BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] A partir de l'acusat desequilibri espacial de recursos hídrics existent a la Comunitat Valenciana, intensificat per la demanda, analitzem les competències entorn de l'aigua que es plantegen entre els regadius i els proveïments urbanoturístics. Un factor determinant és la deficient qualitat dels escassos recursos hídrics disponibles, cosa que atorga un alt valor estratègic al transvasament Tajo-Segura i als rius al·lòctons (Xúquer, Túria, Segura), l'aprofitament dels quals suscita les anomenades "guerres de l'aigua" amb regions veïnes, sobretot amb Castella-la Manxa. Després d'una avaluació detallada dels diferents tipus de competència, valorem la possibilitat d'establir acords entre regants i proveïments, per a l'intercanvi de drets d'ús. Concloem amb un apartat dedicat a l'ordenació del territori, que inclou propostes per a la limitació i el control de les demandes urbanoturístiques.

[es] A partir del acusado desequilibrio espacial de recursos hídricos existente en la Comunidad Valenciana, intensificado por la demanda, se analizan las competencias en torno al agua, que se plantean entre los regadíos y los abastecimientos urbano-turísticos. Un factor determinante es la deficiente calidad de los escasos recursos hídricos disponibles, lo que otorga un alto valor estratégico al trasvase Tajo-Segura y a los ríos alóctonos (Júcar, Turia, Segura), cuyo aprovechamiento suscita las llamadas "guerras del agua" con regiones vecinas, sobre todo con Castilla-La Mancha. Tras una evaluación detallada de los diferentes tipos de competencia, se valora la posibilidad de establecer acuerdos entre regantes y abastecimientos, para el intercambio de derechos de uso. Se concluye con un apartado dedicado a la ordenación del territorio, que incluye propuestas para la limitación y el control de las demandas urbano-turísticas.
[ca] Els jocs tradicionals infantils són el màxim exponent dins de la cultura lúdica d'un poble i, de vegades, deriven de cerimònies pròpies d'adults; tot i que pertanyen en la seva essència al món dels infants. La majoria dels autors assumeixen que els jocs depenen de les influències biològiques, culturals i psicològiques. S'entén que és un fenomen antropològic típic en els éssers humans que es transforma sempre culturalment. En els països mediterranis, el clima afavoria el joc a l'aire lliure, la qual cosa comportava poder prescindir de joguines per divertir-se. La imaginació es desenvolupava amb elements naturals de l'entorn: l'aigua, els animals, les flors, les conquilles, etcètera. Joc, infància i educació física han estat units al llarg de la història, i Grècia n'és un exemple. Els autors clàssics han documentat a bastament les pràctiques desenvolupades pels més menuts. Gràcies a ells hem pogut entreveure analogies en les activitats lúdiques a través dels segles. L'agon, entès com a joc (Huizinga, 1938), apareix en l'instant de vida i es transmet de generació en generació.

[es] Los juegos tradicionales infantiles son el máximo exponente dentro de la cultura lúdica de un pueblo y, en ocasiones, derivan de ceremonias propias de adultos; aunque pertenecen en su espíritu al mundo de los niños y las niñas. La mayoría de los autores asumen que los juegos dependen de las influencias biológicas, culturales y psicológicas. Se entiende que es un fenómeno antropológico típico en los seres humanos que se transforma siempre culturalmente. En los países mediterráneos, el clima favorecía el juego al aire libre y tal circunstancia conducía a poder prescindir de juguetes para divertirse. La imaginación se desarrollaba con elementos naturales del entorno: el agua, los animales, las flores, las conchas, etcétera. Juego, infancia y educación física han estado unidos a lo largo de la historia y Grecia es un ejemplo de ello. Los autores clásicos han documentado ampliamente las prácticas desarrolladas por los más pequeños. Gracias a ellos hemos podido vislumbrar analogías en las actividades lúdicas a través de los siglos. El agón, entendido como juego (Huizinga, 1938), aparece en el instante de vida y se transmite de generación en generación.
[ca] En un context d'efervescència política després del colp d'Estat de Primo de Rivera, l'Ajuntament de Guardamar convocà un concurs per a cobrir la plaça de metge titular. Els partidaris i detractors de la familia Hernández, que havia ostentat el poder local al llarg de dècades, prengueren partit pels seus respectius candidats, Sebastián Lorenzo Penalva i José Giménez Giménez. Des d'aquell moment, els clients d'ambdós metges, coneguts popularment com a pandorgos i descamisats, reforçaren els seus vincles amb cada facultatiu, dintre d'una rivalitat creixent en la qual es mesclaren qüestions professionals i polítiques, i que tingué efectes profunds sobre la vida quotidiana del veïnat. Al seu torn, cada metge es convertí en el principal blanc sobre el qual els detractors llançaven les seues crítiques. Aquest escenari arribà a l'extrem amb les dues detencions de Penalva, durant la Guerra Civil i amb el consell de guerra i els expedients de depuració als que fou sotmés Giménez en els primers anys del franquisme.

[es] En un contexto de efervescencia política tras el golpe de Estado de Primo de Rivera, el Ayuntamiento de Guardamar convocó un concurso para cubrir la plaza de médico titular. Los partidarios y los detractores de la familia Hernández, que había ostentado el poder local durante décadas, tomaron partido por sus respectivos candidatos, Sebastián Lorenzo Penalva y José Giménez Giménez. A partir de entonces, las clientelas de ambos galenos, conocidos popularmente como pandorgos y descamisados, reforzaron sus vínculos con cada facultativo, en medio de una rivalidad creciente en la que se mezclaron cuestiones profesionales y políticas, y que tuvo efectos profundos sobre la vida cotidiana del vecindario. A su vez, cada médico se convirtió en el blanco principal sobre quien sus detractores lanzaban sus críticas. Este escenario llegó al extremo con las dos detenciones de Penalva durante la Guerra Civil y con el consejo de guerra y los expedientes de depuración a los que fue sometido Giménez en los primeros años del franquismo.
[ca] Aquest estudi s'insereix dins una recerca que analitza la influència de la norma lingüística en l'evolució del català contemporani. La recerca abasta els diversos components de la llengua (la pronúncia i l'ortografia, la morfologia, la sintaxi, el lèxic i la fraseologia). Ací estudiem la influència de la norma en l'evolució del lèxic: parem atenció sobre assabentar. Aquest verb va dins un grup important de paraules que, recuperades dels textos medievals, han assolit una freqüència d'ús important el català, particularment escrit i en registres orals de formalitat mitjana i alta. Mostrarem que assabentar havia caigut en desús a la darreria del segle XV, reapareix a començament del segle XX i ho fa amb accepcions i amb variants construccionals noves. El lector trobarà ací a) l'anàlisi de l'evolució de assabentar des de les primeres atestacions; b) la descripció de l'ús d'aquest mateix tipus lèxic en llengües veïnes (francès antic i encara ara en occità: assavanter i assabentar, respectivament); i c) l'enlairament de assabentar, l'arrelament del verb en els textos contemporanis, el desenvolupament de sentits nous i els canvis construccionals que ha experimentat, i, finalment, la reculada paral·lela de enterar.

[es] Este estudio se inserta dentro de una investigación que analiza la influencia de la norma lingüística en la evolución del catalán contemporáneo. La investigación alcanza los diversos componentes de la lengua (la pronunciación y la ortografía, la morfología, la sintaxis, el léxico y la fraseología). Aquí estudiamos la influencia de la norma en la evolución del léxico: prestamos atención sobre "assabentar". Este verbo se incluye en un grupo importante de palabras que, recuperadas de los textos medievales, han logrado una frecuencia de uso importando el catalán, particularmente escrito y en registros orales de formalidad media y alta. Mostraremos que "assabentar" había caído en desuso a finales del siglo XV, reaparece a comienzo del siglo XX y lo hace con acepciones y con variantes construccionales nuevas. El lector encontrará aquí a) el análisis de la evolución de "assabentar" desde las primeras atestaciones; b) la descripción del uso de este mismo tipo léxico en lenguas vecinas (francés antiguo y todavía ahora en occitano: "assavanter" y "assabentar", respectivamente); y c) el despegue de "assabentar", el arraigo del verbo en los textos contemporáneos, el desarrollo de sentidos nuevos y los cambios construccionales que ha experimentado, y, finalmente, el retroceso paralelo de "enterar".
[ca] El present article estudia i analitza en profunditat l'antiga Llotja de Fruites i Verdures d'Elx, un edifici funcional i racionalista dels anys 40 hui dia amenaçat de demolició. Al llarg del text s'esmicolen els diferents valors culturals, històrics i arquitectònics d'este bé immoble, així com les potencials que presenta per a la seua rehabilitació i re-use amb una nova fi cultural tenint en compte les possibilitats del bé. Però, sobretot, s'incidix en una sèrie de valors que connecten l'arquitectura tradicional i mediterrània amb l'arquitectura culta de la modernitat ja en ple període d'Autarquia franquista.

[es] El presente artículo estudia y analiza en profundidad la antigua Lonja de Frutas y Verduras de Elche, un edificio funcional y racionalista de los años 40 hoy en día amenazado de demolición. A lo largo del texto se desmenuzan los distintos valores culturales, históricos y arquitectónicos de este bien inmueble, así como las potenciales que presenta para su rehabilitación y re-uso con un nuevo fin cultural habida cuenta de las posibilidades del bien. Pero, sobre todo, se incide en una serie de valores que conectan la arquitectura tradicional y mediterránea con la arquitectura culta de la modernidad ya en pleno periodo de Autarquía franquista.
[ca] Durant els últims anys les biblioteques virtuals han irromput amb força en el panorama educatiu i cultural espanyol i, en aquest sentit, s'han de reconèixer les mesures impulsores que s'han adoptat tant en l'àmbit nacional com en l'àmbit comunitari. Des de fundacions fins a societats mercantils, cada vegada són més les institucions i entitats que a través d'Internet ofereixen serveis de biblioteca virtual. En un terreny estrictament tributari, i centrant la nostra atenció en l'IVA, no es pot desconèixer que, en la major part dels casos, aquests serveis s'ofereixen d'una manera totalment altruista; en altres casos, en canvi, és possible comprovar que la gratuïtat de la seva prestació és precisament el que serveix de suport a les principals vies d'obtenció de recursos econòmics –inserció de publicitat, assessorament científic i tècnic, elaboració d'informes, etc.–; i en certs casos senzillament se n'exigeix la contraprestació directa als usuaris. En aquest estudi, atenent la casuística descrita, analitzarem la subjecció a l'IVA de les diverses maneres de prestar els serveis de biblioteca virtual.

[es] Durante los últimos años, las bibliotecas virtuales han irrumpido con fuerza en el panorama educativo y cultural español y, en este sentido, deben reconocerse las medidas impulsoras que se han adoptado tanto en el ámbito nacional como en el ámbito comunitario. Desde fundaciones hasta sociedades mercantiles, cada vez son más las instituciones y entidades que a través de Internet ofrecen servicios de biblioteca virtual. En un plano estrictamente tributario, y centrando nuestra atención en el IVA, no puede desconocerse que, en la mayor parte de los casos, dichos servicios se ofrecen de forma totalmente altruista; en otros casos, en cambio, puede comprobarse que la gratuidad de su prestación es precisamente la que sirve de apoyo a las principales vías de obtención de recursos económicos -como inserción de publicidad, asesoramiento científico y técnico o elaboración de informes-; y en ciertos casos sencillamente se exige contraprestación directa a sus usuarios. En este estudio, atendiendo a la casuística descrita, vamos a analizar la sujeción al IVA de las distintas formas en las que se vienen prestando los servicios de biblioteca virtual.
[ca] Un cop desenvolupada la indústria al curs alt del riu Molinar, i que tant va ajudar a Alcoi en el seu progrés, la ciutat va aplegar a ser capçalera del clúster i de l'arc tèxtil Banyeres de Mariola-Alcoi-Cocentaina-Muro d'Alcoi-Ontinyent, aplegant a la seua cúspide als segles XVIII i XIX, posteriorment l'ús industrial d'aquesta conca que va inventar un sistema hidràulic per al funcionament dels molins ha quedat en total abandonament. Malgrat que són molts els projectes presentats per diverses persones per a la seua salvació, encara no s'ha pogut recuperar del tot, havent-se rehabilitat dues fàbriques de les vint totals. Actualment aquestes edificacions han quedat com a un vestigi de les antigues fàbriques que s'edificaren a la vall encaixada i donant lloc a una gran zona verda, a la que les persones acudeixen a visitar-la.

[es] Una vez desarrollada la industria en el curso alto del río Molinar, y que tanto ayudó a Alcoi en su progreso, la Ciudad llegó a ser cabecera del clúster y del arco textil Banyeres de Mariola-Alcoi-Cocentaina-Muro de Alcoy-Onteniente, llegando a su cúspide en los siglos XVIII y XIX, posteriormente el uso industrial de esta cuenca que inventó un sistema hidráulico para el funcionamiento de los molinos ha quedado en total abandono. Pese a que son muchos los proyectos presentados por varias personas para su salvación, todavía no se ha podido recuperar por completo, habiéndose rehabilitado dos fábricas de las veinte totales. Actualmente estas edificaciones han quedado como un vestigio de las antiguas fábricas que se edificaron en el valle encajado y dando lugar a una gran zona verde, a la que las personas acuden a visitarla.
[ca] Aquest article pretén recollir les meues experiències en l'àmbit educatiu i professional, partint de la base dels nostres orígens fins arribar al món en què vivim, per oferir un panorama de com les emocions són tan importants per conviure en societat.

[es] Este artículo pretende recoger mis experiencias en el ámbito educativo y profesional, partiendo de la base de nuestros orígenes hasta llegar al mundo en que vivimos, para ofrecer un panorama de cómo las emociones son tan importantes para convivir en sociedad.
[ca] Entre Aitana i Puigcampana, en un reduït espai muntanyós actualment pertanyent al terme municipal de Benimantell, però pròxim a Sella, hi havia dos xicotets castells de fabricació andalusina. Destruïts pel pas del temps i possiblement per l'expressa mà dels pobladors cristians, sobreviuen en tant que nom de partides rurals. Es tracta dels castells de Sanxet i d'Alarc (o de l'Arc). Revisem ací la documentació d'arxiu que n'hem recollit després d'una recerca exhaustiva, i contem els esforços que hem fet per localitzar exactament on són les seues restes.

[es] Entre Aitana y Puigcampana, en un reducido espacio montañoso actualmente perteneciente al término municipal de Benimantell, aunque próximo a Sella, había dos pequeños castillos de fabricación andalusina. Destruidos por el paso del tiempo y posiblemente por la expresa mano de los pobladores cristianos, sobreviven en tanta que nombre de partidas rurales. Se trata de los castillos de Sanxet y de Alarc (o "de l'Arc"). Revisamos aquí la documentación de archivo que hemos recogido de ellos después de una búsqueda exhaustiva, y contamos los esfuerzos que hemos hecho por localizar exactamente donde se encuentran sus restos.
[ca] El present article analitza i situa en el context l'expedient urbanístic sobre la reforma interior del nucli urbà de Crevillent que l'ajuntament d'aquesta ciutat intentà dur a terme en l'últim quart del segle XIX i que, en part, constitueix el plànol geomètric parcial d'aquesta vila. Es tracta d'un expedient municipal en què se succeeixen les actes del consistori per a la seua tramitació administrativa (entre 1876 i 1878) i en què s'intercala el projecte urbà de reforma interior, que consta de tres documents (memòria i dos planols: geomètric i de perfils), firmats el 12 de gener de 1877 per l'arquitecte José Guardiola Picó (1836-1909), i que es tanca amb un plànol solt del 9 de gener de 1884 de firma no molt llegible. Es fa respàs a l'evolució urbana de la villa de Crevillent al llarg del segle XIX: desde els plantejaments idealistes neoclàsics fins al realistes emanats de la Reial Ordre sobre redacció de plans geomètrics de las poblacions en Espanya.

[es] El presente artículo analiza y sitúa en el contexto el expediente urbanístico sobre la reforma interior del núcleo urbano de Crevillente que el Ayuntamiento de esta ciudad intentó llevar a cabo en el último cuarto del siglo XIX y que, en parte, constituye el 'plano geométrico' parcial de esta villa. Se trata de un expediente urbanístico en el que se suceden las actas para su tramitación administrativa (entre 1876 y 1878) donde se intercala el proyecto urbano de reforma interior, que consta de tres documentos (memoria y dos planos: geométrico y de perfiles), firmados el 12 de enero de 1877 por el arquitecto José Guardiola Picó (1836-1909) y que se cierra con un plano suelto de 9 de enero de 1884 de firma no legible. Se repasa la evolución urbana de la villa de Crevillente a lo largo del siglo XIX: desde los planteamientos idealistas neoclásicos hasta los realistas emanados de la R.O. sobre redacción de planes geométricos de las poblaciones en España.
[ca] La reforma del text fonamental representa una qüestió recurrent, aguditzada a l'albur de la crisi sistémica del capitalisme financer. Les propostes s'han centrat, sobretot, en la qüestió de la distribució territorial del poder a causa de la situació catalana. Empero, també s'han articulat altres consistents a reforçar la garantia de determinats drets socials de prestació o a enfortir la qualitat democràtica dels òrgans constitucionals. En aquest sentit, destaca l'Acord del Consell sobre la reforma constitucional. L'element comú és la desconnexió entre la Constitució formal i les noves realitats constitucionals materialitzada en les dinàmiques del poder global de mercat. Seguint aquestes coordenades, la reflexió sobre la reforma constitucional se centrarà en l'anàlisi del conflicte poder de comprat-poder polític, els seus efectes en l'estructura social i en la pròpia Constitució per a, a continuació, valorar algunes de les propostes formulades per a la millora de la sistemàtica social constitucional.

[es] La reforma del texto fundamental representa una cuestión recurrente, agudizada al albur de la crisis sistémica del capitalismo financiero. Las propuestas se han centrado, sobre todo, en la cuestión de la distribución territorial del poder debido a la situación catalana. Empero, también se han articulado otras consistentes en reforzar la garantía de determinados derechos sociales de prestación o en fortalecer la calidad democrática de los órganos constitucionales. En este sentido, destaca el Acuerdo del Consell sobre la reforma constitucional. El elemento común es la desconexión entre la Constitución formal y las nuevas realidades constitucionales materializada en las dinámicas del poder global de mercado. Siguiendo estas coordenadas, la reflexión sobre la reforma constitucional se centrará en el análisis del conflicto poder de mercado-poder político, sus efectos en la estructura social y en la propia Constitución para, a continuación, valorar algunas de las propuestas formuladas para la mejora de la sistemática social constitucional.
[ca] Objectius: analitzar els continguts publicats pels principals health foodies espanyols amb la finalitat de conèixer tant l'ús que fan d'Instagram des del punt de vista gastronòmic i publicitari com el grau de compromís que aconsegueixen amb la seva audiència social. Metodologia: es fa una anàlisi de 1.174 continguts publicats a Instagram per sis health foodies espanyols durant quinze dies. L'estudi es duu a terme des de tres perspectives: el compromís aconseguit amb la seva activitat, la presència d'elements propis de la gastronomia i la inserció de marques, productes i serveis en els continguts difosos. Resultats: es detecta que un major nombre de seguidors no implica un major grau de compromís amb l'audiència social ni viceversa, que no solament promocionen marques relacionades amb l'alimentació i la gastronomia, i que l'alimentació vegana i de gust salat prevalen per damunt d'altres estils d'alimentació.

[es] Objetivos: analizar los contenidos publicados por los principales health foodies españoles con el fin de conocer tanto el uso que hacen de Instagram desde el punto de vista gastronómico y publicitario como el grado de compromiso que alcanzan con su audiencia social. Metodología: se realiza un análisis de 1.174 contenidos publicados en Instagram por parte de seis health foodies españoles durante quince días. El estudio se lleva a cabo desde tres perspectivas: el compromiso conseguido con su actividad, la presencia de elementos propios de la gastronomía y la inserción de marcas, productos y servicios en los contenidos difundidos. Resultados: se detecta que un mayor número de seguidores no implica un mayor grado de compromiso con la audiencia social ni viceversa, que no solo promocionan marcas relacionadas con la alimentación y la gastronomía y que la alimentación vegana y de gusto salado priman por encima de otros estilos alimentarios.
[ca] A partir dels treballs d'urgència realitzats als anys 2007 i 2018 en el jaciment de l'Hort de la Torre, vam exhumar una sèrie de restes de diferents èpoques, de les que ara ens centrem en aquelles del moment tardo­ibèric (segles II­I a.n.e.). Es tracta d'una casa, un edifici auxiliar i una bassa de reg, que s'han d'explicar en conjunt i en relació amb l'espai que ocupen, sobre les terrasses del riu d'Alcoi. Pensem que aquesta és la forma d'explotació del territori característica del període tardo­ibèric, amb la que es poden interpretar altres jaciments coetanis, dels que només tenim evidències superficials.

[es] A partir de los trabajos de urgencia realizados en los años 2007 y 2018 en el yacimiento de l'Hort de la Torre, se exhumaron una serie de restos de diferentes épocas, de las que ahora nos centramos en aquellas del momento tardoibérico (siglos II­I a.n.e.). Se trata de una casa, un edificio auxiliar y una balsa de riego, que han de explicarse en conjunto y en relación con el espacio que ocupan, sobre las terrazas del río de Alcoi. Pensamos que esta es la forma de explotación del territorio característica del período tardoibérico, con la que se pueden interpretar otros yacimientos coetáneos, de los que sólo tenemos evidencias superficiales.
[ca] La vitalitat etnolingüística permet explicar l'actuació lingüística dels membres d'un grup lingüístic quan interactuen amb individus d'altres grups lingüístics. Després de fer un repàs històric a la definició d'aquest concepte, l'article se centra en la investigació sobre la percepció de la vitalitat etnolingüística de la varietat local de la llengua catalana entre el jovent de la comarca de l'Alacantí. L'estudi es basa en una mostra de 202 joves d'entre 13 i 14 anys.

[es] La vitalidad etnolingüística es un concepto que permite explicar el comportamiento lingüístico de los miembros de un grupo etnolingüístico cuando interactúan con miembros de otros grupos lingüísticos. Este artículo realiza un repaso histórico al concepto de vitalidad etnolingüística y posteriormente describe los resultados de una investigación sobre la percepción de la vitalidad etnolingüística de la variedad local de la lengua catalana entre los jóvenes de la comarca de l'Alacantí, al sur del País Valenciano. La investigación está basada en una muestra de 202 individuos.