[ca] Aquest treball final de grau explora com la representació arquitectònica influeix en els nostres sentits i emocions. Comença amb una introducció al concepte de representació i la seva rellevància en l'arquitectura, seguida d'una anàlisi de l'evolució de les pràctiques representatives, considerant les influències culturals i tecnològiques que han modelat aquestes transformacions fins a les tendències actuals. L'estudi aborda la relació entre emoció i arquitectura, emfatitzant la importància de la representació en la comunicació arquitectònica i el rol de les emocions a la percepció de l'espai. El treball es centrarà en la representació arquitectònica com a pràctica filosòfica, destacant el paper del dibuix a la reflexió arquitectònica i les teories de Juhani Pallasmaa i Robin Evans sobre el dibuix arquitectònic. Els casos d'estudi de Frank Gehry i Peter Zumthor s'analitzen explorant els seus enfocaments representatius en relació amb els punts més clau de les teories d'Evans i Pallasmaa. Per a cada arquitecte, s'examina un projecte específic, destacant com els mètodes de representació emfatitzen les experiències sensorials i emocionals dels espais creats. L'estudi culmina amb un redibuix del Pavelló de Barcelona de Mies van der Rohe, interpretant els aspectes fonamentals del projecte a través dels punts claus identificats a les teories d'Evans i Pallasmaa. Aquest redibuix serveix com un exercici pràctic per reflexionar sobre l'impacte de diferents tècniques de representació en la comprensió i la valoració de l'arquitectura. En conjunt, el treball ofereix una visió comprensiva de la representació arquitectònica, subratllant-ne la importància en la creació i percepció dels espais, i proporcionant una anàlisi crítica basada en teories filosòfiques i estudis de cas pràctics.

[en] This final thesis explores how architectural representation influences our senses and emotions. It begins with an introduction to the concept of representation and its relevance in architecture, followed by an analysis of the evolution of representational practices, considering the cultural and technological influences that have shaped these transformations up to current trends. The study addresses the relationship between emotion and architecture, emphasizing the importance of representation in architectural communication and the role of emotions in the perception of space. It delves into architectural representation as a philosophical practice, highlighting the role of drawing in architectural reflection and the theories of Juhani Pallasmaa and Robin Evans on architectural drawing. The case studies of Frank Gehry and Peter Zumthor are analyzed by exploring their representative approaches in relation to the most key points of Evans' and Pallasmaa's theories. For each architect, a specific project is examined, highlighting how representational methods emphasize the sensory and emotional experiences of the spaces created. The study culminates with a redrawing of Mies van der Rohe's Barcelona Pavilion, interpreting the fundamental aspects of the project through the key points identified in the theories of Evans and Pallasmaa. This redrawing serves as a practical exercise to reflect on the impact of different representation techniques on the understanding and appreciation of architecture. Overall, the paper offers a comprehensive view of architectural representation, highlighting its importance in the creation and perception of spaces, and providing a critical analysis based on philosophical theories and practical case studies.