[ca] Al setembre de 2016 s'inaugura la Superilla del Poblenou de Barcelona en el marc d'una forta controvèrsia veïnal. Les Superilles són un model de transformació urbana l'objectiu del qual és reestructurar l'organització funcional d'una zona determinada. En aquest cas, un sector del districte barceloní de Sant Martí es modifica mitjançant la implementació d'una cèl·lula d'uns 400 x 400 metres de la trama Cerdà, on es prioritza el trànsit i els usos estacionaris per als vianants respecte a la circulació motoritzada. L'objectiu de la present tesi doctoral consisteix a analitzar el disseny, la materialització i l'impacte provocat per aquest exercici de reordenació urbana executat per l'Ajuntament de Barcelona en la zona d'implementació. L'àmbit temporal de recerca comprèn el període 2016-2021. A partir d'un marc teòric guiat per les reflexions de l'epistemologia feminista, s'ha combinat l'anàlisi projectual i de la gestió política de la transformació urbana de la Superilla del Poblenou amb l'anàlisi de les representacions socials. Les eines principals utilitzades han sigut l'observació etnogràfica de l'entorn urbà i de la plataforma digital Instagram, incloent també entrevistes a un espectre ampli d'individus –de veïnes del Poblenou a tècnics de l'Ajuntament–. Les dades recollides s'han posat en diàleg amb fonts d'informació de caràcter secundari, emfatitzant el seguiment detallat de la producció per part de les institucions públiques en relació amb l'objecte de d'estudi. La recerca realitzada permet concloure que la implementació de la Superilla del Poblenou aconsegueix alguns dels seus objectius –especialment aquells associats al progrés cap a una ciutat més verda, ecològica, i saludable– en les zones on s'han fet les actuacions. A l'hora, es constata que aquest model presenta mancances en la vessant que hem anomenat "social" de l'espai, tant pel que fa al disseny com la gestió. Unes mancances que transcendeixen el propi projecte de la Superilla i requereixen de replantejaments i canvis en el model urbà de la ciutat molt més profunds, complexos, els quals qüestionin d'una manera directa a l'ordenació estructural capitalista del mitjà socioeconòmic urbà.

[en] The Poblenou's Superblock in Barcelona was inaugurated in September 2016 amidst a strong social controversy. Superilles (superblocks) is a model for urban transformation whose objective is to modify the functional organisation of a specific area. In this case, a part of Barcelona's Sant Martí district has been modified by implementing a new scale urban cell that gathers 400 x 400 meters of the "Cerdà" grid, where transit and stationary pedestrian uses have priority over motorised traffic. Based on a theoretical framework guided by feminist epistemology, this investigation analyzes the project and the political management of the urban transformation of the Poblenou's Superblock, as well as its social representations. Said Analysis is done through the ethnographic observation of the urban environment as well as the digital platform Instagram, including interviews to a wide spectrum of individuals - from neighbours of Poblenou to technicians of the city council. The collected data has been compared with secondary sources of information, emphasizing the monitoring of institutional sources' production about the research topic. The carried-out research allows to conclude that the implementation of the Poblenou's Superblock achieves some of its purposes - especially those associated with advancing towards a more ecological and healthier city - in the specific areas where actions have been taken. At the same time, this model, both in its design and management, has weaknesses in its social aspect. These flaws transcend the Superilla project itself and require more deeper and complex changes in the urban model of the city that challenge the capitalist structural organisation of the urban socio- economic urban setting.