BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Daniel Jiménez de Cisneros va ser un dels geòlegs i paleontòlegs més destacats del primer terç del segle XX per les seues aportacions al sud d'Alacant i part de Múrcia. La serra de Crevillent va ser una de les alineacions muntanyenques a la qual va parar una especial atenció. El 1919, després de més de deu anys de visites continuades, publicava a la revista Ibérica els seus treballs de síntesi geològica i paleontològica al voltant d'aquesta serra. Amb motiu del centenari de l'aparició d'eixes publicacions, es pretén posar en valor l'extraordinària aportació que la seua tasca va suposar. El present treball, tot partint d'una publicació apareguda ja al 2017 i en la qual analitzàvem amb detall els itineraris de Jiménez de Cisneros a la serra de Crevillent, presenta de manera sintètica les diferents excursions i publicacions realitzades per Jiménez de Cisneros sobre aquesta serra, parant especial atenció als treballs apareguts en Ibérica, fa ara cent anys.

[es] Daniel Jiménez de Cisneros es uno de los geólogos y paleontólogos más destacados del primer tercio del siglo XX por sus aportaciones en torno al sur de Alicante y parte de Murcia. La sierra de Crevillent fue una de las alineaciones montañosas a las que prestó una especial atención. En 1919, tras más de diez años de visitas continuadas, publicaba en la revista Ibérica sus trabajos de síntesis geológica y paleontológica sobre esa sierra. Con motivo del centenario de la aparición de esas publicaciones, se pretende poner de relieve la extraordinaria aportación que supuso su labor. El presente trabajo, partiendo de una publicación aparecida ya en 2017 y en la que analizábamos con detalle los itinerarios de Jiménez de Cisneros sobre la sierra de Crevillent, presenta de manera sintética las distintas excursiones y publicaciones realizadas por Jiménez de Cisneros sobre esta sierra, prestando especial atención a los trabajos aparecidos en Ibérica, hace ahora cien años.
[ca] Aquest treball descriu els resultats dels programes educatius plurilingües valencians en allò que fa referència a la identitat dels estudiants i a la seua adscripció a un grup etnolingüístic.

[es] Este trabajo describe los resultados de los programas educativos plurilingües valencianos referidos a la identidad de los estudiantes y a su adscripción a un grupo etnolingüístico.
[ca] El principal objectiu de la nostra investigació és l'anàlisi comparativa de la personalitat de Mathilde (r), l'heroïna de la novel·la Un long dimanche de fiançailles escrita per Sébastien Japrisot, i de Mathilde (f), l'heroïna de la pel·lícula homònima el guió de la qual ha sigut escrit per Jean-Pierre Jeunet i Guillaume Laurant. El nostre estudi permetrà desvetllar les respectives particularitats de la feminitat de les dues " veuves blanches " després de la I Guerra mundial, i gràcies al salt enrere de la narradora a les respectives feminitats abans que la guerra haguera esgarrat els seus festejos. Com a instruments d'aprofundiment en els discursos literari i fílmic hem utilitzat la narratologia literària i fílmica. D'altra banda, hem introduït el model semiològic, ja que per a accedir a la configuració de la feminitat de Mathilde (f) hem centrat la nostra atenció en els signes visibles en la pantalla. Finalment, hem recorregut a les interpretacions simbòliques, ja que açò ens permetrà accedir a les esferes de les idees de Mathilde (f) i Mathilde (r).

[es] El principal objetivo de esta investigación es el análisis comparativo de la personalidad de Mathilde(r), la heroína de la novela Un long dimanche de fiançailles escrita por Sébastien Japrisot, y de Mathilde(f), la heroína de la película homónima cuyo guión pertenece a Jean-Pierre Jeunet y Guillaume Laurant. Nuestro estudio permitirá desvelar las particularidades de la feminidad de las dos " veuves blanches " tras la I Guerra mundial, y gracias a los flashbacks de la narradora de sus respectivas feminidades antes de que la guerra desgarrase sus noviazgos. Como instrumentos de profundización en los discursos literario y fílmico hemos utilizado la narratología literaria y fílmica. Por otro lado, hemos introducido el modelo semiológico puespara acceder a la configuración de la feminidad de Mathilde(f) hemos centrado nuestra atención en lo signos visibles en la pantalla. Por último, hemos recurrido a las interpretaciones simbólicas, puesto que ello nos permitirá acceder a las esfera de la ideas de Mathilde(f) y Mathilde(r).
[ca] L'article és una contribució a l'estudi sociolingüístic del seccesionisme lingüístic valencià. S'hi aporta una anàlisi de les variables que l'expliquen així com reflexions de caràcter metodològic per a l'estudi del fenomen.

[es] Este artículo es una contribución al estudio del secesionismo lingüístico valenciano. Se aporta un análisis de las variables que lo explican y reflexiones de carácter metodológico para su estudio.
[ca] L'objectiu d'aquest treball és contribuir a l'escàs coneixement que es té de la materialitat vinculada als processos de pastat, assecat, tornejat i allisat de les peces ceràmiques, així com el muntatge de la càrrega del forn, propis dels cicles productius de la terrisseria ibèrica en la Contestania. Aquest article presenta una sistematització d'aquest repertori material documentat en la terrisseria de la Illeta dels Banyets (El Campello), amb la intenció d'aproximarse al coneixement d'aquests gestos productius en època ibèrica.

[es] El objetivo de este trabajo es contribuir al escaso conocimiento que se tiene de la materialidad vinculada a los procesos de amasado, secado, torneado y alisado de las piezas cerámicas, así como el montaje de la carga del horno, propios de los ciclos productivos de la alfarería ibérica en la Contestania. Este artículo presenta una sistematización de este repertorio material documentado en el alfar de la Illeta dels Banyets (El Campello), con la intención de aproximarse al conocimiento de estos gestos productivos en época ibérica.
[ca] Aquesta contribució s'insereix dins una recerca més àmplia centrada a estudiar l'impacte del procés de normativització dut a terme a l'entorn de l'obra de Pompeu Fabra sobre l'evolució del català, des de final del segle XIX ençà. Habitualment, la llengua antiga és un referent en l'establiment de la norma fabriana. Es prenen materials lèxics i gramaticals del català medieval amb l'objectiu d'evitar castellanismes o satisfer necessitats comunicatives dels parlants. Sorprenentment, no va esdevenir el mateix en el cas de l'ús del pronom relatiu "qui/que" en funció de subjecte amb antecedent. El català contemporani havia optat pel relatiu "que" en aquesta funció. A partir de les dades dels corpus digitals del català de l'edat mitjana i moderna, del tractament de gramàtics anteriors i coetanis de Fabra i dels seus propis usos, analitzem l'evolució del pensament del Mestre sobre la prescripció d'aquesta construcció sintàctica en el català contemporani. Quins eren realment els usos de "qui" i "que" en funció de subjecte amb antecedent en el català medieval i de l'edat moderna? Com van evolucionar aquests usos fins arribar a la situació contemporània? Què degué moure Fabra a acceptar l'ús de "que", un ús que aparentment es distanciava de la llengua antiga?

[es] Esta contribución se inserta dentro de una investigación más amplia centrada a estudiar el impacto del proceso de normativización llevado a cabo en torno a la obra de Pompeu Fabra sobre la evolución del catalán, desde final del siglo XIX. Habitualmente, la lengua antigua es un referente en el establecimiento de la norma fabriana. Se toman materiales léxicos y gramaticales del catalán medieval con el objetivo de evitar castellanismos o satisfacer necesidades comunicativas de los hablantes. Sorprendentemente, no aconteció lo mismo en el caso del uso del pronombre relativo "qui/que" en función de sujeto con antecedente. El catalán contemporáneo había optado por el relativo "que" para esta función. A partir de los datos de los corpus digitales del catalán de la edad media y moderna, del tratamiento de gramáticos anteriores y coetáneos de Fabra y de sus propios usos, analizamos la evolución del pensamiento del Maestro sobre la prescripción de esta construcción sintáctica en el catalán contemporáneo. ¿Cuáles eran realmente los usos de "qui" y "que" en función de sujeto con antecedente en el catalán medieval y de la edad moderna? ¿Cómo evolucionaron estos usos hasta llegar a la situación contemporánea? ¿Qué debió de mover Fabra a aceptar el uso de "que", un uso que aparentemente se distanciaba de la lengua antigua?
[ca] Aquest treball analitza com mitjançant les successives reformes de la Llei de Responsabilitat Mediambiental s'ha produït la deslegalització de l'exigència de les garanties financeres, posant en perill "l'efectivitat del règim de responsabilitat mediambiental". D'aquesta forma, els operadors de nombroses activitats potencialment contaminants estan exempts de dur a terme l'anàlisi de riscos mediambientals, així com, de comptar amb un suport financer per al cas de que produeixin un dany al medi ambient.

[es] En este trabajo se analiza cómo, a través de las sucesivas reformas de la Ley de Responsabilidad Medioambiental, se ha producido la deslegalización de la exigencia de las garantías financieras, lo que ha puesto en peligro la "efectividad del régimen de responsabilidad medioambiental". De esta forma, los operadores de numerosas actividades potencialmente contaminantes están exentos de llevar a cabo el análisis de riesgos medioambientales, así como de contar con un respaldo financiero para el caso de que produzcan un daño al medio ambiente.
[ca] S'estudien les associacions de foraminífers actuals del Mar d'Alborán a partir de sis mostres obtingudes pel vaixell Oceanogràfic Vescomte d'Eza al Mar d'Alborán en l'any 2003. S'ha procedit a la identificació de les espècies bentòniques i planctòniques a partir de 300 exemplars per a cada mostra. L'espècie més abundant del bentos entre altres és Nonion fabum (Fichtel & Moll). De plàncton la més abundant és Globorotalia inflata (d'Orbigny), seguida de Globigerina bulloides d'Orbigny. Pels índexs de diversitat calculats, es pot observar que hi ha diferències segons profunditat, ja que tres de les mostres estan a 300m i tres al voltant de 500m; l'índex de oceanización varia també, ja que augmenta la proporció de planctònics a causa d'un augment de G. inflata.

[es] Se estudian las asociaciones de foraminíferos actuales del Mar de Alborán a partir de seis muestras obtenidas por el buque Oceanográfico Vizconde de Eza en el Mar de Alborán en el año 2003. Se ha procedido a la identificación de las especies bentónicas y planctónicas a partir de 300 ejemplares para cada muestra. La especie más abundante del bentos entre otras es Nonion fabum (Fichtel & Moll).Del plancton la más abundante es Globorotalia inflata (d'Orbigny), seguida de Globigerina bulloides d'Orbigny. Por los índices de diversidad calculados, se puede observar que hay diferencias según profundidad, debido a que tres de las muestras están a 300m y otras tres alrededor de 500m; El índice de oceanización varia también, ya que aumenta la proporción de planctónicos debido a un aumento de G. inflata.
[ca] El territori català, així com en general el perímetre mediterrani, és una àrea afina a una pluviometria d'elevada irregularitat temporal. En el present estudi es pretén caracteritzar el comportament temporal de les precipitacions a Catalunya, en base a diversos índexs estadístics que permetin identificar aquelles àrees on es detecta una major i menor anomalia secular, tenint en compte l'interès d'aquesta temàtica en l'erosionabilitat dels sòls i, per tant, el seu efecte directe en el canvi climàtic. Els resultats defineixen dues perspectives envers aquesta irregularitat, una en la qual les precipitacions són abundants i regulars al llarg de l'any (Pirineu i quadrant nord-est, exceptuant la Costa Brava i de l'Empordà), i una altra que es caracteritza per una pluviometria clarament inferior i una major irregularitat temporal (meitat sud, depressió central i Costa Brava i de l'Empordà).

[es] El territorio catalán, así como en general el perímetro mediterráneo, es un área afín a una pluviometría de elevada irregularidad temporal. En el presente estudio se pretende caracterizar el comportamiento temporal de las precipitaciones en Cataluña, en base a varios índices estadísticos que permitan identificar aquellas áreas donde se detecta una mayor y menor anomalía secular, teniendo en cuenta el interés de esta temática en la erosionabilidad de los suelos y, por tanto, su efecto directo en el cambio climático. Los resultados definen dos perspectivas para esta irregularidad, una en que las precipitaciones son abundantes y regulares a lo largo del año (Pirineo y cuadrante noreste, exceptuando la Costa Brava y del Empordà); y otra que se caracteriza por una pluviometría claramente inferior y una mayor irregularidad temporal (mitad sur, depresión central y Costa Brava y del Empordà).
[ca] S'han analitzat les restes de mol·luscs terrestres i marins apareguts en els nivells romans i islàmics del jaciment arqueològic del Montcaio (Guardamar), a uns 3 km al sud de la gola actual del riu Segura. La majoria d'espècimens semblen haver estat recol·lectats per motius alimentaris. La reconstrucció del paleoambient de la zona en ambdós períodes històrics suggereix un paisatge de matollar mediterrani aclarit, sense una presència clara o dominant del medi dunar, que envolta hui el jaciment, mentre que en el litoral abundaven els fons durs i rocosos. Es comparen les dades obtingudes amb les d'anàlisis similars de jaciments arqueològics de la zona, especialment el de la Ràpita – La Fonteta i es discuteix el valor d'aquests resultats per a la comprensió de l'evolució històrica del paisatge comarcal en èpoques antigues.

[es] Se han analizado los restos de moluscos terrestres y marinos aparecidos en los niveles romanos e islámicos del yacimiento arqueológico del Montcaio (Guardamar), a unos 3 km al sur de la desembocadura actual del río Segura. La mayoría de especímenes parecen haber sido recolectados por motivos alimentarios. La reconstrucción del paleoambiente de la zona en ambos períodos históricos sugiere un paisaje de matorral mediterráneo disperso, sin una presencia clara o dominante del medio dunar que actualmente rodea el yacimiento, mientras que en el litoral abundaban los fondos marinos duros o rocosos. Se comparan los datos obtenidos con los análisis similares de yacimientos de la zona, especialmente el de la Rábita-Fonteta y se discute el valor de estos resultados para la comprensión de la evolución histórica del paisaje comarcal en épocas antiguas.
[ca] Es presenten evidències de pràctiques antropofàgiques en un grup del Mesolític mediterrani. S'han documentat trenta restes humanes en el nivell mesolític de les coves de Santa Maira. A més de la descripció de les marques antropogèniques identificades, també se situa la troballa en el seu context regional dins les pautes de subsistència dels grups mesolítics de la zona, i es plantegen hipòtesis sobre la seua intencionalitat.

[es] Se presentan evidencias de prácticas antropofágicas en un grupo del Mesolítico mediterráneo. Se han documentado treinta restos humanos en el nivel mesolítico de Coves de Santa Maira. Además de la descripción de las marcas antropogénicas identificadas, también se sitúa el hallazgo en su contexto regional dentro de las pautas de subsistencia de los grupos mesolíticos, y se plantean hipótesis sobre su intencionalidad.
[ca] Estudi toponímic de Bolulla basat en el cadastre de principis del segle XX. Amb una valoració positiva de l'ús d'aquest tipus de documents. S'hi adjunta un annex del llistat de topònims.

[es] Estudio toponímico de Bolulla basado en el catastro de principios del siglo XX. Con una valoración positiva del uso de este tipo de documentos. Se adjunta un anexo con el listado de topónimos.
[ca] Aquest article té com a objecte l'anàlisi de la Torreta de Canor, un edifici situat a la partida de Canor, a Benissa (Marina Alta, País Valencià). Tant l'estudi de les fonts escrites com de la tècnica constructiva ens porten a datar-lo entre els s. xii-xiii, i a interpretar-lo com les restes d'una torre d'alqueria. A més a més, es proposa una interpretació del paper que aquesta torre va tenir en el sistema de control territorial de l'antic Castell de Calp, en relació amb altres punts estratègics de la zona com el Castell de Calp, el "Castellet de la Solana", Benissa o Teulada.

[es] El presente artículo tiene como objeto el análisis de la "Torreta de Canor", un edificio situado en la partida de Canor en Benissa (La Marina Alta, País Valenciano). Tanto el estudio de las fuentes escritas como el de la técnica arquitectónica nos llevan a datarlo entre los ss. XII-XIII, y a interpretarlo como los restos de una torre de alquería. Además, se propone una interpretación del papel que jugaría esta torre en el sistema de control territorial del antiguo término del Castillo de Calpe, en relación con otros puntos estratégicos de la zona como el hisn de Calp, el "Castellet de la Solana", Benissa o Teulada.
[ca] En aquest treball es descriuen dos elements aïllats del dermatoesquelet d'un dinosaure nodosàurid de la Formació Argiles de Morella del Barremienc superior (Cretàcic Inferior) de la península Ibèrica. Aquests elements corresponen a una placa dèrmica cabal i un ossícle dèrmic. Tots els fòssils s'han recuperat al jaciment ANA de Cinctorres (Castelló, Espanya). Els fòssils d'anquilosaures nodosàurids fora del Regne Unit són molt escassos al Cretaci Inferior d'Europa, per la qual cosa la descripció de nous materials és molt important per comprendre millor la història evolutiva del grup. Els fòssils recuperats han estat identifi cats com a pertanyents a un anquilosaure nodosàurid indeterminat, ampliant el registre ibèric de la família a un nou jaciment (ANA) de la Fm. Argilles de Morella.

[es] En el presente trabajo se describen dos elementos aislados del dermatoesqueleto de un dinosaurio nodosáurido de la Formación Arcillas de Morella del Barremiense superior (Cretácico Inferior) de la península Ibérica. Dichos elementos corresponden a una placa dérmica caudal y un osículo dérmico. Todos los fósiles se han recuperado en el yacimiento ANA de Cinctorres (Castellón, España). Los fósiles de anquilosaurios nodosáuridos fuera del Reino Unido son muy escasos en el Cretácico Inferior de Europa, por lo que la descripción de nuevos materiales es de suma importancia para comprender mejor la historia evolutiva del grupo. Los fósiles recuperados han sido identificados como pertenecientes a un anquilosaurio nodosáurido indeterminado, ampliando el registro ibérico de la familia a un nuevo yacimiento (ANA) de la Fm. Arcillas de Morella.
[ca] L'Estació Científica Font Roja Natura-UA ha iniciat un estudi sobre la presència de l'espècie invasora Ailanthus altissima (Mill.) Swingle en el Parc Natural del Carrascal de la Font Roja. Les invasions biològiques s'han convertit en un greu problema ecològic i econòmic, i més en un parc natural. Tant el PORN com el PRUG del Parc regulen aquest aspecte proposant l'eliminació de les invasores en l'àrea d'influència i dins el Parc. S'ha constatat que l'espècie és present a la Font Roja sobre tot a les zones pertorbades o degradades i en barrancs i cursos d'aigua temporals i/o continus. I el que és més important, està en clara expansió.

[es] La Estación Científica Font Roja Natura-UA ha iniciado un estudio sobre la presencia de la especie invasora Ailanthus altissima (Mill.) Swingle en el Parque Natural del Carrascal de la Font Roja. Las invasiones biológicas se han convertido en un grave problema ecológico y económico, sobre todo en un parque natural. Tanto el PORN como el PRUG del Parque regulan este aspecto proponiendo la eliminación de las invasoras en el área de influencia y dentro del Parque. Se ha constatado que la especie está presente en la Font Roja sobre todo en las zonas perturbadas o degradadas y en barrancos y cursos de agua temporales y/o continuos. Y lo que es más importante, está en clara expansión.
[ca] L'objectiu d'aquest article és la posada en valor de les diferències interpretatives entre l'anàlisi dels conjunts lítics des de marcs analítics de baixa resolució temporal cap a aquells amb una escala temporal menor vinculats al que podrien ser ocupacions singulars. Per això, s'hi oferix una síntesi dels resultats d'estudis tecnològics realitzats sobre conjunts lítics de les unitats estratigràfiques xa d'El Salt i iv d'El Pastor.

[es] El objetivo de este artículo es la puesta en valor de las diferencias interpretativas entre el análisis de los conjuntos líticos desde marcos analíticos de baja resolución temporal hacia aquellos con una escala temporal menor vinculados a lo que podrían ser ocupaciones singulares. Para ello, se ofrece una síntesis de los resultados de estudios tecnológicos realizados sobre conjuntos líticos de las unidades estratigráficas xa de El Salt y iv de El Pastor.
[ca] Aquesta seqüència de "notes" recull la participació de l'autor en una jornada de formació de jutges sobre "Intel·ligència artificial i decisió judicial". Si bé cada "nota" porta un títol i procura adquirir un sentit propi, el conjunt pretén explicar dues coses: d'una banda, per què la irrupció de la IA canvia completament les tradicionals dificultats per a la informatització de l'aplicació del Dret; i, de l'altra, per què el desenvolupament de la IA judicial suposarà una revisió completa de la concepció dominant de les normes d'origen judicial (del precedent, en particular) als sistemes jurídics de tradició legalista.

[es] Esta secuencia de "notas" recoge la participación del autor en una jornada de formación de jueces sobre "Inteligencia artificial y decisión judicial". Si bien cada "nota" lleva un título y procura adquirir un sentido propio, el conjunto pretende explicar dos cosas: por un lado, por qué la irrupción de la IA cambia por completo las tradicionales dificultades para la informatización de la aplicación del Derecho; y, por otro, por qué el desarrollo de la IA judicial va a suponer una revisión completa de la concepción dominante de las normas de origen judicial (del precedente, en particular) en los sistemas jurídicos de tradición legalista.
[ca] S'hi presenten els resultats de l'actuació d'urgència duta a terme al solar del carrer Colón núm. 3 de Novelda (Alacant). Davall d'un moment d'ús associat a una necròpolis islàmica, s'hi van documentar una sèrie d'estructures de cronologia neolítica vinculades als inicis del procés de neolitització de la vall del Vinalopó.

[es] Se presentan los resultados de la actuación de urgencia llevada a cabo en el solar de la calle Colón n°3 de Novelda (Alicante). Bajo un momento de uso asociado a una necrópolis islámica, se documentaron una serie de estructuras de cronología neolítica vinculadas a los inicios del proceso de neolitización del valle del Vinalopó.
[ca] Es presenten les evidències metal·lúrgiques del poblat ibèric de la Serreta (Alcoi, Cocentaina, Penàguila; Alacant). Es revisen les pautes de producció i consum del metall en el món ibèric per tal d'emmarcar les evidències concretes, objecte d'estudi. La principal documentació procedeix dels productes elaborats, que s'estudien a partir de la seua tipologia i adscripció funcional. S'han comparat els repertoris apareguts en altres jaciments ibèrics del País Valencià, per tal de valorar l'ús del metall entre els pobles ibèrics de la zona.

[es] En el siguiente artículo se presentan las evidencias sobre metalurgia del poblado ibérico de La Serreta (Alcoi, Cocentaina, Penàguila; Alicante). En primer lugar se revisan las pautas de producción y consumo del metal en el mundo ibérico para enmarcar las evidencias concretas objeto de estudio. La documentación principal procede de los productos elaborados en metal que se estudian a partir de su tipología y adscripción funcional. El conjunto metalúrgico se compara con los repertorios aparecidos en otros yacimientos ibéricos del País Valenciano para valorar el uso del metal entre los pueblos ibéricos de la región.