[ca] Introducció. Els catèters venosos perifèrics són el dispositiu invasiu més utilitzat en l'atenció hospitalària, comptant per milions els catèters col·locats cada any al nostre país. A vegades, la tècnica de canalització pot resultar complexa, derivant en múltiples puncions que generen dolor, degradació de l'arbre vascular i altres efectes no desitjats, que poden tenir un alt impacte en l'atenció sanitària. Identificar els factors de risc que dificulten la canalització, resultarà útil per a predir i evitar aquests efectes i les seves conseqüències en la salut dels pacients. Objectius. La present tesi té com a objectiu principal identificar, analitzar i modelitzar els factors de risc que s'associen a l'aparició en la dificultat de la canalització venosa perifèrica en adults, dins l'àmbit de l'atenció hospitalària. Mètode. Es va dissenyar un projecte amb 2 fases: (1) una revisió sistemàtica de la literatura científica per a identificar i analitzar els factors de risc proposats en estudis anteriors i (2) un estudi observacional analític de casos i controls multicèntric, en el qual es van estudiar diferents factors de risc de manera conjunta en una població de persones ateses a hospitals. Resultats. En la revisió sistemàtica es van seleccionar 7 estudis d'àmbit internacional, mitjançant els quals es van identificar més de 50 factors de risc potencials. Aquesta anàlisi es va utilitzar per a establir una definició del problema d'estudi, definir les variables que van ser hipotetitzadas com a factors de risc en l'estudi primari i identificar altres elements amb possible influència com el context d'atenció i les variables del professional. En l'estudi cas-control es va obtenir una mostra de 2.662 pacients, els quals 221 (8,3%) van presentar dificultat en la canalització. Una història prèvia de dificultat en la canalització, la presència de venes no palpables, les alteracions agudes en les extremitats superiors i la selecció de la fossa antecubital com a lloc de punció, van resultar factors de risc independents de dificultat en la canalització venosa perifèrica. Els pacients amb dificultat van requerir major nombre de puncions (3,3 ± 1,1 vs 1,1 ± 0,3) i van presentar més dolor associat a la tècnica (3,0 vs 1,8 en l'escala visual). RESUM Factores de riesgo de dificultad en la canalización venosa periférica en atención hospitalaria 18 Conclusions. En aquest treball es van identificar 4 factors de risc independents, de patir dificultat en la canalització venosa perifèrica, sent la història prèvia de dificultat el factor de més pes. A més a més, es varen concretar variables mesurables i reproduïbles que poden ser contrastades en estudis futurs, i es va proposar una definició operativa del concepte de dificultat en la canalització venosa perifèrica. Es va trobar influència del context en què es produeix l'atenció sanitària, però no així de les variables relacionades amb el professional que realitza tècnica.

[en] Introduction. Peripheral venous catheters are the most widely used invasive devices in hospital care, with millions of catheters placed every year in our country. In some situations, the cannulation technique can be complex, resulting in multiple punctures that generate pain, degradation of the vascular tree, and other undesired effects that may imply a high impact on health care. Identifying the risk factors for difficult cannulation will be useful in predicting and avoiding these effects and their consequences on patient health. Objective. The main objective of this thesis is to identify, analyze and model the risk factors associated with the occurrence of peripheral venous cannulation difficulty in adults in hospital care. Methods. A project was designed with 2 phases: (1) a systematic review of the scientific literature to identify and analyze the risk factors proposed by previous studies and (2) an analytical observational multicenter case-control study, in which different risk factors were studied together in a population of adult inpatients. Results. In the systematic review, 7 international studies were selected, through which more than 50 potential risk factors were identified. This analysis was used to establish a definition of the study problem, define the variables that were hypothesized as risk factors in the primary study, and identify other elements with possible influence, such as the context of care and the variables of the professional. In the case-control study, a sample of 2,662 patients was obtained, of whom 221 (8.3%) presented difficulty in canalization. A previous history of difficult cannulation, the presence of non-palpable veins, acute alterations in the upper limbs, and the selection of the antecubital fossa as the puncture site were independent risk factors for difficulty in peripheral venous cannulation. Patients with difficulty required a greater number of punctures (3.3 ± 1.1 vs. 1.1 ± 0.3) and presented higher pain levels associated with the technique (3.0 vs. 1.8 on the visual scale). ABSTRACT Factores de riesgo de dificultad en la canalización venosa periférica en atención hospitalaria 20 Conclusions. In this study, we identified 4 independent risk factors for suffering difficulty in peripheral venous cannulation, with the previous history of difficulty being the most important factor. In addition, measurable and reproducible variables were identified that can be contrasted in future studies, and an operational definition of the concept of difficulty in peripheral venous cannulation was proposed. We found that the context in which health care occurs influences difficult peripheral venous cannulation, but we found no association with the variables related to the professional performing the technique.