BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] La tecnoferència abasta les intrusions i interrupcions que ocorren en la vida diària de les persones que fan un ús excessiu de dispositius tecnològics, especialment el telèfon mòbil. Aquest problema és especialment greu en la interacció entre pares i mares i els seus respectius fills i filles, aspecte que afecta el procés educatiu que es desenvolupa en l'àmbit familiar. L'objectiu d'aquest estudi és conéixer la percepció dels pares i mares sobre l'ús de la tecnologia, especialment pel que fa als hàbits existents entorn de la tecnoferència pròpia durant la infància dels seus fills i filles. Els participants en aquesta investigació han sigut 74 pares i mares amb fills i filles que cursen Educació Infantil. L'instrument utilitzat ha sigut un qüestionari elaborat ad hoc amb 25 preguntes de resposta tipus Likert. Els resultats reflecteixen que els pares i mares són conscients del mal ús que se li dona a casa a la tecnologia digital i, d'altra banda, consideren necessari que a l'escola s'eduque i es treballe amb l'alumnat sobre l'ús responsable d'aquests dispositius tecnològics. És necessari una formació adequada, tant per a les famílies, com per als fills i filles, amb la finalitat d'utilitzar realment la tecnologia de manera coherent i sense afectar negativament les relacions familiars.

[en] Technoference encompasses the intrusions and disruptions that occur in the daily lives of people who make excessive use of technological devices, especially mobile phones. This problem is particularly serious in the interaction between fathers and mothers and their respective sons and daughters, an aspect that affects the educational process that takes place in the family environment. The aim of this study is to find out how parents perceive the use of technology, especially in terms of their children's habits regarding their own technoference during their childhood. The participants in this research were 74 parents with children in pre-school. The instrument used was an ad hoc questionnaire with 25 Likert-type questions. The results show that parents are aware of the misuse of digital technology at home and, on the other hand, they consider it necessary for the school to educate and work with pupils on the responsible use of these technological devices. Adequate training is necessary, both for families and for children, in order to really use technology in a coherent way and without negatively affecting family relationships.
[ca] El següent text respon a una fase incipient d'una investigació al voltant de la construcció del patrimoni local a Vinaròs, per la qual s'intenta demostrar que, la patrimonialització de determinats elements culturals, ha estat producte d'uns processos derivats de la mateixa dinàmica social. De tota manera, allò que pretén aquest text, no és més que una aproximació a la definició d'alguns conceptes claus en l'estudi del patrimoni. També s'intenta constatar que, si abans la construcció del patrimoni, estava marcada per una lluita ideològica, avui, aquesta construcció té en el turisme i la societat de l'espectacle els agents de canvi, transformant la cultura local en un element mercantil per tal d'ésser exhibida espectacularment. I per últim, posar de manifest algun dels problemes metodològics que comporta una investigació des de la memòria dels informants, així com dels recursos emprats per poder estirar del fil i guanyar-li terreny a l'oblit.

[en] The following text responds to an incipient period of research on construction of local heritage in Vinaròs. This is an attempt to prove that the fact that certain cultural elements become heritage derives from processes immersed within social behaviour. This text tries to define some key concepts in the study of heritage. We also try to verify that, earlier in time, the construction of heritage was marked by an ideological fight, whereas today, the agents provoking change are tourism and society of fanfare. Local culture becomes a mercantile element as long as it is exhibited like a show. And lastly, we intend to demonstrate some of the methodological problems that implies research based on the memory of people informing, as well as the resources employed to be able to unravel history and win the game to oblivion.
[ca] La taula de la "Mare de Déu de l'Esperança" de Joan de Joanes és una de les noves adquisicions del Museu de Belles Arts de València. En aquesta pintura, els elements gràfics cobren una gran importància. Per consegüent, en el present article s'analitza l'obra des d'una perspectiva de la història de la cultura escrita, posant-la en relació amb altres obres del mestre valencià.

[en] Mare de Déu de l'Esperança" is a panel, work of Joan de Joanes, and one of the latest acquisitions at the Valencian Museu de Belles Arts. In this painting, written elements are highly important and that is why, in the present paper, this art piece will be analysed from written culture history perspective and the relationship this panel has with other works of the Valencian master.
[ca] L'any 1899 La Nació Catalana va convocar un concurs per canviar la lletra de l'himne Els Segadors. Aquesta iniciativa va ser rebutjada frontalment per l'Agrupació Folklòrica que considerava que es malmetia una cançó popular. Aquest rebuig va ser compartit per reconegudes personalitats de l'època, entre les quals s'hi troben folkloristes com Francesc Maspons i Labrós o Cels Gomis. Tot i el rebuig mostrat, Gomis va redactar una nova lletra per a l'himne que no va enviar mai i que s'ha conservat al seu fons personal. En aquest article es ressegueix aquest episodi polèmic, amb les reaccions suscitades a la premsa, i es recupera la proposta de lletra per a l'himne que aquest folklorista no va arribar a publicar mai.

[en] In 1899, La Nació Catalana organised a competition to change the lyrics of the Catalan anthem Els Segadors (The Reapers). This initiative was rejected outright by the Agrupació Folklòrica, which considered that a popular song was being ruined. This rejection was shared by well-known personalities of the time, including folklorists such as Francesc Maspons i Labrós and Cels Gomis. Despite this rejection, Gomis wrote new lyrics for the anthem, which he never sent and which have been preserved in his personal collection. This paper follows this controversial episode, with the reactions aroused in the press, and recovers the proposed lyrics for the anthem that this folklorist never published.
[ca] Presentem una escultura romana trobada a la població de Miraflor (Alacant), que aparegué entre els enderrocs en les obres de derrocament d'una casa on s'havia emprat com a material de construcció. La part conservada correspon al tors d'un personatge masculí jove de proporcions menors que el natural, que només porta una pell de felí creuada sobre el pit. Al muscle esquerre conserva l'extrem de la cinta amb què devia portar nugats els cabells. Aquests dos elements permeten identificar-lo amb Dionís/Bacus, divinitat que apareix freqüentment representada en ambients de caràcter domèstic, amb certa freqüència a les villae. Malgrat trobar-se molt incompleta, es pot precisar que pertany a un tipus escultòric del segle IV aC que tingué una gran difusió en època romana imperial amb diferents variants, sovint en formats reduïts. Els paral·lels més pròxims ens porten a proposar una datació aproximada en el segle II dC. L'escultura deu procedir d'alguna villa situada en les proximitats que pertanyia al territori municipal de Dianium.

[en] We present a Roman sculpture found in the town of Miraflor (province of Alacant), which was discovered among the ruins in the demolition works of a house where it had been used as construction material. The preserved part corresponds to the torso of a young male figure of smaller than natural proportions, who only wears a feline skin crossed over his chest. On his left shoulder he keeps the end of the ribbon with which he must have tied his hair. These two elements make it possible to identify him with Dionysus/Bacchus, a deity who is frequently represented in domestic settings, with some frequency in the villae. Despite being very incomplete, it can be specified that it belongs to a sculptural type of the 4th century BC that had a great diffusion in the imperial Roman period with different variants, often in reduced formats. The closest parallels lead us to propose an approximate dating in the second century AD. The sculpture must come from a nearby villa that belonged to the Dianium municipal territory.
[ca] En el jaciment de La Salema (Fageca, Alacant) s'han recuperat 326 restes fòssils de gran mamífers del Plistocè, entre els quals destaquen nombroses restes de hiènids (Crocuta sp.), úrsids (Ursus sp.) i lleopards (Panthera pardus). També s'han trobat restes de mamífers herbívors com l'isard (Rupicapra sp.), sent un dels jaciments més meridional d'Europa amb presència d'aquest ungulat.

[en] In the site of La Salema (Facheca, Alicante) have recovered 326 fossils of large mammals of the Pleistocene, among which are numerous remains of hyaenids (Crocuta sp.), ursids (Ursus sp.) and leopards (Panthera pardus). Also found remains of herbivorous mammals such as the chamois (Rupicapra sp.), one of the southernmost sites in Europe with presence of this ungulate.
[ca] En aquest treball, analitzem la subclasse de verbs incoatius del català, pertanyent a la tercera conjugació, aplicant el concepte d'exaptació (Lass 1990), que serveix per a explicar canvis que consisteixen en la reutilització de material morfològic no funcional: en els verbs incoatius, el procés d'exaptació consisteix en el reciclatge d'un afix lèxic com a increment del radical quan perd el valor semàntic inicial de 'canvi d'estat' i queda relegat a certs verbs de la tercera conjugació. Aquesta reutilització funcional comporta l'aparició d'una subclasse de verbs dins de la tercera conjugació que, a causa de la seua estabilitat, ha esdevingut el model flexiu majoritari d'aquesta conjugació. Partint d'aquesta interpretació, mostrem, amb dades d'un corpus d'obres del segle XIII al XVI, que el model incoatiu ja és majoritari des dels primers documents de l'idioma i que no hi ha migració significativa de verbs del patró pur a l'incoatiu durant el període estudiat.

[en] In this paper, we analyze the subclass of Catalan inchoative verbs, which belongs to the third conjugation. We apply the exaptation concept (Lass 1990) to explain the changes involved in the reuse of non-functional morphological material: regarding inchoative verbs, the process of exaptation consists in the recycling of a lexical affix as a root increase the moment it loses its initial meaning of 'change of state' and is relegated to some verbs of the third conjugation. This functional reuse implies the appearance of a subclass of verbs in the Catalan third conjugation, which, due to its stability, has become the main inflection model in this conjugation. Thus, we show, with data from works between the 13th century and the 16th century, that the inchoative model is the main inflecting model from the Catalan earliest documents and that there is no significant migration from pure pattern to the inchoative pattern during the studied period.
[ca] S'estudien certes mineralitzacions pseudomòrfiques del Cenomanià-Turonià de la formació Jaén al Nord de la província d'Alacant. Aquestes mineralitzacions s'han format en un mitjà de sedimentació marí profund, en condicions anaeròbiques i presència de matèria orgànica. La pseudomorfòsi s'ha produït per alteració de minerals preexistents que, en els casos estudiats, corresponen a pirita o marcasita, substituïts per minerals fèrrics. La transformació ha estat química, mantenint-se la cristal·lització cubica o ortorròmbica original.

[en] Certain pseudomorphic mineralizations from the Cenomanian-Turonian of the Jaén formation in the North of the province of Alicante are studied. These mineralizations have been formed in a deep marine sedimentation medium, under anaerobic conditions and in the presence of organic matter. The pseudomorphosis has been produced by alteration of pre-existing minerals which, in the cases studied, correspond to pyrite or brandsite, replaced by ferrous minerals. The transformation has been chemical, maintaining original cubic or orthorhombic crystallization.
[ca] En aquest estudi es fa un repàs a la història de la folklorísica valenciana a través de quatre períodes. Entre 1873 i 1912, la recol·lecció folklòrica està encara molt lligada a la creació literària. Entre 1912 i 1939, s'hi poden trobar els primers intents d'institucionalització i l'emancipació del folklore com a disciplina. Durant el franquisme, de 1939 a 1975, es truncarien molts esforços previs, encara que apareixerien figures individuals rellevants i interessants campanyes per al folklore musical. Finalment, des de 1975 a l'actualitat s'observa un gran salt qualitatiu i quantitatiu pel que fa a la recol·lecció i la recerca folklòrica.

[en] This paper reviews the history of Valencian folkloristics through four periods of tiem. Between 1873 and 1912, the folkloric collection is still very connected to the literary creation. Between 1912 and 1939, we can find the first attempts to institutionalize and emancipate folklore as a discipline. During the Francoist regime, from 1939 to 1975, many previous efforts were curtailed, although there were still some outstanding individual figures and interesting campaigns about the Valencian musical folklore. Finally, from 1975 to our present times we can observe a great qualitative and quantitative advancement with regard to folkloric collection and research.
[ca] L'Antiguitat Tardana es caracteritza per la transformació del món urbà i rural respecte a l'època romana tenint com un dels eixos principals de canvi la difusió del cristianisme. A l'empar de la nova religió s'anà estenent la influència de l'Església en l'organització del territori. L'objectiu principal de la nostra recerca és analitzar l'existència d'elits locals i regionals vinculades al poder polític i religiós, així com el seu paper en el desenvolupament d'una nova xarxa de centres de poder que modificà el paisatge urbà i rural durant la fase post-romana. Per aquesta raó, pararem especial atenció a les empremtes materials vinculades als grups dirigents, sense oblidar-nos de les fonts escrites contemporànies. Utilitzant ambdós recursos i amb l'ajut de Sistemes d'Informació Geogràfica (SIG) desenvoluparem un discurs històric que tracte l'evolució política, administrativa però també social de la regió, en un context de profunds canvis.

[en] Late Antiquity is characterised by the transformation of the urban and rural world as compared to the Roman Age. One of the main axis of this change would be the spread of Christianity. Under the new religion the influence of the Church in the organisation of the territory was extended. The main focus of our research consists in analysing the existence of local and regional elites related to political and religious power, as well as their role in the development of a new network of power centres that modified the urban and rural landscape during the post-Roman phase. This is the reason why special attention will be paid to the tangible traces left by the leading groups, besides focusing on the contemporary written sources. By using these two resources and being assisted by Geographic Information Systems (GIS) we will be able to develop a historical discourse about political, administrative and social evolution of the Region within a context of significant changes.
[ca] Les projeccions de canvi climàtic indiquen que a l'àrea mediterrània es produirà un augment en la freqüència de sequeres extremes, el que causarà impactes en les seues masses forestals i en els servicis ecosistèmics que aquestes presten. En els últims anys s'han registrat esdeveniments de decaïment i mortalitat associats a fortes sequeres, les quals es poden considerar representatives de les previstes pel canvi climàtic. Per tant, el seu estudi és una oportunitat per a comprendre com es veuran afectats els boscos mediterranis en el futur. Aquest és el principal objectiu d'un nou projecte d'investigació liderat per la Universitat d'Alacant i el CEAM i es tracta d'aprofundir en el coneixement d'aquestes qüestions. Per a això s'està duent a terme l'anàlisi detallat de distintes variables ecohidrológiques i ecofisiológiques en masses forestals de diferents zones experimentals de la Comunitat Valenciana, dues de les quals es troben en el Parc Natural del Carrascal de la Font Roja. En aquest article es presenten els objectius específics de l'esmentat projecte, així com les seues instal·lacions experimentals al Parc Natural.

[en] Global change projections point out an increase in the number of severe droughts in the Mediterranean region, which may have a deep impact in forests and in environmental services they provide. In the past years, events of drought-induced decay and plant mortality have been registered in this region, which are considered representative of climatic change consequences. Hence, their study is a good chance to understand and foresee how Mediterranean forests will be affected by climate change in the future. This is the main purpose of the new research project carried out by University of Alicante and CEAM foundation whose main goal is improve our actual knowledge in this topic. To achieve this, an exhaustive study of forest's ecohydrological and ecophysological variables is being carried out in several experimental sites through the Valencian Communiy, two of them located within kermes oak forest of Font Roja Natural Park. In this paper, we introduce the main project goals and the experimental design of Natural Park's study sites.
[ca] La disponibilitat d'aigua en quantitat i qualitat és un factor decisiu per atendre les demandes urbanes, turístiques i agrícoles en territoris amb escassesa natural de recursos. A la província d'Alacant, a fi de garantir aquestes demandes s'ha recorregut a solucions hidràuliques tradicionals, com ara transvasaments i explotació d'aqüífers, unides a la utilització creixent de fonts no convencionals i a l'increment de l'eficiència de l'ús de l'aigua, com també a unes altres solucions basades en l'harmonització de diversos usos. S'analitzen els models més importants desenvolupats a Alacant per a l'harmonització d'usos de l'aigua urbano-turístics i agrícoles: la gestió col·lectiva d'aqüífers sobreexplotats (Junta Central d'Usuaris del Vinalopó) i els acords subscrits entre el medi urbà i els agricultors basats en l'intercanvi d'aigües depurades i aigües netes per utilitzar-les en el regadiu i els usos urbanoturístics, respectivament (Consorci d'Aigües de la Marina Baixa). Es posa de manifest la importancia creixent de les aigües residuals regenerades per a l'harmonització d'usos urbanoturístics i agrícoles de l'aigua.

[en] Water availability in quantity and quality is a decisive factor to attend the urban, tourist and agricultural demands in areas with natural scarcity of resources. In the province of Alicante in order to ensure these demands, it has been resorted to hydraulic traditional solutions such as transfers and aquifers exploitation and new ones as growing use of non-conventional sources, increasing the efficiency of water use and others based on the harmonization of different uses. In this paper, it is analyzed the most important models developed in Alicante for harmonizing tourist and agricultural water uses: the collective management of overexploited aquifers (Junta Central de Usuarios del Vinalopó) and the agreements signed between urban areas and farmers based on the exchange of wastewater and clean water for its use in irrigation and tourism activities, respectively (Consorcio de Aguas de la Marina Baja). It is highlighted the growing importance of sewage regenerated for harmonizing tourist and agricultural water uses.
[ca] L'estudi de les arts sumptuàries, en concret de l'argenteria, és, sovint, el capítol més interessant de qualsevol recerca l'objecte de la qual siga la història d'un temple. Eixa col·lecció de bens, per les seues pròpies i notòries característiques, pot guiar o, millor dit, convertir-se en la guia de ruta per la qual l'investigador pot anar traçant, amb independència del treball material artístic i amb la seguretat d'unes petjades ben adreçades, la trajectòria de les esmentades manifestacions. En el cas de Guardamar (Alacant), l'obra d'argenteria que s'ha conservat tot i el pas dels temps i les seues especials circumstàncies estava demanant un estudi i profunditzar en ell.

[en] The study of the decorative arts, specifically silversmithing, is, often, the most interesting chapter of any research that is aimed at the history of a temple. This collection of heritage, for their own and well-known characteristics, can guide or rather, becoming the guide route by which the researcher can be traced, regardless of artistic material work and safety of well-designed steps, the trajectory of such statements. In the case of Guardamar (Alicante), the work of silverware that has survived the centuries and theirs important circumstances was demanding a study and deepen on it.
[ca] Tal com correspon a la perspectiva pròpia del constitucionalisme multinivell, l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana estableix que els valencians i valencianes, en la seua condició de ciutadans espanyols i europeus, són titulars dels drets, els deures i les llibertats que reconeix la Constitució Espanyola, en l'ordenament de la Unió Europea i en els instruments internacionals de protecció dels drets humans. Aquest article pretén aclarir el significat i l'abast d'aquesta previsió, amb atenció particular a la titularitat dels drets i deures i a la diferent eficàcia jurídica de les declaracions de drets aplicables a la ciutadania valenciana.

[en] As befits the perspective of multilevel constitutionalism, the Statute of Autonomy of the Valencian Community establishes that Valencian citizens, as Spanish and European citizens, are entitled to the rights, duties and freedoms recognised in the Spanish Constitution, in the European Union law and in international instruments for the protection of human rights. This article aims to clarify the meaning and scope of this provision, with particular attention to the ownership of rights and duties and the different legal effectiveness of the declarations of rights applicable to Valencian citizenship.
[ca] Aquest article és una aproximació a la narrativa oral. Mitjançant la comparació entre certes rondalles meravelloses o fantàstiques i costumistes o d'enginy i la seua versió crevillentina, s'hi comenten algunes característiques del conte o rondalla popular. Parlem dels seus orígens, de la seua transmissió anònima, de les fórmules per començar la narració, de la seua finalitat com a entreteniment i de la moralitat que s'hi intenta comunicar, del seu significat i dels personatges arquetipus -sobretot dels malvats/es de la història-. Comprovem com una mateixa rondalla apareix en distints i distants indrets. Hi parlem de les variacions que pateixen al llarg del temps per part dels narradors o narradores tradicionals, innominats, que incorporen elements nous a les rondalles que conten segons les seues visions, interpretacions, del món que els envolta i de la desaparició d'aquestos personatges clau. També es comenta la important i necessària tasca de les persones que, arreu de món, els han recopilat i ens les han fetes arribar.

[en] This article is an approach to oral narrative. Some characteristics of the popular tale or fable are discussed through the comparison between certain wonderful, fantastic or ingenuity stories and their crevillentine version. We talk about its origins, its anonymous transmission, the formulas to start the narrative, its purpose as entertainment and the morality it tries to communicate, its meaning and the archetypal characters -specially the evil ones of history-. We check how the same fable appears in different and distant places. We talk about the variations suffered over time by the traditional narrators, unnamed, who incorporate new elements into the fables they tell according to their visions, interpretations, the world around them and the disappearance of these key characters. The important and necessary task of the people who, around the world, have compiled them and sent them to us is also commented.