BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] En el marc de la lingüística de varietats de filiació coseriana, el model del continuum entre oralitat i escrituralidad concepcional proposat pels lingüistes alemanys Peter Koch i Wulf Oesterreicher per primera vegada en 1985 (Koch i Oesterreicher 1985) ha gaudit de gran acceptació en l'àmbit de la romanística europea i llatinoamericana (cf. López Serena 2023), especialment entre els estudiosos que es dediquen a la lingüística històrica, però cada vegada més també entre aquells que analitzen la llengua oral actual des d'una perspectiva pragmalingüística.

[es] En el marco de la lingüística de variedades de filiación coseriana, el modelo del continuum entre oralidad y escrituralidad concepcional propuesto por los lingüistas alemanes Peter Koch y Wulf Oesterreicher por primera vez en 1985 (Koch y Oesterreicher 1985) ha gozado de gran aceptación en el ámbito de la romanística europea y latinoamericana (cf. López Serena 2023), especialmente entre los estudiosos que se dedican a la lingüística histórica, pero cada vez más también entre aquellos que analizan la lengua oral actual desde una perspectiva pragmalingüística.
[ca] INTRODUCCIÓ. El procediment de moderació simple està dissenyat per analitzar l'efecte d'una variable moderada en la causalitat d'una variable independent o predictor sobre una variable dependent o explicada. MÈTODE. En aquesta línia, Process es presenta com una eina per dur a terme aquest procediment de manera senzilla i ràpida. L'objectiu principal d'aquest treball és explicar amb claredat com fer una anàlisi de moderació simple amb Process en SPSS Statistics a través d'un cas pràctic i real de l'àmbit socioeducatiu. RESULTATS. Els resultats d'aquesta anàlisi apunten que la variable moderada (obertura a l'experiència) exerceix com a tal entre la variable independent (intel·ligència emocional) i la variable dependent (dificultats en la presa de decisions de la carrera) en els subjectes amb nivells d'obertura a l'experiència mitjans i alts. DISCUSSIÓ. L'ús d'aquesta eina permet a l'investigador que s'introdueix en els procediments de moderació interpretar de manera ràpida els resultats obtinguts.

[es] INTRODUCCIÓN. El procedimiento de moderación simple está diseñado para analizar el efecto de una variable moderadora en la causalidad de una variable independiente o predictor sobre una variable dependiente o explicada. MÉTODO. En esta línea, Process se presenta como una herramienta para realizar dicho procedimiento de manera sencilla y rápida. El objetivo principal de este trabajo es explicar con claridad cómo realizar un análisis de moderación simple con Process en SPSS Statistics a través de un caso práctico y real del ámbito socioeducativo. RESULTADOS. Los resultados de este análisis apuntan a que la variable moderadora (apertura a la experiencia) ejerce como tal entre la variable independiente (inteligencia emocional) y la variable dependiente (dificultades en la toma de decisiones de la carrera) en los sujetos con niveles de apertura a la experiencia medios y altos. DISCUSIÓN. El uso de esta herramienta permite al investigador que se introduce en los procedimientos de moderación interpretar velozmente los resultados obtenidos.
[ca] Aquesta investigació va cercar aprofundir en la comprensió de la creativitat en una mostra d'estudiants universitaris veneçolans com a part d'un projecte neuroeducatiu anomenat C.R.E.A. (Creació, Retenció, Emoció, Atenció) que té com a nord la comprensió, recerca i promoció de la creativitat a nivell educatiu. Els objectius van ser: conèixer les creences sobre el rol del cervell a la creativitat, indagar la percepció de la creativitat associada amb les carreres ofertes i avaluar possibles relacions entre aquesta percepció, el nivell de pensament divergent i la posada en pràctica de solucions creatives. L'estudi va ser exploratori, amb una mostra de 26 estudiants, dos per carrera, dels dos sexes, d'entre 20 i 27 anys, de la Universitat Catòlica Andrés Bello, a Caracas. Es va diagnosticar l'autopercepció de la creativitat mitjançant qüestionaris i es va fer servir el Test d'usos alternatius de Guilford per avaluar el pensament divergent i la posada en pràctica de la creativitat. La creença predominant a la mostra estudiada va associar la creativitat amb l'hemisferi cerebral dret i amb les carreres humanístiques, encara que, en terme de solucions creatives, van ser els estudiants de les carreres d'enginyeria els que van produir la quantitat més gran de solucions creatives, amb un important nivell d´elaboració. Així mateix, es va trobar una estreta relació entre el nivell de pensament divergent i la posada en pràctica de les respostes creatives, però no entre l'autopercepció de la creativitat i el potencial creatiu.

[es] Esta investigación buscó ahondar en la comprensión de la creatividad en una muestra de estudiantes universitarios venezolanos como parte de un proyecto neuroeducativo denominado C.R.E.A. (Creación, Retención, Emoción, Atención) que tiene como norte la comprensión, búsqueda y promoción de la creatividad a nivel educativo. Los objetivos fueron: conocer las creencias acerca del rol del cerebro en la creatividad, indagar la percepción de la creatividad asociada con las carreras ofrecidas y evaluar posibles relaciones entre dicha percepción, el nivel de pensamiento divergente y la puesta en práctica de soluciones creativas. El estudio fue exploratorio, con una muestra de 26 estudiantes, dos por carrera, de ambos sexos, de entre 20 y 27 años de edad, de la Universidad Católica Andrés Bello, en Caracas. Se diagnosticó la autopercepción de la creatividad mediante cuestionarios y se utilizó el Test de Usos Alternativos de Guilford para evaluar el pensamiento divergente y la puesta en práctica de la creatividad. La creencia predominante en la muestra estudiada asoció la creatividad con el hemisferio cerebral derecho y con las carreras humanísticas, aunque, en término de soluciones creativas, fueron los estudiantes de las carreras de ingeniería los que produjeron la mayor cantidad de soluciones creativas, con un importante nivel de elaboración. Asimismo, se encontró una relación estrecha entre el nivel de pensamiento divergente y la puesta en práctica de las respuestas creativas, pero no entre la autopercepción de la creatividad y el potencial creativo.
[ca] Aquest estudi analitza l'impacte de l'Acord d'Escazú en l'accés a la informació ambiental com a mecanisme clau per consolidar una governança inclusiva a Amèrica Llatina i el Carib. Derivat del Principi 10 de la Declaració de Rio de 1992, l'Acord es configura com un instrument pioner, destinat a garantir drets d'accés a la informació, participació pública i justícia en assumptes ambientals, amb èmfasi en la protecció dels grups vulnerables. La metodologia és qualitativa, basada en revisió de literatura acadèmica i estudis de cas, i es complementa amb una anàlisi crítica sustentada en la teoria de la justícia ambiental. Aquest estudi se centra en el primer pilar de l'Acord, especialment en els articles 5 i 6, que estableixen les obligacions estatals per a la generació i divulgació d'informació ambiental. Mitjançant una anàlisi comparativa de les legislacions al Brasil, Argentina, Xile i Mèxic, s'identifiquen avenços i desafiaments en la implementació de l'Acord. Les troballes ressalten la importància de l'accés a la informació per democratitzar la presa de decisions ambientals, fomentar la participació ciutadana i enfortir la transparència estatal, afavorint així una governança ambiental més equitativa i sostenible a la regió.

[es] Este estudio analiza el impacto del Acuerdo de Escazú en el acceso a la información ambiental como mecanismo clave para consolidar una gobernanza inclusiva en América Latina y el Caribe. Derivado del Principio 10 de la Declaración de Río de 1992, el Acuerdo se configura como un instrumento pionero, destinado a garantizar derechos de acceso a la información, participación pública y justicia en asuntos ambientales, con énfasis en la protección de los grupos vulnerables. La metodología es cualitativa, basada en revisión de literatura académica y estudios de caso, y se complementa con un análisis crítico sustentado en la teoría de la justicia ambiental. Este estudio se centra en el primer pilar del Acuerdo, especialmente en los artículos 5 y 6, que establecen las obligaciones estatales para la generación y divulgación de información ambiental. A través de un análisis comparativo de las legislaciones en Brasil, Argentina, Chile y México, se identifican avances y desafíos en la implementación del Acuerdo. Los hallazgos resaltan la importancia del acceso a la información para democratizar la toma de decisiones ambientales, fomentar la participación ciudadana y fortalecer la transparencia estatal, favoreciendo así una gobernanza ambiental más equitativa y sostenible en la región.
[ca] Amb la finalitat d'adaptar-nos a l'EEES, vàrem desenvolupar una eina que ens permetés realitzar un procés d'avaluació continua de l'assignatura troncal de Toxicologia. A continuació, presentem els resultats d'aquest model en el que utilitzem els seminaris com a elements integradors del procés d'avaluació, així com la seva estructura, desenvolupament i puntuació. Aquests seminaris es van avaluar amb un màxim del 30% de la nota final de l'assignatura, i la participació dels alumnes es va avaluar amb un 10% de la nota final de l'assignatura. En alguns d'aquests seminaris les avaluacions es realitzaven abans del desenvolupament dels mateixos, avaluacions pre i en altres l'avaluació es realitzava després del desenvolupament dels seminaris, avaluacions post. Aquest model d'avaluació continua, amb petites variacions depenent del tipus d'ensenyament, ha demostrat ser efectiu en la millora de la participació i preparació dels alumnes. A més a més, també ha mostrat un canvi significatiu en el grau d'implicació dels professors en l'assignatura, així com una millora en la comunicació alumne-professor.

[es] Con la finalidad de adaptarnos al EEES, desarrollamos una herramienta que nos permitiera realizar un proceso de evaluación continua de la asignatura troncal de Toxicología. En el presente trabajo presentamos los resultados de este modelo en el que utilizamos los seminarios como elementos básicos de este proceso. Describimos cómo se estructuran y desarrollan estos seminarios, así como el modelo de evaluación de los mismos. Los seminarios fueron evaluados con una puntuación máxima del 30 % sobre la nota final de la signatura, y la participación en los mismos con un máximo del 10 %. Algunos de estos seminarios incorporaban evaluaciones realizadas antes del desarrollo de los mismos, que denominábamos "pre", y otras justo al final del desarrollo de los mismos, que denominábamos "post". Esta herramienta de evaluación continua se ha mostrado muy eficaz en lo que respecta al grado de participación y preparación de los alumnos. Además, ha supuesto un cambio significativo en el grado de implicación de los profesores, y una mejora de la comunicación alumno-profesor.
[ca] Després de l'inici de la guerra civil a Espanya, la diplomàcia alineada amb els nacionals al Brasil va començar a perseguir ciutadans espanyols sota orientació del govern de Burgos. Les accions dutes a terme per antics funcionaris del Ministeri d'Estat no eren tradicionalment les pròpies de l'òrgan de política exterior. Sustentem que els diplomàtics desenvolupaven la funció típica de les policies creades amb la constitució dels Estats moderns a partir del final del segle XVIII per a reprimir la delinqüència política. Els mètodes d'acció posats en pràctica per representants del Ministeri d'Afers exteriors (MAE) i els instruments adoptats s'assemblaven a aquells utilitzats per les policies secretes, especialment la recopilació d'informació, la constitució de xarxa d'informants, la participació en la detenció de persones, l'ús de mitjans per a la coacció i l'eliminació de l'enemic. En el territori brasiler, ciutadans espanyols van resistir a la dictadura franquista a través de la seva producció intel·lectual crítica i de la seva actuació política. L'exili en aquest país seria considerat com un veritable perill per a les autoritats franquistes que intentaven mantenir la supervivència del règim.&nbsp;

[es] Después del inicio de la guerra civil en España, la diplomacia alineada con los nacionales en Brasil empezó a perseguir ciudadanos españoles bajo orientación del gobierno de Burgos. Las acciones llevadas a cabo por exfuncionarios del Ministerio de Estado no eran tradicionalmente las propias del órgano de política exterior. Sustentamos que los diplomáticos desarrollaban la función típica de las policías creadas con la constitución de los Estados modernos a partir del final del siglo XVIII para reprimir la delincuencia política. Los métodos de acción puestos en práctica por representantes del Ministerio de Asuntos Exteriores (MAE) y los instrumentos adoptados se parecían a aquellos utilizados por las policías secretas, especialmente la recopilación de información, la constitución de red de informantes, la participación en la detención de personas, el uso de medios para la coacción y la eliminación del enemigo. En el territorio brasileño, ciudadanos españoles resistieron a la dictadura franquista a través de su producción intelectual crítica y de su actuación política. El exilio en este país sería considerado como um verdadero peligro para las autoridades franquistas que intentaban mantener la supervivencia del régimen.&nbsp;
[ca] Durant la dècada dels anys seixanta, María Zambrano entra en contacte amb l'arqueòloga Laurette Séjourné, la qual cosa provoca un retorn conceptual de Zambrano a Mèxic. Aquest retorn es tradueix en una profunda reflexió sobre el déu de la cultura náhuatl Quetzalcóatl, que Zambrano incorporarà al seu pensament com a símbol de l'aurora. En el present estudi, s'analitza com el mite del déu mexicà serveix a la nostra filòsofa per exemplificar una operació transcendental que convertirà en mètode de la seva raó poètica i que serà el centre de tota acció metafòrica essencial que el subjecte ha de dur a terme en la seva pròpia transcendència.

[es] Durante los años sesenta, María Zambrano entra en contacto con la arqueóloga Laurette Séjourné, con lo que se produce en Zambrano un regreso conceptual a México que se traduce en una profunda reflexión acerca de Quetzalcóatl, el dios de la cultura náhuatl, al cual Zambrano incorporará a su pensamiento como símbolo de la aurora. En el presente estudio, se analizará cómo el mito del dios mexicano le sirve a esta filósofa para ejemplificar una operación trascendental que convertirá en método de su razón poética y que será el centro de toda acción metafórica esencial que el sujeto ha de llevar a cabo en su propia trascendencia.
[ca] Milers de alemanys que formaven part del règim nazi van residir a Espanya durant la Segona Guerra Mundial. El govern dels Estats Units va fer notables esforços per a que posteriorment retornessin a l'Alemanya ocupada. Aquesta política seria duta a terme per agents estadounidencs que residien a ciutats espanyoles? quina va se la reacció que mostraria la colònia alemanya a Espanya davant aquesta política? I, finalment, quina fou la resposta individual dels alemanys que havien de ser objecte de repatriació quan foren nomenades les autoritats aliades i els funcionaris espanyols que decidirien sobre el seu destí? Aquest estudi explora com es duria a terme la repatriació dels alemanys perseguits pels aliats i quin va ser el impacte entre els funcionaris nord-americans, alemanys i els del Règim de Franco en dues ciutats espanyoles: Vigo i Bilbao.

[es] Miles de alemanes que formaban parte del régimen nazi residieron en España durante la Segunda Guerra Mundial. El gobierno de los Estados Unidos hizo notables esfuerzos para que posteriormente retornaran a la Alemania ocupada. ¿Esta política la llevaría a cabo a través de agentes estadounidenses que residían en ciudades españolas? ¿qué reacción mostró la colonia alemana en España ante esta política? Y, finalmente, ¿cuál fue la respuesta individual de los alemanes que habían de ser objeto de repatriación cuando fueron nombradas las autoridades aliadas y los funcionarios españoles que debían decir su destino? Este estudio explora cómo se llevaría a cabo la repatriación de los alemanes perseguidos por los aliados y cuál fue su impacto entre los funcionarios norteamericanos, alemanes y los del Régimen de Franco en dos ciudades españolas: Vigo y Bilbao
[ca] La urbanització ha afectat significativament les condicions ambientals de São Paulo, especialment en el context dels canvis de temperatura superficials. Aquest estudi investiga la relació entre les variacions de la temperatura de la superfície a la ciutat i la legislació municipal, centrant-se en el cartografia de les diferències de temperatura i la revisió de les polítiques públiques rellevants per reduir les conseqüències del canvi climàtic. Utilitzant imatges del satèl·lit Landsat 8, dades de Dynamic World, Local Climatic Zones i YCEO, l'estudi va identificar illes de calor urbà (UCI) i zones amb temperatures més baixes en aquesta ciutat, revelant una diferència de fins a 7°C entre regions altament urbanitzades i altres, amb predomini de la vegetació natural. Una revisió de la legislació municipal, incloent la Llei núm. 14.933/2009 i la Llei núm. 17.975/2023, analitza l'enfocament de la política climàtica i posa de manifest una desconnexió entre les lleis relacionades amb el canvi climàtic i la seva aplicació pràctica. Les conclusions confirmen que, tot i que la legislació de São Paulo reconeix la importància de mitigar el canvi climàtic, el seu planejament urbanístic manca de l'aplicació efectiva de mesures coherents que abordin l'augment de la temperatura superficial i les seves conseqüències. Així, l'estudi destaca la necessitat de polítiques més sòlides i aplicables per mitigar els efectes de les illes de calor urbà i millorar la resiliència de la ciutat al canvi climàtic.

[es] La urbanización ha impactado significativamente en las condiciones ambientales de São Paulo, particularmente en el contexto de los cambios de temperatura de la superficie. Este estudio investiga la relación entre las variaciones de temperatura superficial en la ciudad y la legislación municipal, con un enfoque en mapear las diferencias de temperatura y revisar políticas públicas relevantes para reducir las consecuencias del cambio climático. Utilizando imágenes del satélite Landsat 8, datos de Dynamic World, Local Climatic Zones y YCEO, el estudio identificó islas de calor urbano (ICU) y áreas con temperaturas más bajas en esta ciudad, revelando una diferencia de hasta 7°C entre regiones altamente urbanizadas y otras con predominio de vegetación natural. Una revisión de la legislación municipal, incluidas la Ley n°14.933/2009 y la Ley n° 17.975/2023, analiza el enfoque de la política climática y revela una desconexión entre las leyes relacionadas con el cambio climático y su aplicación práctica. Las conclusiones confirman que, aunque la legislación de São Paulo reconoce la importancia de mitigar el cambio climático, su planificación urbana carece de la implementación efectiva de medidas consistentes, que aborden el aumento de la temperatura superficial y sus consecuencias. Así, el estudio destaca la necesidad de políticas más sólidas y aplicables para mitigar los efectos de las islas de calor urbano y mejorar la resiliencia de la ciudad al cambio climático.
[ca] La culminació del procés de castellanització dels Requesens: una incorporació buscada a la noblesa castellana La castellanització de l'alta noblesa catalana és un procés conegut que va afectar els grans llinatges del Principat. Gràcies a la capacitat d'atracció de les grans famílies castellanes sobre la noblesa de la resta de regnes de la monarquia hispànica, es va produir una progressiva assimilació. Aquest procés no va ser aliè a la família dels Requesens, un dels principals casals catalans durant el segle XV que, durant el XVI, va viure una progressiva castellanització. En aquest text s'aborda la fase final d'aquest procés, protagonitzada per Luis de Requesens i Zúñiga (1528-1576), el gran personatge de la família durant el segle XVI, i es mostra la realitat del seu allunyament mental de Catalunya, les opinions dels seus contemporanis catalans i la seva voluntat d'emparentar-se amb l'alta noblesa castellana.

[es] La castellanización de la alta nobleza catalana es un proceso conocido que afectó a los grandes linajes del Principado. Gracias a la capacidad de atracción de las grandes familias castellanas sobre la nobleza del resto de reinos de la monarquía hispánica, se produjo una progresiva asimilación. Este proceso no fue ajeno a los Requesens, una de las principales casas catalanas durante el siglo XV, y que vivió durante el xvi una progresiva castellanización. En este texto se abordará la fase final de este proceso, la que protagonizó Luis de Requesens y Zúñiga (1528-1576), el gran personaje de la familia durante el siglo XVI, mostrando la realidad de su alejamiento mental de Cataluña, las opiniones de sus contemporáneos catalanes y su voluntad de emparentarse con la alta nobleza castellana.
[ca] Els mestres i les mestres són professionals privilegiats per a la detecció de factors de risc quan un nen, nena o adolescent pateix o ha patit maltractaments per la incompetència dels qui els havien de cuidar a la família. L'afectació per al desenvolupament i també al rendiment escolar pot ser molt important. És per això que els i les professors i professores necessiten comprendre i adaptar la seva tasca educativa a l'hora de donar resposta a les necessitats que presenten aquests nens, nenes i adolescents afectats/des per trauma, treballant en equip amb altres professionals especialitzats.

[es] Los maestros y las maestras, son profesionales privilegiados/as para la detección de factores de riesgo cuando un niño, niña o adolescente sufre o ha padecido malos tratos por la incompetencia de quienes tenían que cuidarles en su familia. La afectación para su desarrollo y también a su rendimiento escolar puede ser muy importante. Es por eso por lo que los y las profesores y profesoras necesitan comprender y adaptar su tarea educativa a la hora de dar respuesta a las necesidades que presentan estos niños, niñas y adolescentes afectados/as por trauma, trabajando en equipo con otros/as profesionales especializados.
[ca] Aquest article pretén ser una recopilació bibliogràfica, tan exhaustiva com ens ha estat possible, sobre la producció acadèmica de l'àmbit espanyol al voltant de la recepció de l'Antiguitat a través del cinema i la televisió. El 2023 s'han complert cinquanta anys de la defensa de la tesi doctoral titulada Influències del món clàssic en la història de la cinematografia, defensada a la Universitat de Barcelona el 1973 per Pedro Luis Cano Alonso, pioner i referent en aquest àmbit de recerca. Donada l'efemèride, sembla un bon moment per publicar aquest recull bibliogràfica.

[es] El presente artículo pretende ser una recopilación bibliográfica, lo más exhaustiva que nos ha sido posible, sobre la producción académica del ámbito español en torno a la recepción de la Antigüedad a través del cine y la televisión. En 2023 se han cumplido cincuenta años de la defensa de la tesis doctoral titulada Influencias del mundo clásico en la historia de la cinematografía, defendida en la Universidad de Barcelona en 1973 por Pedro Luis Cano Alonso, pionero y referente en este ámbito de investigación. Dada la "efeméride", parece un buen momento para publicar esta recopilación bibliográfica.