[ca] El treball presentat a continuació consta d'un gran repàs sobre el reciclatge urbà i tots els conceptes i termes que aquest inclou a l'àrea metropolitana de Barcelona. És presentada tota la tecnologia utilitzada en tots els processos que inclou el reciclatge, des de la planificació i la prevenció dels residus fins al tractament finalista i la recuperació d'aquests, passant per la recollida i la neteja, entre d'altres activitats i objectius, com ja poden ser els indicadors o els processos que inclouen aquests àmbits. A la part inicial d'aquesta tesis s'expliquen els objectius de l'Ajuntament i l'adaptació dels recursos que l'entitat pot oferir per millorar i adaptar-se a les circumstàncies urbanístiques de la ciutat i del moment actual on vivim, a través de programes informatius i de millora. S'exposen tots els tipus de recollida i neteja viària implantats a la capital, juntament amb la flota de vehicles i la seguretat viària. Destaca la gran aposta per el vehicle elèctric coincidint amb el nou contracte, passant de tenir un 20% de vehicles elèctrics sobre el total de la flota a tenir-ne un 66%. També cal accentuar el gran augment de contenidors i papereres i la gran inversió que fa l'ajuntament per tenir una ciutat neta. El tractament i el destí dels residus també s'ha analitzat, tenint accés a tots els tractaments possibles, i dades com les 1.500.000 tones que van ser tractades l'any 2021, valorades material i energèticament (39% i 23,5% respectivament), podent generar així 214.500 MWh. La gran disminució de residus que són destinats als dipòsits controlats, s'han rebaixat un 3,4% des del 2013 fins al 2021, provocant una gran millora en el tractament i la contaminació. Finalment, amb l'ajuda de taules i gràfiques sobre la generació de residus i tota la seva classificació, s'han extret conclusions sobre el comportament d'aquesta generació durant el pas dels anys des del 2001 fins al 2021, on s'ha demostrat la correlació que té la quantitat de residus amb fets històrics, podent dividir la generació de brossa en tres grans etapes. La primera d'augment fins la crisi econòmica de l'any 2009, que es comença a veure una gran disminució, la segona etapa de pujada comença al 2013, un augment que es veu afectat per la crisi sanitària del 2019. Aquest any s'experimenta una disminució molt pronunciada de cop i volta que començarà a recuperar-se l'any 2021. Si s'estudia per separat la recollida selectiva es veu un altre comportament tenint en compte la incorporació de la matèria orgànica com a fracció selectiva l'any 2010, o com la fracció de paper i cartró augmenta a l'època de confinament encara que el vidre disminueix accentuadament. S'ha aprofitat aquesta generació de residus per comparar-la amb altres variables urbanístiques i socials a través de la regressió lineal simple i sèries temporals. Amb aquestes eines s'han vist variables significatives amb la quantitat de residus, com ja poden ser l'atur, la densitat i el consum d'aigua o energia a les llars. Una correlació que varia segons si és comparada amb la selectiva o la brossa total

[es] El trabajo presentado a continuación consiste en una amplia revisión sobre el reciclaje urbano y todos los conceptos y términos que este incluye en el área metropolitana de Barcelona. Se presenta toda la tecnología utilizada en todos los procesos que abarca el reciclaje, desde la planificación y la prevención de residuos hasta el tratamiento final y la recuperación de estos, pasando por la recogida y la limpieza, entre otras actividades y objetivos, como los indicadores o los procesos que involucran estos ámbitos. En la parte inicial de esta tesis se explican los objetivos del Ayuntamiento y la adaptación de los recursos que la entidad puede ofrecer para mejorar y adaptarse a las circunstancias urbanísticas de la ciudad y el momento actual en el que vivimos, a través de programas informativos y de mejora. Se exponen todos los tipos de recogida y limpieza implantados en la capital, junto con la flota de vehículos y la seguridad vial. Destaca la gran apuesta por el vehículo eléctrico coincidiendo con el nuevo contrato, pasando de tener un 20% de vehículos eléctricos sobre el total de la flota a tener un 66%. También es importante resaltar el gran aumento de contenedores y papeleras, así como la gran inversión que realiza el ayuntamiento para tener una ciudad limpia. El tratamiento y el destino de los residuos también se han analizado, teniendo acceso a todos los tratamientos posibles, o datos como las 1.500.000 toneladas que fueron tratadas en el año 2021, valoradas material y energéticamente (39% y 23,5% respectivamente), lo que puede generar 214.500 MWh. Los residuos destinados a vertederos controlados se han reducido un 3,4% desde 2013 hasta 2021. Finalmente, con la ayuda de tablas y gráficos de los datos sobre la generación de residuos y toda su clasificación, se ha analizado el comportamiento de esta durante el paso de los años (2001-2021), estudiando la correlación que tiene la generación con eventos históricos y dividiendo la generación de basura en tres grandes etapas. La primera de aumento hasta la crisis económica del año 2009, cuando empieza a verse una gran disminución, la segunda etapa de aumento comienza en 2013, un aumento que se ve afectado por la crisis sanitaria de 2019. Este año experimenta una disminución muy pronunciada de repente, que comenzará a recuperarse en 2021. Si se estudia por separado la recogida selectiva, se observa otro comportamiento justificando la incorporación de la materia orgánica como fracción selectiva en 2010, o cómo la fracción de papel y cartón aumenta durante la época de confinamiento a pesar de que el vidrio disminuye acentuadamente. Esta generación de residuos se ha comparado con otras variables urbanísticas y sociales a través de la regresión lineal simple y series temporales. Con estas herramientas se han encontrado variables significativas con la cantidad de residuos, como el desempleo, la densidad y el consumo de agua o energía en los hogares. Una correlación que varía según si se compara con la selectiva o la basura total