[ca] INTRODUCCIÓ La preeclàmpsia (PE) és una malaltia multisistèmica pròpia de l'embaràs la fisiopatologia de la qual rau en la insuficiència placentària. Aquesta, es pot apreciar a nivell histopatològic dins l'espectre de la malperfusió vascular materna (MVM); i a nivell analític una de les eines més útils és el balanç entre factors pro-angiogènics i anti-angiogènics, el disbalanç dels quals s'ha relacionat de manera altament específica amb malperfusió placentària. Els factors angiogènics poden ajudar a diferenciar la PE d'altres malalties amb característiques clíniques similars, entre elles el recentment descrit PE-like syndrome induït per COVID-19. L'afectació de la infecció per SARS-CoV-2 sobre la gestació i viceversa ha estat en estudi des de l'inici de la pandèmia i ha suscitat especial interès la troballa d'un augment d'incidència de PE en gestants amb la COVID-19. La descripció del PE-like syndrome induït per COVID-19 suggeria que la clínica compatible amb PE que poden manifestar algunes gestants amb COVID-19 greu podia ser en realitat conseqüència de la infecció. L'objectiu d'aquesta tesi és estudiar els paràmetres d'insuficiència placentària en gestants amb la COVID-19 per contribuir a explicar si l'augment d'incidència de PE es deu a una malperfusió placentària des d'un punt de vista fisiopatològic o si, en canvi, són factors materns i derivats de la pròpia infecció els que relacionen aquestes dues patologies. MATERIAL I MÈTODES Es va dissenyar un estudi prospectiu observacional dut a terme a l'Hospital Vall d'Hebron, centre de referència de gestants amb COVID-19, on es van incloure les gestants admeses a la Unitat de Cures Intensives per una pneumònia per SARS-CoV-2. Es van analitzar els paràmetres d'insuficiència placentària, incloent la ràtio de factors angiogènics i l'anàlisi de la MVM de les gestants que complien criteris de PE i es van analitzar els seus resultats perinatals i materns. Per altra banda, es va realitzar un estudi retrospectiu observacional comparant les gestants diagnosticades de COVID-19 amb les dones que es realitzen un cribratge de PE de primer trimestre en l'àmbit català i es van analitzar els paràmetres que havien contribuït a un major risc de PE de primer trimestre. RESULTATS El 7.5% de les gestants amb COVID-19 greu que complien criteris de PE tenien en realitat un PE-like syndrome, caracteritzat per presentar factors angiogènics placentaris normals i tenir millors resultats materns (menor taxa de cesàries) i neonatals (augment de l'edat gestacional i el pes al néixer). En analitzar les placentes d'aquestes pacients, cap de les del grup PE-like syndrome presentava signes de MVM, en contraposició al 80% de les placentes de gestants amb PE. La proporció de casos amb alt risc de PE en primer trimestre és major en les gestants que desenvoluparan una COVID-19, i si s'analitza quins factors hi ha contribuït més destaquen la obesitat i la hipertensió molt més que paràmetres específics d'insuficiència placentària. CONCLUSIONS El PE-like syndrome induït per COVID-19 és una entitat diferenciada de la PE que explicaria, parcialment, la major incidència de PE observada en gestants amb COVID-19. L'eina més útil per a la seva identificació són els factors angiogènics placentaris, encara que també pot ser confirmat postnatalment per l'absència de MVM. A més, en les gestants amb COVID-19 hi hauria una major predisposició a la PE, deguda principalment a factors de risc materns comuns per al desenvolupament de les dues malalties i no a signes de disfunció placentària.

[es] INTRODUCCIÓN La preeclampsia (PE) es una enfermedad multisistémica propia del embarazo cuya fisiopatología radica en la insuficiencia placentaria. Ésta se puede apreciar a nivel histopatológico dentro del espectro de la malperfusión vascular materna (MVM); y a nivel analítico una de las herramientas más útiles es el balance entre factores pro-angiogénicos y anti-angiogénicos, cuyo disbalance se ha relacionado de manera altamente específica con malperfusión placentaria. Los factores angiogénicos pueden ayudar a diferenciar la PE de otras enfermedades con características clínicas similares, entre ellas el recientemente descrito PE-like síndrome inducido por COVID-19. La afectación de la infección por SARS-CoV-2 sobre la gestación y viceversa ha estado en estudio desde el inicio de la pandemia y ha suscitado especial interés el hallazgo de un aumento de incidencia de PE en gestantes con la COVID-19. La descripción del PE-like síndrome inducido por COVID-19 sugería que la clínica compatible con PE que pueden manifestar algunas gestantes con COVID-19 grave podía ser en realidad consecuencia de la infección. El objetivo de esta tesis es estudiar los parámetros de insuficiencia placentaria en gestantes con la COVID-19 para contribuir a explicar si el aumento de incidencia de PE se debe a una malperfusión placentaria desde un punto de vista fisiopatológico o si, en cambio, son factores maternos y derivados de la propia infección quienes relacionan estas dos patologías. MATERIAL Y MÉTODOS Se diseñó un estudio prospectivo observacional llevado a cabo en el Hospital Vall d'Hebron, centro de referencia de gestantes con COVID-19, donde se incluyeron las gestantes admitidas en la Unidad de Cuidados Intensivos por una neumonía por SARS-CoV-2. Se analizaron los parámetros de insuficiencia placentaria, incluyendo el ratio de factores angiogénicos y el análisis de la MVM de las gestantes que cumplían criterios de PE y se analizaron sus resultados perinatales y maternos. Por otro lado, se realizó un estudio retrospectivo observacional comparando las gestantes diagnosticadas de COVID-19 con las embarazadas que se realizan un cribado de PE de primer trimestre en el ámbito catalán y se analizaron los parámetros que habían contribuido a un mayor riesgo de PE de primer trimestre. RESULTADOS El 7.5% de las gestantes con COVID-19 grave que cumplían criterios de PE tenían en realidad un PE-like syndrome, caracterizado por presentar factores angiogénicos placentarios normales y tener mejores resultados maternos (menor tasa de cesáreas) y neonatales (aumento de la edad gestacional y el peso al nacer). Al analizar las placentas de estas pacientes, ninguna de las del grupo PE-like syndrome presentaba signos de MVM, en contraposición al 80% de las placentas de gestantes con PE. La proporción de casos con alto riesgo de PE en primer trimestre es mayor en las gestantes que van a desarrollar una COVID-19, y si se analiza qué factores ha contribuido más destacan la obesidad y la hipertensión mucho más que parámetros específicos de insuficiencia placentaria. CONCLUSIONES El PE-like síndrome inducido por COVID-19 es una entidad diferenciada de la PE que explicaría, parcialmente, la mayor incidencia de PE observada en gestantes con COVID-19. La herramienta más útil para su identificación son los factores angiogénicos placentarios, aunque también puede ser confirmado postnatalmente por la ausencia de MVM. Además, en las gestantes con COVID-19 habría una mayor predisposición a la PE, debida principalmente a factores de riesgo maternos comunes para el desarrollo de ambas enfermedades y no a signos de disfunción placentaria.