[ca] INTRODUCCIÓ: La càries és la malaltia crònica no transmissible més freqüent al món. Quan afecta els nens menors de 6 anys s'anomena Càries Primerenca de la Infància (CPI). Tot i que la prevalença de càries a nivell mundial ha disminuït en les últimes dècades, al voltant de 530 milions de nens pateixen càries a les dents primàries. OBJECTIUS: 1. Avaluar l'eficàcia de l'aplicació professional bianual del vernís de fluor en la prevenció de la incidència de càries a preescolars de zones rurals sense accés a aigua fluorada. 2. Determinar la raó de cost-efectivitat incremental del vernís de fluor en la prevenció de CPI a zones sense fluoració de les aigües. MÈTODES: Avaluació de l'eficàcia del vernís de fluor al maneig de CPI. Es va fer un assaig clínic controlat (ACA), aleatori, doble cec i paral·lel per 2 anys. L'estudi va ser registrat a ClinicalTrials.gov (NCT02742038). S'hi van incloure nens de dos a tres anys sense lesions de càries cavitades ni tractaments dentals previs. S'exclogueren nens amb malalties sistèmiques, discapacitats o defectes del desenvolupament de l'esmalt i aquells amb residències temporals. Es van aleatoritzar a un protocol d'higiene oral més aplicació professional bianual del vernís de fluor o només un protocol d'higiene oral més vernís de placebo (control). Anàlisi de cost-efectivitat del protocol preventiu de càries primerenca de la infància. Es va realitzar una anàlisi de cost-efectivitat (ACE) per comparar els dos protocols avaluats a l'ECA descrit de prevenció de la CPI: un amb vernís de fluor i l'altre amb vernís de placebo (control), seguint les recomanacions de la "Consolidated Health Economic Assessment Reporting Standards" (CHEERS). L'anàlisi es va fer des de la perspectiva dels pagadors públics. RESULTATS La incidència de lesions de càries cavitades als 24 mesos de seguiment va ser del 45,0% per al grup amb vernís de fluor i del 55,6% per al grup control (p = 0,081), amb un índex ceod mitjà d'1, 6 (SD = 2,4) i 2,1 (SD = 2,5), respectivament. La fracció de prevenció del grup experimental als 24 mesos de seguiment va ser de 18,9% (2,9%-36,2%). L'anàlisi per protocol no va revelar diferències significatives entre els grups, excepte en la mitjana de dents amb lesions de càries, que va ser inferior al grup de vernís de fluor. L'ICER va ser de 173,82 pesos xilens o CLP (USD 0,25) addicionals per cada nen sense lesions de càries cavitades en dos anys de seguiment; aquest ICER és força baixa i assumeix un cost-efectivitat alt. El percentatge més alt del cost va ser l'aplicació del protocol d'higiene oral que va ser idèntic en tots dos grups. CONCLUSIONS • Encara que hi va haver un menor percentatge de nens amb lesions de càries cavitades al grup amb vernís de fluor no es va evidenciar diferències significatives en la incidèn-cia de lesions de caries cavitades amb el grup que va rebre placebo. • El vernís de fluor va ser una intervenció segura ja que no es van reportar efectes adversos. • El protocol d'higiene oral i vernís de fluor va ser cost-efectiu en la prevenció de lesions de càries cavitades en àrees no fluorades, en comparació amb un protocol d'higiene oral i placebo.

[es] INTRODUCCIÓN: La caries es la enfermedad crónica no transmisible más frecuente en el mundo. Cuando afecta a los niños menores de 6 años se denomina Caries Temprana de la Infancia (CTI). A pesar de que la prevalencia de caries a nivel mundial ha disminuido en las últimas décadas, alrededor de 530 millones de niños sufren de caries en los dientes primarios. OBJETIVOS: 1. Evaluar la eficacia de la aplicación profesional bianual del barniz de flúor en la prevención de la incidencia de caries en preescolares de zonas rurales sin acceso a agua fluorada. 2. Determinar la razón de costo-efectividad incremental del barniz de flúor en la prevención de CTI en zonas sin fluoración de las aguas. MÉTODOS: Evaluación de la eficacia del barniz de flúor en el manejo de CTI. Se realizó un ensayo clínico controlado (ECA), aleatorio, doble ciego y paralelo por 2 años. El estudio fue registrado en ClinicalTrials.gov (NCT02742038). Se incluyeron niños de dos a tres años sin lesiones cariosas cavitadas ni tratamientos dentales previos. Se excluyeron niños con enfermedades sistémicas, discapacidades o defectos del desarrollo del esmalte y aquellos con residencias temporales. Se aleatorizaron a un protocolo de higiene oral más aplicación profesional bianual del barniz de flúor o sólo un protocolo de higiene oral más barniz de placebo (control). Análisis de costo-efectividad del protocolo preventivo de caries temprana de la infancia. Se realizó un análisis de costo-efectividad (ACE) para comparar los dos protocolos evaluados en el ECA descrito de prevención de la CTI: uno con barniz de flúor y el otro con barniz de placebo (control), siguiendo las recomendaciones de la "Consolidated Health Economic Assessment Reporting Standards" (CHEERS). El análisis se realizó desde la perspectiva de los pagadores públicos. RESULTADOS La incidencia de lesiones de caries cavitadas a los 24 meses de seguimiento fue del 45,0% para el grupo con barniz de flúor y del 55,6% para el grupo control (p = 0,081), con un índice ceod medio de 1,6 (SD = 2,4) y 2,1 (SD = 2,5), respectivamente. La fracción de prevención del grupo experimental a los 24 meses de seguimiento fue de 18,9% (2,9%36,2%). El análisis por protocolo no reveló diferencias significativas entre los grupos, excepto en la media de dientes con lesiones de caries, que fue inferior en el grupo de barniz de flúor. El ICER fue de 173.82 pesos chilenos o CLP (USD 0.25) adicionales por cada niño sin lesiones de caries cavitadas en dos años de seguimiento; este ICER es bastante bajo y asume una coste-efectividad alto. El mayor porcentaje del coste fue la aplicación del protocolo de higiene oral que fue idéntico en ambos grupos. CONCLUSIONES • Aunque hubo un menor porcentaje de niños con lesiones de caries cavitadas en el grupo con barniz de flúor no se evidenció diferencias significativas en la incidencia de lesiones cariosas cavitadas con el grupo que recibió placebo. • El barniz de flúor fue una intervención segura ya que no se reportaron efectos adversos. • El protocolo de higiene oral y barniz de flúor fue coste-efectivo en la prevención de lesiones de caries cavitadas en áreas no fluoradas en comparación con un protocolo de higiene oral y placebo.