechazar las pretensiones del clero y de difundir el pensamiento político de los juristas y de la realeza. Escrito en forma de diálogo, la Disputatio difiere tipológicamente del patrón común de otros textos políticos de esta época. Entre sus ideas principales, ancladas en la Política de Aristóteles y en el derecho romano, tal como explica el soldado, portavoz de la parte monárquica, destacamos las siguientes: a) el clero no está autorizado a legislar en materias relacionadas con la esfera secular, ya que están más allá de sus competencias; b) los intereses comunes de todos los franceses, específicamente la defensa del reino, están por encima de los intereses particulares de cualquier orden social; c) el clero tiene el deber moral de ayudar económicamente en la defensa del reino; d) dentro de las fronteras del reino/territorio, el poder real está por encima de cualquier otro poder y todos los hombres y mujeres son sus súbditos; el poder real, por tanto, detenta y ejerce los poderes judicial, legislativo y administrativo.
[ca] Investigadors de la Unitat Mixta IRTA-UAB en Salut Animal han desenvolupat i validat un tècnica de cultiu de teixit respiratori de llama que permet estudiar per què els camèlids superen la infecció causada pel MERS-CoV sense desenvolupar signes clínics. Aquesta metodologia permetrà testar productes terapèutics per als humans front a aquest coronavirus, reduint així l'ús d'animals amb finalitats experimentals.

[es] Investigadores de la Unidad Mixta IRTA-UAB en Salud Animal han desarrollado y validado un técnica de cultivo de tejido respiratorio de llama que permite estudiar por qué los camélidos superan la infección causada por el MERS-CoV sin desarrollar signos clínicos. La metodología permitirá testar productos terapéuticos para humanos frente a este coronavirus, reduciendo así el uso de animales con fines experimentales.
[ca] Investigadors de la UAB han realitzat un estudi en el que, mitjançant entrevistes a zones rurals de la Península Ibèrica, han explorat els beneficis i les motivacions per a cultivar un hort casolà. Segons els resultats obtinguts, malgrat proporcionen un benefici econòmic, els horts no són cultivats amb aquest objectiu sinó per buscar beneficis en la pròpia salut i en el medi ambient. Aquests horts, en general, no utilitzen pesticides, conserven els ecosistemes agrícoles, produeixen menjar saludable i de qualitat i beneficien psicològicament als hortolans.

[es] Investigadores de la UAB han realizado un estudio en el que, mediante entrevistas en zonas rurales de la Península Ibérica, han explorado los beneficios y las motivaciones para cultivar un huerto casero. Según los resultados obtenidos, a pesar de que proporcionan un beneficio económico, los huertos no son cultivados con este objetivo sino para buscar beneficios en la propia salud y en el medio ambiente. Estos huertos, en general, no utilizan pesticidas, conservan los ecosistemas agrícolas, producen comida saludable y de calidad y benefician psicológicamente a los hortelanos.
[ca] En un context de segona modernitat en què té lloc un procés de difusió de la ciutat, mitjançant l'establiment d'un model urbà basat en la privacitat a través del predomini d'habitatges unifamiliars, l'espai públic enjardinat desenvolupa un paper de gran rellevància a l'hora de potenciar la col·lectivitat i les relacions socials. Però la concentració d'aquests espais en zones de ciutat compacta limita els seus efectes en el difús, d'aquesta manera es mostren dos models d'individualització diferenciats en funció del teixit urbà. A més, l'espai públic enjardinat té uns impactes ambientals que cal conèixer, especialment pel que fa als recursos hídrics, i cal veure fins a quin punt els beneficis socials de la jardineria pública poden compensar els seus impactes ambientals.

[es] En un contexto de segunda modernidad donde tiene lugar un proceso de difusión de la ciudad, en que se desarrolla un modelo urbano sustentado en la privacidad a través del predominio de viviendas unifamiliares, el espacio público ajardinado tiene un papel de gran relevancia a la hora de potenciar la colectividad y las relaciones sociales. Sin embargo, la concentración de estos espacios públicos en zonas de ciudad compacta limita sus efectos en el difuso, mostrando así dos modelos de individualización diferenciados en función del tejido urbano. Además, el espacio público ajardinado tiene unos impactos ambientales que deben conocerse, especialmente en cuanto a los recursos hídricos se refiere. Será conveniente averiguar hasta qué punto los beneficios sociales de la jardinería pública pueden compensar sus impactos ambientales.
[ca] El Departament d'Educació de la Generalitat de Catalunya impulsa un projecte de convivència (PdC) als diversos centres d'educació infantil, primària i secundària del nostre país. D'una banda, perquè la normativa així ho estableix, però sobretot, i d'altra banda, perquè ens interessa moltíssim l'èxit escolar i educatiu de l'alumnat. L'objecte d'aquest text és explicar tant les raons que té el Departament per impulsar aquest projecte, com la manera de presentar-lo als centres educatius.

[es] El Departament d'Educació de la Generalitat de Catalunya impulsa un proyecto de convivencia (PdC) en los diversos centros de educación infantil, primaria y secundaria de nuestro país. Por un lado, porque la normativa así lo establece, pero, sobre todo, porque nos interesa muchísimo el éxito escolar y educativo del alumnado. El objeto de este texto es explicar tanto las razones que tiene el Departamento para impulsar este proyecto, como la manera de presentarlo a los centros educativos.
[ca] La participació, activa o a través de mencions, de Gamaliel Churata en la revista avantguardista d'Arequipa Chirapu (1928) marca una pauta de defensa de l'art nouveau mitjançant arguments, però també creació poètica. En aquest article presentarem les tesis que esgrimeix per a la validació del fenomen com un moment necessari, a fi de poder comprendre la proposta avantguardista als seus poemes "Epopeya del qe buelbe" i "Poemas del coyto". Exposarem una lectura integral d'aquests textos des de les innovacions formals que ofereix l'avantguardisme del Titikaka i des de la formulació ideològica que implica l'ahayu-watan.

[es] La participación, activa o a través de menciones, de Gamaliel Churata durante la revista arequipeña de vanguardia Chirapu (1928) marca una pauta de defensa del arte nuevo mediante argumentos pero también creación poética. En este artículo presentaremos las tesis que esgrime para la validación del fenómeno como un momento necesario, para luego poder comprender la propuesta vanguardista en sus poemas "Epopeya del qe buelbe" y "poemas del coyto". Expondremos una lectura integral de estos textos desde las innovaciones formales que ofrece el vanguardismo del Titikaka y desde la formulación ideológica que implica el ahayu-watan.
[ca] L'objectiu d'aquest projecte és construir una eina que permeti simular un model de propagació epidèmica sobre una estructura de graf. Els grafs són un conjunt de nodes o vèrtexs que es comuniquen entre ells mitjançant arestes. Partim d'una base de dades de població fictícia i aquest el traduïm a graf, de manera que cada node serà una persona i aquests estan comunicats mitjançant les arestes a les persones que coneixen. Per dur a terme les relacions entre els nodes del graf m'he centrat principalment en dos factors: si dos individus pertanyen a la mateixa comunitat i si tenen la mateixa edat. Si sabem que una persona està infectada podem establir una probabilitat de què les persones adjacents estiguin infectades i així successivament. Això ens ajudaria a predir, per exemple, si una comunitat estarà afectada i haurà de fer confinament o no. Podem modificar els paràmetres de l'algorisme perquè estableixi diferents valors als llindars de contagi o índexs de contagi entre individus. L'eina construïda permet parametritzar un model SIR (Susceptible-Infectat-Recuperat) i executar una simulació de propagació, visualitzant l'evolució del procés epidèmic. L'eina podria utilitzar-se per fer prediccions sobre processos de contagi, i prendre decisions sobre intervencions.

[es] El objetivo de este proyecto es construir una herramienta que permita simular un modelo de propagación epidémica sobre una estructura de grafo. Los grafos son un conjunto de nodos o vértices que se comunican entre ellos mediante aristas. Partimos de una base de datos de población ficticia y ésta la traducimos a grafo, de modo que cada nodo será una persona y éstos están comunicados mediante las aristas a las personas que conocen. Para llevar a cabo las relaciones entre los nodos del grafo, me he centrado principalmente en dos factores: si dos individuos pertenecen a la misma comunidad y si tienen la misma edad. Si sabemos que una persona está infectada podemos establecer una probabilidad de que las personas adyacentes estén infectadas y así sucesivamente. Esto nos ayudaría a predecir, por ejemplo, si una comunidad va a estar afectada y tendrá que hacer confinamiento o no. Podemos modificar los parámetros del algoritmo para que establezca distintos valores en los umbrales de contagio o índices de contagio entre individuos. La herramienta construida permite parametrizar un modelo SIR (Susceptible-Infectado-Recuperado) y ejecutar una simulación de propagación, visualizando la evolución del proceso epidémico. La herramienta podría utilizarse para realizar predicciones sobre procesos de contagio, y tomar decisiones sobre intervenciones.
[ca] L'objectiu d'aquesta lliçó és palesar alguns dels canvis que s'estan produint en l'etnografia de la comunicació, al meu entendre una de les àrees més innovadores del que, en termes generals, es coneix com a recerca qualitativa de les ciències de la comunicació. Defenso la hipòtesi de que s'està produint una desintegració del "lloc" d'observació i s'està reforçant l'atenció dels investigadors cap a la "interacció", en abstracte, deslocalitzada i ubiqua. Tot i l'heterogeneïtat d'aquest camp, penso que en les etnografies més recents es poden identificar algunes coincidències metodològiques d'aquesta reorientació en el disseny dels treballs de camp i en els processos de recollida de dades.

[es] El objetivo de esta lección es mostrar algunos de los cambios que se están produciendo en la etnografía de la comunicación, a mi entender una de las áreas más innovadoras de lo que, en términos generales, se conoce como investigación cualitativa de las ciencias de la comunicación. Defiendo la hipótesis de que se está produciendo una desintegración del "lugar" de observación y se está reforzando la atención de los investigadores hacia la "interacción", en abstracto, deslocalizada y ubicua. A pesar de la heterogeneidad de este campo, pienso que en las etnografías más recientes se pueden identificar algunas coincidencias metodológicas de ésta reorientación en el diseño de los trabajos de campo y en los procesos de recogida de datos.
[ca] Un recent estudi geològic revel·la l'existència de correlacions entre periodes de sequera i subsidència del terreny. Es tracta d'un efecte geomorfològic inexplorat, amb possibles consequències perjudicials en l'actual marc de canvi climàtic antropogènic.

[es] Un reciente estudio geológico revela la existencia de correlaciones entre períodos de sequía y subsidencia del terreno. Se trata de un efecto geomorfológico inexplorado, con posibles consecuencias perjudiciales en el actual contexto de cambio climático antropogénico.
[ca] Es fa una revisió del creixent interès historiogràfic a Catalunya per l'ús de les fonts orals per recuperar la memòria històrica des dels anys vuitanta fins a principis del segle XXI. Un dels objectius ha estat documentar i analitzar les trobades i congressos que han marcat aquesta evolució paral·lela entre la recerca acadèmica i la local, i demostrar com aquestes dues perspectives han ofert visions complementàries sobre els estudis de memòria històrica. El que emergeix d'aquesta investigació avaluativa és que les primeres subvencions del Memorial Democràtic, en aplicació de les polítiques públiques de memòria, van esdevenir essencials per al creixement del Banc Audiovisual de Testimonis -l'arxiu audiovisual més important del sud d'Europa i un dels més importants del món sobre la Guerra Civil espanyola-, el qual està conformat majoritàriament per projectes d'àmbit local.

[es] Se realiza una revisión del creciente interés historiográfico en Cataluña por el uso de las fuentes orales para recuperar la memoria histórica desde los años ochenta hasta principios del siglo XXI. Uno de los objetivos ha sido documentar y analizar los encuentros y congresos que han marcado esta evolución paralela entre la investigación académica y la local, y demostrar cómo estas dos perspectivas han ofrecido visiones complementarias sobre los estudios de memoria histórica. Lo que emerge de esta investigación evaluativa es que las primeras subvenciones del Memorial Democrático, en aplicación de las políticas públicas de memoria, se volvieron esenciales para el crecimiento del Banco Audiovisual de Testimonios -el archivo audiovisual más importante del sur de Europa y uno de los más importantes del mundo sobre la Guerra Civil española-, el cual está conformado mayoritariamente por proyectos de ámbito local.