[ca] El contracte psicològic, conceptualitzat per Argyris (1960) i desenvolupat per Rousseau (1989), ha estat crucial per entendre les relacions laborals i les actituds dels treballadors. Tot i això, la seva evolució temporal i la seva relació amb el context socioeconòmic continuen sent àrees d'estudi obertes. Aquesta tesi doctoral ha intentat abordar aquestes qüestions mitjançant una investigació transversal amb avaluacions recollides en quatre moments clau a Espanya (2005, 2011, 2016 i 2022), comptant amb la participació de 2330 persones. Una de les aportacions principals d'aquest treball és la validació del qüestionari de contracte psicològic del grup PSYCONES en població espanyola. Aquest qüestionari mesura el compliment de les promeses de l'empresa, el compliment de les promeses dels treballadors, la percepció de violació del contracte i la percepció de justícia i confiança. Les anàlisis d'invariància multigrup confirmen la seva utilitat i aplicació pràctica en contextos acadèmics i professionals. D'altra banda, també s'ha demostrat empíricament que el context socioeconòmic influeix sobre el contracte psicològic, així com la satisfacció laboral, el compromís organitzacional i les intencions d'abandonament. El 2011 es van observar els efectes positius més grans en la percepció de compliment, satisfacció i compromís, mentre que el 2016 es van registrar els efectes més negatius. A més a més, es va trobar que el nivell del lloc va influir significativament en el compliment de les promeses de l'empresa, mentre que l'edat o la cohort generacional no van tenir un impacte considerable. Així, en períodes d'alta inestabilitat econòmica, les persones van valorar més el compliment de les promeses del contracte psicològic, mentre que les empreses van fer menys promeses, especialment les relacionades amb el desenvolupament professional i l'estabilitat a l'ocupació. Tot i això, la percepció de violació del contracte es va associar més a l'incompliment de promeses sobre el clima de treball i el tracte dels superiors. Així mateix, es va trobar que l'efecte del compliment i la violació del contracte sobre la intenció d'abandonar l'empresa variava segons el context socioeconòmic. En períodes d'estabilitat, el compliment i la violació del contracte van influir directament sobre la intenció d'abandonament. En períodes de recessió, aquest efecte va ser intervingut pel compromís i la satisfacció, probablement a causa de la baixa percepció de possibilitats d'ocupació. Cal destacar que la violació del contracte va mostrar efectes més perjudicials que l'incompliment i que el suport del supervisor directe va moderar els efectes negatius de la violació del contracte en tots els períodes analitzats. Finalment, els resultats obtinguts mostren que el compliment i la violació del contracte van afectar el benestar percebut i la implicació a la feina, i el benestar, al seu torn, va influir positivament sobre la implicació. De nou, el suport del supervisor directe va moderar els efectes negatius de la violació del contracte sobre el benestar laboral, destacant la importància d'aquest factor organitzacional com a element amortidor d'esdeveniments negatius a l'entorn laboral. En conclusió, aquest treball aporta una comprensió més profunda del contracte psicològic en diversos contextos socioeconòmics i ressalta la importància del suport organitzacional i la gestió adequada de les promeses contractuals per al benestar dels empleats.

[es] El contrato psicológico, conceptualizado por Argyris (1960) y desarrollado por Rousseau (1989), ha sido crucial para entender las relaciones laborales y las actitudes de los trabajadores. Sin embargo, su evolución temporal y su relación con el contexto socioeconómico siguen siendo áreas de estudio abiertas. Esta tesis doctoral ha tratado de abordar estas cuestiones mediante una investigación transversal con evaluaciones recogidas en cuatro momentos clave en España (2005, 2011, 2016 y 2022), contando con la participación de 2330 personas trabajadoras. Una de las principales aportaciones de este trabajo es la validación del cuestionario de contrato psicológico del grupo PSYCONES en población española. Este cuestionario mide el cumplimiento de las promesas de la empresa, el cumplimiento de las promesas de los trabajadores, la percepción de violación del contrato y la percepción de justicia y confianza. Los análisis de invarianza multigrupo confirman su utilidad y aplicación práctica en contextos académicos y profesionales. Por otra parte, también se ha demostrado empíricamente que el contexto socioeconómico influye sobre el contrato psicológico, así como sobre la satisfacción laboral, el compromiso organizacional y las intenciones de abandono. En 2011 se observaron los mayores efectos positivos en la percepción de cumplimiento, satisfacción y compromiso, mientras que en 2016 se registraron los efectos más negativos. Además, se encontró que el nivel del puesto influyó significativamente en el cumplimiento de las promesas de la empresa, mientras que la edad o la cohorte generacional no tuvieron un impacto considerable. Así, en periodos de alta inestabilidad económica, las personas valoraron más el cumplimiento de las promesas del contrato psicológico, mientras que las empresas hicieron menos promesas, especialmente aquellas relacionadas con el desarrollo profesional y la estabilidad en el empleo. Sin embargo, la percepción de violación del contrato se asoció más al incumplimiento de promesas sobre el clima de trabajo y el trato de los superiores. Asimismo, se encontró que el efecto del cumplimiento y la violación del contrato sobre la intención de abandonar la empresa variaba según el contexto socioeconómico. En periodos de estabilidad, el cumplimiento y la violación del contrato influyeron directamente sobre la intención de abandono. En periodos de recesión, este efecto fue mediado por el compromiso y la satisfacción, probablemente debido a la baja percepción de posibilidades de empleo. Cabe destacar que la violación del contrato mostró efectos más perjudiciales que el incumplimiento, y que el apoyo del supervisor directo moderó los efectos negativos de la violación del contrato en todos los periodos analizados. Por último, los resultados obtenidos muestran que el cumplimiento y la violación del contrato afectaron al bienestar percibido y a la implicación en el trabajo, y el bienestar, a su vez, influyó positivamente sobre la implicación. De nuevo, el apoyo del supervisor directo moderó los efectos negativos de la violación del contrato sobre el bienestar laboral, destacando la importancia de este factor organizacional como elemento amortiguador de eventos negativos en el entorno laboral. En conclusión, este trabajo aporta una comprensión más profunda del contrato psicológico en diversos contextos socioeconómicos y resalta la importancia del apoyo organizacional y la gestión adecuada de las promesas contractuales para el bienestar de los empleados.