[ca] En les últimes dècades, la literatura sobre el suport públic a la Unió Europea (UE) ha examinat teories utilitàries i afectives. Tot i això, no s'ha realitzat un estudi exhaustiu de les variacions de suport entre grups socials, especialment en èpoques de crisi econòmica i durant grans períodes de temps. A partir d'estudis anteriors, investiguem el suport a la pertinença a la UE entre grups socials i el potencial impacte diferencial que tenen les crisis econòmiques en les seves actituds envers la UE. Per tal de posar a prova aquestes proposicions, integrem diverses bases de dades de l'Eurobarometer durant un període de trenta anys (1990-2020), amb dades econòmiques de FEDEA i dades actitudinals de l'Integrated Values Survey. Fins i tot quan es controlen les explicacions alternatives del suport de la UE, els nostres resultats revelen que els grups socials amb més mobilitat, educació/competències i menys dependència del sistema nacional de benestar tendeixen a donar major suport a la pertinença a la UE que la mitjana de la població. Així mateix, els nostres resultats indiquen que les crisis econòmiques a nivell regional impacten en la valoració pública de la UE en tots els grups socials, però els estudiants i els treballadors manuals qualificats mantenen una millor opinió que la resta d'ocupacions. Finalment, també trobem actituds diferencials entre les regions espanyoles que haurien d'inspirar més investigacions sobre els fons europeus, les connexions transnacionals amb altres països i regions de la UE i el paper del nacionalisme i les accions de partit a l'hora d'impulsar el suport a la UE. Reforcem la robustesa de les nostres troballes amb dues especificacions de regressió logística i errors estàndard robustos.

[en] In recent decades, the literature on public support for the European Union (EU) has examined utilitarian and affective theories. Nonetheless, a comprehensive study of the variations in support across social groups, particularly in times of economic turmoil and across large periods of time, has been neglected. Drawing on previous studies, we investigate the support for EU membership across social groups, and the potential distinct impact that economic crises have on their attitudes towards the EU. In order to test these propositions, we integrate several databases from the Eurobarometer across a thirty-year period (1990-2020), with economic data from FEDEA and attitudinal data from the Integrated Values Survey. Even when controlling for alternative explanations of EU support, our results reveal that social groups with more mobility, education/skills and less dependence on the national welfare system, tend to support EU membership in higher numbers than the population average. Likewise, our results indicate that economic crises at the regional level impact the public appraisal of the EU across all social groups, but students and skilled manual workers hold their ground in higher numbers than the rest of occupations. Finally, we also find differential attitudes across Spanish regions that should inspire further research regarding EU funds, transnational connections to other EU countries and regions, and the role of nationalism and party cues in driving support to the EU. We reinforce the robustness of our findings with two specifications of logistic regressions, and robust standard errors.