[ca] Aquesta tesi doctoral -en format d'articles i amb esment de "Doctorat Internacional"- es basa en una recerca realitzada entre Barcelona (Espanya) i Santo Domingo (República Dominicana), des de 2010 fins a 2012. L'objectiu general de l'estudi és analitzar com els estigmes de la condició immigrant i de la negritud repercuteixen en les trajectòries escolars i en la construcció de les identitats de la joventut d'origen dominicà en la perifèria de Barcelona. El context clau de l'estudi és l'escola secundària, investigada a partir de la teoria de la reproducció social: les escoles no serien institucions basades en la igualtat d'oportunitats, sinó mecanismes per a la perpetuació de les desigualtats. La metodologia de la recerca és etnogràfica, amb un enfocament transnacional. El treball de camp es va realitzar tant en la societat d'acollida, com en la societat d'origen. Les tècniques clau van ser l'observació participant -dins i fora de les aules- i la recollida de fonts orals. Es van construir 25 biografies de joves dominicans; a més, entre els dos contextos etnogràfics es van entrevistar –a nivell individual o grupal- 160 actors socials que participen en les trajectòries vitals d'aquests joves: a) professionals educatius; b) altres professionals; c) familiars; d) altres joves. Els resultats de l'estudi detecten les contradiccions de l'escola espanyola en relació a la presència immigrant. A més, exploren els processos de fracàs escolar generalitzat de la població dominicana, indagant sobre els dispositius -oficials i ocults- que s'implementen a l'escola. Al mateix temps, s'analitzen les representacions racials que es construeixen mitjançant el procés migratori –com per exemple el descobriment de la negritud en la societat d'arribada-, que fan visible la variabilitat de la línia del color. Finalment, es reflexiona sobre les formes d'agència, detectant algunes tàctiques –com les que es vinculen als grups juvenils- que els actors socials estudiats utilitzen per gestionar l'estigma. Les conclusions finals estan pensades en termes de policy recommendations.

[es] Esta tesis doctoral -en formato de artículos y con mención de "Doctorado Internacional"- se basa en una investigación realizada entre la periferia de Barcelona (España) y Santo Domingo (República Dominicana), desde 2010 hasta 2012. El objetivo general del estudio es analizar cómo los estigmas de la condición inmigrante y de la negritud repercuten en las trayectorias escolares y en la construcción de las identidades de la juventud de origen dominicano. El contexto clave del estudio es la escuela secundaria, investigada a partir de la teoría de la reproducción social: las escuelas no serían instituciones basadas en la igualdad de oportunidades, sino mecanismos para la perpetuación de las desigualdades. La metodología de la investigación es etnográfica, con un enfoque transnacional. El trabajo de campo se ha realizado tanto en la sociedad de acogida, como en la sociedad de origen. Las técnicas clave han sido la observación participante -dentro y fuera de las aulas- y la recogida de fuentes orales. Se han construido 25 biografías de jóvenes dominicanos; además, entre los dos contextos etnográficos se han entrevistado -a nivel individual o grupal- 160 actores sociales que participan en las trayectorias vitales de estos jóvenes: a) profesionales educativos; b) otros profesionales; c) familiares; d) otros jóvenes. Los resultados del estudio detectan las contradicciones de la escuela española en relación a la presencia inmigrante. Además, los resultados exploran los procesos de fracaso escolar generalizado de la población dominicana, indagando sobre los dispositivos -oficiales y ocultos- que se implementan en la escuela. Al mismo tiempo, se analizan las representaciones raciales que se construyen a través del proceso migratorio –como por ejemplo el descubrimiento de la negritud en la sociedad de llegada-, que visibilizan la variabilidad de la línea del color. Por último, se reflexiona sobre las formas de agencia, detectando algunas tácticas -como las que se vinculan a los grupos juveniles- que los actores sociales estudiados utilizan para gestionar el estigma. Las conclusiones finales están pensadas en términos de policy recommendations.