[ca] Introducció: L'ús de drogues per potenciar i estendre les relacions sexuals pot implicar riscos relacionats amb el policonsum de substàncies psicoactives (intoxicació, interaccions i sobredosi), juntament amb una exposició més gran al VIH i altres infeccions de transmissió sexual. A Llatinoamèrica hi ha pocs estudis previs que aborden l'ús sexualitzat de drogues (USD) com a fenomen, i aquests a més, presenten certes inconsistències en les seves metodologies i troballes, per la qual cosa es requereix el desenvolupament de noves investigacions. El propòsit d'aquesta investigació va ser determinar la prevalença i les característiques de l'USD en els homes gai, bisexuals i altres homes que tenen sexe amb homes (GBHSH) enquestats a LAMIS-2018, identificant els determinants sociodemogràfics, socioepidemiològics i psicosocials relacionats amb el fenomen. Material i mètodes: Estudi transversal descriptiu i analític basat en les dades recollides per LAMIS-2018. La variable dependent va ser l'USD (últims 12 mesos/últimes 4 setmanes) i les variables independents van ser: consum de drogues (en qualsevol context/en el context sexual), aspectes sociodemogràfics, socioepidemiològics i psicosocials. Primer es va realitzar una anàlisi per comparar entre els qui practicaven i no practicaven USD, després una anàlisi de correspondències múltiples entre les categories de les variables independents i, finalment, una anàlisi multivariada a través de models de regressió logística. Resultats: LAMIS-2018 va incloure 64.655 participants, amb una mitjana d'edat de 30 anys. El 13,6% va reportar haver practicat USD durant els darrers 12 mesos (6,6% amb múltiples parelles). A l'última trobada sexual, les drogues més utilitzades van ser el cànnabis (9,3%), poppers (6%) i Viagra (5,4%) i, a l'última trobada amb múltiples parelles, poppers (19,7%) , cànnabis (17%) i Viagra (13,2%). El diagnòstic autoreportat de VIH va ser del 27% entre les persones que van practicar USD, davant del 14,3% a l'altre grup. Els símptomes severs d'ansietat/depressió van ser més comuns entre les persones que van practicar USD (9,2% vs. 7%), igual que els episodis d'intimidació (52,6% vs. 48,2%), insults (34 ,4% vs. 28,6%) i agressió homofòbica (4,1% vs. 3,0%). Haver aconseguit estudis universitaris i/o de postgrau, el nombre de parelles sexuals ocasionals, la pràctica de sexe transaccional i el diagnòstic autoreportat de VIH, van ser factors que es van associar a la pràctica d'USD. Conclusions: La pràctica d'USD va ser reportada per un alt percentatge de les persones enquestades a LAMIS-2018, amb predomini de l'ús d'algunes drogues relacionades amb la pràctica sexual i d'altres associades al consum recreatiu. Troballes com l'associació entre el diagnòstic autoreportat de VIH i l'USD o, la prevalença més gran de símptomes greus d'ansietat/depressió entre els qui van practicar USD, són aspectes susceptibles d'abordar mitjançant la implementació d'estratègies preventives combinades per reduir els impactes que de vegades poden resultar daquesta pràctica. L'USD és present al col·lectiu d'homes GBHSH a Llatinoamèrica i s'ha de visibilitzar com una problemàtica de salut pública a la regió.

[es] Introducción: El uso de drogas para potenciar y extender las relaciones sexuales puede implicar riesgos relacionados con el policonsumo de sustancias psicoactivas (intoxicación, interacciones y sobredosis), junto con una mayor exposición al VIH y otras infecciones de transmisión sexual. En Latinoamérica existen pocos estudios previos que aborden el uso sexualizado de drogas (USD) como fenómeno, y éstos además, presentan ciertas inconsistencias en sus metodologías y hallazgos, por lo que se requiere el desarrollo de nuevas investigaciones. El propósito de esta investigación fue determinar la prevalencia y características del USD en los hombres gay, bisexuales y otros hombres que tienen sexo con hombres (GBHSH) encuestados en LAMIS-2018, identificando los determinantes sociodemográficos, socioepidemiológicos y psicosociales relacionados con el fenómeno. Material y métodos: Estudio transversal descriptivo y analítico basado en los datos recogidos por LAMIS-2018. La variable dependiente fue el USD (últimos 12 meses/últimas 4 semanas) y, las variables independientes fueron: consumo de drogas (en cualquier contexto/en el contexto sexual), aspectos sociodemográficos, socioepidemiológicos y psicosociales. Primero se realizó un análisis para comparar entre quienes practicaban y no practicaban USD, luego un análisis de correspondencias múltiples entre las categorías de las variables independientes y, por último, un análisis multivariado a través de modelos de regresión logística. Resultados: LAMIS-2018 incluyó 64.655 participantes, con un promedio de edad de 30 años. El 13,6% reportó haber practicado USD durante los últimos 12 meses (6,6% con múltiples parejas). En el último encuentro sexual, las drogas más utilizadas fueron el cannabis (9,3%), poppers (6%) y Viagra (5,4%) y, en el último encuentro con múltiples parejas, poppers (19,7%), cannabis (17%) y Viagra (13,2%). El diagnóstico autoreportado de VIH fue del 27% entre las personas que practicaron USD, frente al 14,3% en el otro grupo. Los síntomas severos de ansiedad/depresión fueron más comunes entre las personas que practicaron USD (9,2% vs. 7%), al igual que los episodios de intimidación (52,6% vs. 48,2%), insultos (34,4% vs. 28,6%) y agresión homofóbica (4,1% vs. 3,0%). Haber alcanzado estudios universitarios y/o de postgrado, el número de parejas sexuales ocasionales, la práctica de sexo transaccional y el diagnóstico autoreportado de VIH, fueron factores que se asociaron a la práctica de USD. Conclusiones: La práctica de USD fue reportada por un alto porcentaje de las personas encuestadas en LAMIS-2018, con predominio del uso de algunas drogas relacionadas con la práctica sexual y otras asociadas al consumo recreativo. Hallazgos como la asociación entre el diagnóstico autoreportado de VIH y el USD o, la mayor prevalencia de síntomas graves de ansiedad/depresión entre quienes practicaron USD, son aspectos susceptibles de abordar mediante la implementación de estrategias preventivas combinadas para reducir los impactos que a veces pueden resultar de esta práctica. El USD está presente en el colectivo de hombres GBHSH en Latinoamérica y debe visibilizarse como una problemática de salud pública en la región.