BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Aquest projecte consisteix a afegir la integració contínua dins del sistema de test utilitzant els lectors virtuals de targetes. L'objectiu és, sobretot, detectar possibles errors entre canvis en el sistema operatiu de forma ràpida i intuïtiva, agilitzant i fent més fàcil el treball de desenvolupador. Per completar aquest projecte s'ha comptat amb l'ajuda de Jenkins i PowerShell, fent que el sistema sigui complet, senzill i comprensible per a què pugui ser manipulat per qualsevol desenvolupador. Els resultats han estat molt satisfactoris, ja que el sistema és 100% funcional, és molt robust i permet des del primer moment tenir execucions netes i analitzades en què directament només es veuran els errors entre una i l'altra execució. També cal destacar que al fer ús del simulador virtual de targetes, aquestes execucions són molt més ràpides i es tenen resultats pràcticament en unes poques hores.

[es] Este proyecto consiste en añadir la integración continua dentro del sistema de prueba utilizando los lectores virtuales de tarjetas. El objetivo es, sobre todo, detectar posibles errores entre cambios en el sistema operativo de forma rápida e intuitiva, agilizando y haciendo más fácil el trabajo del desarrollador. Para completar este proyecto se ha contado con la ayuda de Jenkins y PowerShell, haciendo que el sistema sea completo, sencillo y entendible para que pueda ser manipulado por cualquier desarrollador. Los resultados han sido muy satisfactorios, ya que el sistema es 100% funcional, es muy robusto y permite des del primer momento tener ejecuciones limpias y analizadas en las que directamente solo se verán los errores entre una y otra ejecución. También cabe destacar que, al hacer uso del simulador virtual de tarjetas, estas ejecuciones son mucho más rápidas y se tienen resultados prácticamente en unas pocas horas.
[ca] El projecte consisteix en un document teòric (la memòria) sobre les operacions en l'àmbit empresarial. En aquest document es descriuen les principals metodologies, tècniques i filosofies que conformen el World Class Manufacturing. També s'han inclòs altres capítols rellevants sobre el món de les operacions com per exemple, la innovació. La segona part del projecte, i la més rellevant, és l'apèndix principal del projecte. En aquest apèndix es troba un seguit de presentacions i apunts sobre tots els temes descrits en la memòria del projecte per tal de proporcionar uns coneixements sòlids als futurs estudiants que es vulguin dedicar al fascinant món de les operacions.

[es] El proyecto consiste en un documento teórico (la memoria) sobre las operaciones en el ámbito empresarial. En este documento se describen las principales metodologías, técnicas y filosofías que conforman el World Class Manufacturing. También se han incluido otros capítulos relevantes sobre el mundo de las operaciones como por ejemplo, la innovación. La segunda parte del proyecto, y la más relevante, es el apéndice principal del proyecto. En este apéndice se encuentra un conjunto de presentaciones y apuntes sobre todos los temas descritos en la memoria del proyecto con la finalidad de proporcionar unos conocimientos sólidos a los futuros estudiantes que se quieran dedicar al fascinante mundo de las operaciones.
[ca] En aquest projecte s'exposen dos tipus de problema: El primer és abastir i donar manteniment a màquines de 'vending' (és a dir, màquines expenedores de productes d'alt consum en el sector alimentari) que es troben en una zona determinada de la ciutat. El segon problema és donar manteniment a un gran nombre de màquines ubicades a un mateix recinte, com podria ser un aeroport, grans estacions o locals comercials. L'objectiu que es persegueix és, mitjançant les eines que ens proporciona la teoria de grafos, optimitzar la ruta a seguir per tal que la reposició i el manteniment de les màquines de 'vending' es pugui dur a terme amb la major brevetat. Per assolir el nostre objectiu, en el primer cas es proposa modelar a partir d'un fragment de mapa la zona en qüestió, de manera que el primer problema que ens troben es tracti com un cas de distribució discreta que resoldrem mitjançant un circuit de Hamilton. En el segon problema, partirem d'una perspectiva de futur i es tractarà com a un problema de distribució continua, per el qual procedirem a trobar una ruta d'Euler. A continuació, s'exposen els resultats, validant d'aquesta forma les idees plantejades i la teoria aplicada. Podem concloure que mitjançant tècniques i algoritmes adequats a cada cas, s'ha aconseguit optimitzar una ruta amb el consegüent estalvi de recursos i atenent a la preservació del medi ambient.

[es] En el presente proyecto se exponen dos tipos de problemas, uno es abastecer o dar mantenimiento a máquinas de 'vending' (es decir, a máquinas expendedoras de productos de alto consumo en el sector alimentario) que se encuentran en determinada zona de la ciudad y otra, dar dicho mantenimiento a un gran número de máquinas ubicadas en un mismo recinto como podría ser el aeropuerto, grandes estaciones o locales comerciales. El objetivo que se persigue es, mediante las herramientas que nos brinda la teoría de grafos, optimizar la ruta a seguir de modo que la reposición y mantenimiento de las máquinas de 'vending' se pueda hacer con la mayor brevedad posible. Para llevar a cabo nuestro objetivo, en el primero de los casos, se propone modelar a partir de un fragmento de mapa la zona en cuestión, de manera que el primer problema que nos encontramos se trate como un caso de distribución discreta que resolveremos mediante un circuito de Hamilton; mientras que para el segundo problema, partiremos de una perspectiva de futuro y se tratará como un problema de distribución continua, para el cual procederemos a hallar una ruta de Euler. A continuación, se exponen los resultados, validando de esta forma las ideas planteadas y la teoría aplicada a ellas. Podemos concluir que mediante técnicas y algoritmos adecuados a cada caso se ha conseguido optimizar una ruta con el consiguiente ahorro de recursos y atendiendo a la preservación del medio ambiente.
[ca] La detecció quàntica ha emergit com una tècnica prometedora per superar les limitacions físiques clàssiques inherents dels sensors. En particular, els magnetòmetres quàntics obren possibilitats per a una nova gamma d'aplicacions on es necessiten sensibilitats extremes. Un magnetòmetre de bombeig òptic sense camp (OPM, per les seves sigles en anglès), acoblat a una guia magnètica cònica (MG), és conegut com una tècnica prometedora per millorar la resolució espacial del sensor. No obstant això, aquest acoblament pot produir pertorbacions en el punt òptim de detecció. En aquest treball, es dissenya un conjunt de bobines compensatòries per reduir l'impacte de la guia magnètica en la sensibilitat inicial sub-15 $\fT/\sqrt{Hz}$ del QuSpin QZFM comercial. Primerament, es estudia teòricament el sistema i diferents estratègies, i posteriorment s'implementen experimentalment, millorant la sensibilitat en l'OPM-MG en un ordre de magnitud, des dels 100 $fT/\sqrt{Hz}$ originals fins als 10 $fT/\sqrt{Hz}$.

[es] La detección cuántica ha surgido como una técnica prometedora para superar las limitaciones físicas clásicas inherentes de los sensores. En particular, los magnetómetros cuánticos abren posibilidades para una nueva gama de aplicaciones donde se requieren sensibilidades extremas. Un magnetómetro de bombeo óptico sin campo (OPM, por sus siglas en inglés), acoplado a una guía magnética cónica (MG), se conoce como una técnica prometedora para mejorar la resolución espacial del sensor. Sin embargo, este acoplamiento puede producir perturbaciones en el punto óptimo de detección. En este trabajo, se diseña un conjunto de bobinas compensadoras para reducir el impacto de la guía magnética en la sensibilidad inicial sub-15 $\fT/\sqrt{Hz}$ del QuSpin QZFM comercial. Primero, se estudian teóricamente el sistema y diferentes estrategias, y luego se implementan experimentalmente, mejorando la sensibilidad en el OPM-MG en un orden de magnitud, desde 100 $fT/\sqrt{Hz}$ originalmente hasta 10 $fT/\sqrt{Hz}$.
[ca] Un esport tan canviant com la Fórmula 1 sempre ha evolucionat el seu reglament de tant en tant. L'últim es va fer en 2022, un canvi molt dràstic en l'àrea de disseny, especialment en les característiques aerodinàmiques dels cotxes, que va permetre les carreres més renyides que es van veure en els anys 2022 i 2023. D'aquesta manera, l'òrgan rector de la sèrie anomenada FIA (Federació Internacional de l'Automòbil), espera un creixement en totes les plataformes de mitjans de comunicació i espera portar més audiència en les formes d'aquest esport. Aquest estudi presenta l'anàlisi i l'avaluació de la capacitat aerodinàmica d'un cotxe de Fórmula 1 d'especificació 2022 mitjançant un estudi de Computational Fluid Dynamics (CFD). L'estudi consta de dues parts principals, les condicions de flux laminar i de flux turbulent, que s'avaluaran per a determinar els efectes de cadascuna d'elles en la carrosseria i els components aerodinàmics del cotxe. També s'estudiarà la diferència entre l'especificació d'enguany i l'última especificació actualitzada, de l'any 2017. L'ús de tecnologies CFD avui dia s'aplica en l'àmbit de la Fórmula 1, amb la finalitat de comprendre la reacció de la carrosseria del cotxe en el corrent d'aire, amb diferents configuracions i simulacions complexes amb la intenció final d'aconseguir el punt òptim de màxim rendiment, sota pes i càrrega aerodinàmica massiva. Tot això amb una inversió de diners no tan elevada com la que suposaria l'ús d'un túnel de vent o qualsevol altra aplicació experimental.

[es] Un deporte tan cambiante como la Fórmula 1 siempre ha evolucionado su reglamento de vez en cuando. El último se hizo en 2022, un cambio muy drástico en el área de diseño, especialmente en las características aerodinámicas de los coches, que permitió las carreras más reñidas que se vieron en los años 2022 y 2023. De esta manera, el órgano rector de la serie llamada FIA (Federación Internacional del Automóvil), espera un crecimiento en todas las plataformas de medios de comunicación y espera traer más audiencia en las formas de este deporte. Este estudio presenta el análisis y la evaluación de la capacidad aerodinámica de un coche de Fórmula 1 de especificación 2022 mediante un estudio de Computational Fluid Dynamics (CFD). El estudio consta de dos partes principales, las condiciones de flujo laminar y de flujo turbulento, que se evaluarán para determinar los efectos de cada una de ellas en la carrocería y los componentes aerodinámicos del coche. También se estudiará la diferencia entre la especificación de este año y la última especificación actualizada, del año 2017. El uso de tecnologías CFD hoy en día se aplica en el ámbito de la Fórmula 1, con el fin de comprender la reacción de la carrocería del coche en la corriente de aire, con diferentes configuraciones y simulaciones complejas con la intención final de conseguir el punto óptimo de máximo rendimiento, bajo peso y carga aerodinámica masiva. Todo ello con una inversión de dinero no tan elevada como la que supondría el uso de un túnel de viento o cualquier otra aplicación experimental.
[ca] El següent treball parteix de la inquitud que em genera l'èxode rural, incrementada per la curiositat que sempre he tingut per viure al medi rural, lluny de la massificació de la societat. Tots els estius, a Galícia, visc el contrast constant entre la comoditat i immediatesa de la ciutat, i la dependència del poble quan m'allotjo a un llogaret format per quatre cases. A més a més, trobo que durant el grau es tracta poc la rehabilitació, i menys encara l'entorn rural. Són aquests tres motius els que m'han dut a escollir el tema del llogaret deshabitat com a objectiu d'estudi. Se li pot tornar la vida a un llogaret que ha quedat abandonat?

[es] El siguiente trabajo parte de la inquietud que me genera el éxodo rural, incrementada por la curiosidad que siempre he sentido por vivir en el medio rural, lejos de la masificación de la sociedad. Todos los veranos, en Galicia, vivo el contraste constante entre la comodidad e inmediatez de la ciudad, y la dependencia del pueblo en cuanto me alojo en una aldea formada por cuatro casas. Además, encuentro que durante el grado se trata poco la rehabilitación, cuanto menos aún, el entorno rural. Son estos tres motivos los que me han llevado a escoger el tema de la aldea deshabitada como objetivo de estudio. ¿Se le puede devolver la vida a una aldea que ha quedado abandonada?
[ca] En aquest treball s'ha caracteritzat un perfil NACA0012 a través d'un estudi experimental al túnel de vent i a partir de simulació per ordinador amb el programa de CFD (Computational Fluid Dynamics) de codi obert OpenFOAM. Després d'haver exposat una base teòrica de la dinàmica de fluids, del seu estudi experimental i amb ordinador, s'ha fet un estudi inicial del túnel de vent buit per tal d'observar possibles pertorbacions en el flux i la creació de la capa límit, que posteriorment s'ha replicat amb la simulació. El perfils'ha imprès amb 3D is'ha estudiat experimentalment per diverses velocitats(15, 20, 25 i 30 m/s) i angles d'atac diferents(entre ±16°), per tal de poder generar les corbes característiques del perfil. Amb simulació, s'ha estudiat per una velocitat (20 m/s) i dos angles d'atac diferents (0° i - 4°). Els errors en els resultats han estat estudiats detalladament. Finalment, s'han contrastat els resultats experimentals i simulats raonant les diferències que s'observen entre ells, i també s'han validat els valors obtinguts amb resultats en la bibliografia, confirmant la validesa d'aquests. Per acabar, s'han proposat possibles continuacions d'aquest estudi.

[es] En este trabajo se ha caracterizado un perfil NACA0012 por medio de un estudio experimental en el túnel de viento y a partir de una simulación por ordenador con el programa de CFD (Computational Fluid Dynamics) de código abierto OpenFOAM. Tras haber expuesto una base teórica de la dinámica de fluidos, su estudio experimental y por ordenador, se ha hecho un estudio inicial del túnel de viento vacío para observar posibles perturbaciones y la creación de la capa límite, que posteriormente se ha replicado con simulación. El perfil se ha impreso en 3D y se ha estudiado experimentalmente para distintas velocidades (15, 20, 25 y 30 m/s), y ángulos de ataque (entre ±16°), para poder generar las curvas características del perfil. Con la simulación, se ha estudiado para una velocidad (20 m/s) y dos ángulos de ataque distintos (0° y -4°). Los errores en los resultados han sido estudiados detalladamente. Finalmente, se han contrastado los resultados experimentales y simulados razonando las diferencias que se observaban entre ellos, y también se han validado los valores obtenidos con resultados en la bibliografía, confirmando la validez de estos. Para terminar, se han propuesto posibles continuaciones de este estudio.
[ca] L'objectiu d'aquest projecte es la implementació d'un sistema de mesura d'espectroscòpia d'impedància i aleshores fer un estudi de l'entropia. Per la implementació del sistema s'utilitza un microcontrolador Arduino UNO, aquest permetrà les lectures de tensions i corrent per poder determinar la impedància per a diferents circuit de prova. També es realitza el muntatge d'un sistema de mesura d'entropia mitjançant un sensor d'infraroig, aquest sensor tenen la peculiaritat que serveixen per llegir la temperatura mitjançant la transmissió de calor per radiació, a diferencia d'altres sensor els quals es basen en la transmissió de calor per conducció.

[es] El objetivo de este proyecto es la implementación de un sistema de medida de espectroscopia de impedancia y entonces realizar un estudio de la entropía. Para la implementación del sistema se utiliza un microcontrolador Arduino UNO, este permitirá las lecturas de tensiones y corriente para poder determinar la impedancia para distintos circuitos de prueba. También se realiza el montaje de un sistema de medida de entropía mediante un sensor de infrarrojo, este sensor tiene la peculiaridad de que sirven para leer la temperatura mediante la transmisión de calor por radiación, a diferencia de otros sensores los que se basan en la transmisión de calor por conducción.
[ca] Comprendre la informació textual en imatges d'escenes naturals té un paper crucial en camps com la detecció de text i el reconeixement de text. Aquesta informació es pot utilitzar àmpliament per automatitzar el que ara són treballs manuals com numerar i classificar substantius i trobar una parella que concordi en una base de dades. El desenvolupament d'aquestes tècniques de detecció i reconeixement és el que farà que aquests mètodes siguin cada vegada més fiables. La solidesa d'aquestes dues tasques s'implementarà i analitzarà per separat. Per a aquest propòsit, caldrà una base de dades etiquetada feta per nosaltres on es duran a terme experiments i mètriques, tant per a la detecció de text com un primer pas, on el sistema obté coordenades on es detecta el text a la imatge, i per el reconeixement de text com a segon pas, on el sistema extreu cadenes de paraules per a cada coordenada obtinguda prèviament. Finalment, com aquest projecte té com a objectiu automatitzar la tasca esmentada, l'anotació i l'aparellament, les cadenes extretes s'utilitzaran per localitzar la posició associada amb la informació textual obtinguda, i descarregar a través de Google Street View una visió natural de la geolocalització per comparar la correspondència amb la base de dades. 3

[es] Comprender la información textual en imágenes de escenas naturales tiene un papel crucial en campos como la detección de texto y el reconocimiento de texto. Esta información podría usarse ampliamente para automatizar lo que ahora son trabajos manuales como anotar y clasificar sustantivos y encontrar un emparejamiento que coincida en una base de datos. El desarrollo de estas técnicas de detección y reconocimiento es lo que hará que estos métodos sean cada vez más confiables. La solidez de estas dos tareas se implementará y analizará por separado. Para ese propósito, será necesario una base de datos etiquetada hecha por nosotros donde se llevarán a cabo experimentos y métricas, tanto para la detección de texto como un primer paso, donde el sistema obtiene coordenadas donde se detecta el texto en la imagen, y para el reconocimiento de texto como segundo paso, donde el sistema extrae cadenas de palabras para cada coordenada obtenida previamente. Finalmente, como este proyecto tiene como objetivo automatizar la tarea mencionada, la anotación y el emparejamiento, las cadenas extraídas se utilizarán para geolocalizar la posición asociada con la información textual obtenida, y descargar a través de Google Street View una vista natural de la geolocalización para comparar la correspondencia con la base de datos. 2
[ca] Els problemes de transferència de calor conjugada (CHT) tenen un paper crucial en la modelització i simulació de fenòmens de refrigeració en sistemes de gestió tèrmica, per exemple, per a vehicles elèctrics amb bateries. La CHT implica la solució d'un sistema d'equacions diferencials parcials acoblades, que inclou les equacions de Navier-Stokes incompressibles per al fluid i l'equació de Fourier per als fenòmens tèrmics. El projecte se centrarà en el desenvolupament i la implementació d'una eina de simulació numèrica per a problemes de CHT per integrar-se en un pipeline d'optimització de topologia.​

[es] Los problemas de transferencia de calor conjugada (CHT) desempeñan un papel crucial en la modelización y simulación de fenómenos de refrigeración en sistemas de gestión térmica, por ejemplo, para vehículos eléctricos de batería. La CHT implica la solución de un sistema de ecuaciones diferenciales parciales acopladas, que abarcan las ecuaciones incompresibles de Navier-Stokes para el fluido y la ecuación de Fourier para los fenómenos térmicos. El proyecto se centrará en el desarrollo y la aplicación de una herramienta de simulación numérica para problemas de CHT que se integrará en un proceso de optimización topológica.
[ca] Amb l'objectiu de facilitar l'estudi de la variabilitat del ritme cardíac (HRV) sense la necessitat de fer servir elèctrodes, s'han estudiat algorismes capaços d'estimar amb precisió aquest indicador a través d'un sensor fotoplestimogràfic. Per a una major fidelitat s'ha utilitzat com a referencia el senyal ECG. Per estudiar aquesta tècnica ha estat necessari l'elaboració d'una base de dades de 22 voluntaris sans. Per a cadascú s'han enregistrat les derivacions primera i segona de l'ECG i el senyal fotopletismogràfics mesurat al dit índex de la ma esquerra (PPG). Cada registre té una durada de 60 minuts i s'ha adquirit amb una freqüència de mostreig elevada (5 kHz). Durant el registre els voluntaris han escoltat diferents cançons i s'han anotat les diferents emocions percebudes durant la proba. La comparació entre les sèries RR obtingudes a partir de l'ECG i les diverses sèries de ritme cardíac obtingudes a partir del senyal fotopleismogràfic han permès dictaminar quin és el punt fiducial més idoni per tal de quantificar l'HRV a partir del PPG d'entre quatre possibles punts candidats. A més, l'estudi ha permès determinar el filtre passabanda més adient per filtrar el senyal PPG previ a la detecció del punt fiducial. Gràcies a aquesta base de dades s'ha pogut realitzar un petit anàlisis sobre l'HRV. A partir de les series temporals RR i de temps de trànsit de l'ona de pols (PTT) s'ha buscat la dependència que hi havia amb cada voluntari o si existia alguna relació amb la música escoltada durant el registre.

[es] Con el objetivo de facilitar el cálculo de la variabilidad del ritmo cardíaco (HRV) sin el uso de electrodos, se han estudiado algoritmos capaces de estimar con precisión este indicador a través de un sensor fotopletismográfico. Para mayor fidelidad se ha utilizado como referencia la señal ECG. Para estudiar esta técnica ha sido necesaria la elaboración de una base de datos de 22 sujetos sanos. Para cada uno se han registrado la primera y segunda derivación del ECG y la señal fotopletismográfica medida en el dedo índice de la mano izquierda (PPG). Cada registro tiene una duración de 60 minutos y se ha adquirido a una frecuencia de muestreo elevada (5KHz). Durante el registro los voluntarios han escuchado diferentes tipos de música y se han anotado las diferentes emociones percibidas durante la prueba. La comparación entre las series RR obtenidas a partir del ECG y diversas series de ritmo cardíaco obtenidas a partir de la señal fotopletismográfica han permitido dictaminar cuál es el punto fiducial más idóneo para cuantificar la HRV a partir del PPG de entre cuatro posibles puntos candidatos además de obtenerse cuál es el filtrado más apropiado que debe realizarse a la señal PPG previo a la determinación del punto fiducial. Gracias a esta base de datos se ha podido realizar un pequeño análisis sobre el HRV. A partir de las series temporales RR y de tiempo de tránsito de la onda de pulso (PTT) se ha buscado la dependencia existente con cada sujeto o si existía alguna relación con la canción reproducida durante el registro.