[ca] Aquesta tesi presenta un estudi comparatiu de les dones treballadores a partir de l'anàlisi dels primers testimonis escrits en llengua grega: les inscripcions micèniques i les fonts literàries de la Ilíada i l'Odissea. Des d'un inici, les tauletes en Lineal B han revelat la presència de nombrosos grups de treball formats per dones que depenen del palau i que es distingeixen d'altres dones que semblen ocupar un lloc privilegiat. Els poemes homèrics sovint distingeixen, en general, dues categories de dones: dones aristocràtiques, 'senyores' o reines, i el col·lectiu de serventes o esclaves que apareixent generalment en grup realitzant les tasques que els són assignades. Aquesta recerca se centra en l'anàlisi de les dones treballadores sense tenir en consideració el personal de culte ni altres categories de dones que podrien formar part de l'elit política i religiosa, com les sacerdotesses i reines. L'objectiu principal d'aquest estudi és fer una anàlisi comparativa de les característiques d'aquestes dones treballadores deduïbles dels textos micènics i els poemes homèrics. Aquesta recerca busca respondre si hi ha continuïtat o ruptura en el paper que aquestes dones tenien en el món del treball, en l'economia i, en definitiva, en la societat de l'antiga Grècia del segon i primer mil·lenni a.C. Amb aquesta finalitat, s'examina per separat el lèxic i el context que pot aportar informació sobre els sectors econòmics en què estan presents les dones treballadores, els seus oficis, el grau d'especialització, els ètnics que poden ser indicatius dels seus possibles orígens geogràfics i socials, i alguns aspectes importants de l'organització del treball, com el nombre de dones, la jerarquia del treball i la composició dels grups per raó d'edat i de gènere. Només després, s'intenta comparar les dades obtingudes per identificar, si escau, característiques afins o divergents en ambdues fonts. El segon objectiu aborda el grau de dependència d'aquestes dones. Aspectes com el nivell de control del seu treball, l'assignació de racions, productes o béns, o el temps de la prestació de serveis, durant tot o part de l'any, podrien indicar diferents nivells de dependència laboral i econòmica i que algunes dones treballadores poguessin tenir mitjans alternatius o complementaris de subsistència. El tercer objectiu es proposa observar l'estatus i la condició d'aquestes dones en el teixit social del segon i primer mil·lenni a.C. Una anàlisi comparativa d'aquest tipus implica afrontar problemes de diferents magnituds, alguns de caràcter interpretatiu o lèxic, altres relacionats amb el diferent àmbit palatial i la diversitat de contextos polítics i econòmics dels regnes micènics i homèrics, o la diferent naturalesa de les fonts escrites i la informació limitada que proporcionen. No obstant això, aquests són els primers documents que tenim. Amb aquestes limitacions, l'anàlisi comparativa mostra notables coincidències en ambdues fonts, destacant la importància que tenen com a agents econòmics en alguns sectors productius, l'organització de grups de treball ben estructurats i la continuïtat d'un estatus social que no és tan uniforme com podria semblar inicialment. Dins d'aquesta continuïtat, també es poden observar certes diferències que revelen en el primer mil·lenni una major divisió sexual del treball, una reducció de la seva presència en determinats oficis i sectors econòmics, i una tendència a situar la seva activitat laboral permanentment dins de l'οἶκος, fet que, en la nostra opinió, fa probable un major control laboral i social d'aquestes dones i anuncia un canvi en el paper que jugaran en l'economia i la societat del primer mil·lenni.

[en] This dissertation presents a comparative study of working women based on the analysis of the first documents written in Greek: Mycenaean inscriptions and literary sources of the Iliad and the Odyssey. From the outset, Mycenaean tablets revealed the presence of numerous working groups formed by women who depend on the palatial administration, and who differ from other women who seem to occupy a privileged place. Homeric poems often distinguish, in general, two categories of women: aristocratic women, 'ladies' or queens, and the collective of maids or slaves who usually appear in group performing the tasks assigned to them. This research focuses on the analysis of working women without considering cult personnel or other categories of women who form part of the political and religious elite, such as priestesses and queens. The main aim of this study is to make a comparative analysis of the characteristics of these women, which could be deduced from Mycenaean texts and Homeric poems. This research intends to answer whether there is continuity or rupture in the role that these women played in the working world, in the economy and, ultimately, in the society of Ancient Greece of the second and first millennium B.C. To this end, it has been separately examined the terms and the context documented in each source that provides information on the economic sectors in which they are present, their occupations, the degree of specialization, some ethnics that may be indicative of their possible geographical and social origins, and some important aspects of work organization, such as the number of women, hierarchy relationship, and the composition of working groups by age and gender. Only then, we attempt to compare the data obtained to identify, if possible, the related or divergent characteristics in both sources. The second objective is to examine the degree of dependence of these women. The level of control over their work, the allocation of rations, products or goods, or the extent to which services are provided during all or part of the year, may indicate that there could be different levels of labour and economic dependence, and that some women might have complementary or alternative livelihoods. The third objective is to observe the status and condition of these women in the social fabric of the second and first millennium B.C. A comparative analysis of the first documents involves facing problems of different magnitudes, some of an interpretative or lexical nature, others related to the different palatial scope and the diverse political and economic contexts of the Mycenaean and Homeric realms, or the different nature of both written sources and the limited information they provide. Nevertheless, these are the first written sources we have. With these limitations, the comparative analysis uncovers remarkable coincidences, highlighting the importance that they have as economic agents in some productive sectors, the organization of structured working groups, and the continuity of a social status that is not as uniform as it might initially appear. Within this continuity, certain differences can also be observed that reveal on the first millennium a greater sexual division of labour, a reduction in their presence in certain trades and economic sectors, and a tendency to locate their work permanently in the οἶκος, what, in our opinion, makes probable a greater labour and social control of these women and heralds a change in the role they will play in the economy and the society of the first millennium.