[ca] La finalitat d'aquest projecte és suplir una necessitat dins de l'empresa AKO. Aquesta mancança és la falta d'un dispositiu capaç de variar un valor resistiu d'una manera ràpida i fiable, amb la possibilitat d'automatització. L'equip proposat és capaç de variar el valor resistiu, emulant així el principi de funcionament d'una sonda de temperatura com una NTC o una PT1000. La manera com ho fa és amb l'ajuda de resistències d'alta precisió, les quals estan col·locades en sèrie. Cadascuna d'aquestes resistències compta amb el seu relé connectat en paral·lel, el qual s'activarà per anul·lar el seu respectiu valor resistiu, ja que la resistència dels contactes del relé és molt inferior al valor de cada resistència, generant així combinacions per variar valors des d'un ohmi fins a un mega ohmi. Pel que fa a l'estructura d'aquest treball, s'ha dividit en dos grans blocs aquests són el marge teòric i el marge pràctic. Dins de cadascun d'ells, trobem tres grups diferenciats: electrònica, firmware i mecànica. En el primer dels grups podem veure tot el relacionat amb la placa de circuit imprès, des de l'estudi dels diferents components que la conformen, fins a la interacció entre ells, per després realitzar el disseny mitjançant Altium Designer. Trobem també la part de simulacions realitzades amb Proteus. Pel que fa a l'electrònica, aquesta és governada per una placa microcontroladora d'Arduino i per poder interactuar amb ella ho farem mitjançant una aplicació d'escriptori, també contemplada dins d'aquest projecte. Aquesta aplicació dissenyada en C sharp, la trobem al segon bloc, així com el propi codi que s'ha inclòs a la nostra placa Arduino. La capacitat de generar les combinacions necessàries de relés per oferir el valor desitjat per sortida, també s'ha contemplat en aquest apartat, de la mateixa manera que la connexió mitjançant Modbus amb un dels dispositius fabricats dins de l'empresa i la posterior generació d'arxius de resultats amb tota la informació recopilada. Tota aquesta electrònica estarà continguda en una carcassa realitzada a partir d'un model 3D en Fusion 360 i impresa en àcid polilàctic o PLA. Finalment, trobem les conclusions obtingudes sobre el disseny de la PCB i si s'han obtingut els resultats esperats, així com les modificacions realitzades a l'esquema inicialment plantejat, tenint en ment que hem estat treballant amb una placa en estat de prototipatge.

[es] La finalidad de este proyecto es la de suplir una necesidad dentro de la empresa de AKO. Dicha carencia viene a ser la falta de un dispositivo capaz de variar un valor resistivo de una manera rápida y fiable, con la posibilidad de ser automatizado. El equipo propuesto es capaz de variar el valor resistivo, emulando así el principio de funcionamiento de una sonda de temperatura como una NTC o una PT1000. La manera en lo que lo realiza es con la ayuda de unas resistencias de alta precisión, las cuales están colocadas en serie. Cada una de estas resistencias cuenta con su relé conectado en paralelo, el cual se activará para anular su respectivo valor resistivo, debido a que la resistencia de los contactos del relé es muy inferior al valor de cada resistencia, generando así unas combinaciones para variar valores desde un ohmio hasta un mega ohmio. En lo que respecta a la estructura de este trabajo, se ha dividido en dos grandes bloques como son el margen teórico y el margen práctico. Dentro de cada uno de ellos encontramos tres grupos diferenciados: electrónica, firmware y mecánica. En el primero de los grupos podemos ver todo lo relacionado con la placa de circuito impreso, desde el estudio de los diferentes componentes que la conforman, hasta la interacción entre ellos, para luego ver su diseño mediante Altium Designer. Hallamos también la parte de simulaciones realizadas con Proteus. En cuanto a la electrónica, ésta es gobernada por una placa microcontroladora de Arduino y para poder interactuar con ella lo haremos mediante una aplicación de escritorio, también contemplada dentro de este proyecto. Dicha aplicación diseñada en C sharp, está presente en el segundo de los bloques, así como el propio código que se ha incluido en nuestra placa Arduino. La capacidad de generar las combinaciones necesarias de relés para ofrecer el valor deseado por salida, también se ha contemplado en este apartado, del mismo modo que la conexión mediante Modbus con uno de los dispositivos fabricados dentro de la empresa y la posterior generación de archivos de resultados con toda la información recopilada. Toda esta electrónica va a estar contenida en una carcasa realizada a partir de un modelo 3D en Fusion 360 e impresa en ácido poliláctico o PLA. Finalmente, encontramos las conclusiones obtenidas acerca del diseño de la PCB y de si se han obtenido los resultados esperados, así como las modificaciones realizadas al esquema inicialmente planteado, teniendo en mente que hemos estado trabajando con una placa en estado de prototipado.