[ca] La teoria de la Modernització, ja clàssica, pressuposa la pèrdua d'influència de la família en l'estatus social i en les trajectòries ocupacionals dels seus descendents, en part, com a conseqüència de la industrialització. En aquest sentit, alguns autors han assenyalat la nuclearització de les famílies com una de les seves causes. Malgrat això, poc s'ha dit sobre el tema en societats on la família troncal era imperant, com en el cas del sud d'Europa. En aquest article es proposa estudiar els efectes de la industrialització en la pèrdua d'influència de les famílies en les destinacions socials i/o ocupacionals dels seus descendents a Catalunya per les cohorts nascudes entre 1860 i 1909. Concretament s'analitzarà el cas d'estudi de Sant Feliu de Llobregat, un àrea de primerenca industrialització i de precoç disminució de la fecunditat, utilitzant la Sant Feliu de Llobregat Longitudinal Demographic Database. Els resultats mostren com la influència familiar en l'estatus social i/o ocupacional dels fills va disminuir durant la industrialització a Catalunya, encara que no es va esvair per complet. Aquesta pèrdua va ser concomitant amb la disminució de la fecunditat encara que la prevalença de la família troncal va continuar sent important. Les cohorts més joves (1890-99 i 1900-09) que van tenir la seva entrada al mercat laboral durant la consolidació de la industrialització van aconseguir nivells més alts d'estatus ocupacional que les cohorts més antigues (1860-69 i 1870-79) que s'havien incorporat en les etapes inicials de la industrialització. Aquestes cohorts van mostrar una menor progressió professional i van notar una major immobilitat social, un aspecte que s'explica per un procés de proletarització. L'ordre de naixement dels individus també resulta ser cabdal per a la seva progressió social. D'aquesta manera, els primogènits de les cohorts més antigues assolien un millor estatus socioeconòmic en comparació al de la resta dels germans. En canvi, els germans nascuts en segona posició mostraren un millor estatus que els primers germans en les cohorts més joves. Aquests elements evidencien el declivi del sistema català de l'hereu únic. No obstant això, la millora general en termes de progressió social al llarg del temps no va facilitar la ruptura de l'estratificació social, la qual cosa demostra que la desigualtat en l'accés d'oportunitats està vinculada a la capacitat de generar progrés en les pròpies trajectòries ocupacionals individuals, encara que pertànyer a una família benestant ajudava a la seva consolidació.

[en] The role of the family in both individual social status attainment and labor careers during industrialization was questioned by the Modernization theory. Accordingly, familial nuclearization was argued to be one of the causes. However, little has been said on this topic regarding societies in which stem or joint families were important as in the case of Southern Europe. This article studies the industrialization effects on the familial influence for the individuals' social destinations and labor career progressions on cohorts born between 1860 and 1909 in Catalonia in an area of early industrialization and fertility decline, through the Sant Feliu de Llobregat Longitudinal Demographic Database. The results show that family influence on occupational attainment decreased during the industrialization in Catalonia, albeit did not vanish totally. Moreover, this loss of familial influence was concomitant with the fertility decline, entailing an interdependent relationship between the effects of industrialization and shrinking number of offspring. In contrast to societies with a prevalence of nuclear families, Catalonia faced changes in family influence and fertility decline without losing the strong presence of stem families. The youngest cohorts facing industrialization's consolidation attained higher levels of occupational status, while the oldest cohorts within the initial stages of industrialization achieved less career progression and faced social immobility, which is explained by the proletarianization effect. Nevertheless, this general enhancement over time did not break the social stratification caused by social background, which demonstrates that inequality in accessing opportunities is linked to the capacity to generate progress or demotion within societies.