BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] L'estímul i el creixement del turisme rural a Espanya han tingut un important increment en les darreres dècades, tant en el nombre de visitants, com en els establiments d'allotjament, restauració i altres serveis. Això ha estat possible a causa, principalment, de dos processos que van coincidir en una escala temporal: a) el canvi de paradigma i l'augment de la conscienciació sobre els problemes generats pel model de turisme de masses; b) les polítiques de desenvolupament rural establertes a la Unió Europea i, en particular a Espanya. Aquestes es van donar a l'àmbit de la Política Agrària Comunitària (PAC) i dels seus programes LEADER i PRODER, amb el propòsit d'impulsar activitats que fomentin la diversitat econòmica i la sostenibilitat mediambiental. L'objectiu d'aquest article és analitzar l'evolució del turisme rural a Espanya entre 2001 i 2021, des de les polítiques i programes implantats a la Unió Europea i a l'Estat Espanyol, així com estudiar la predisposició del viatger rural espanyol en el període post pandèmic, amb més interès pels paisatges rurals i la cultura local.

[es] El estímulo y crecimiento del turismo rural en España han tenido un importante incremento en las últimas décadas, tanto en el número de visitantes, como en los establecimientos de hospedaje, restauración y demás servicios. Esto ha sido posible debido, principalmente, a dos procesos que coincidieron en una escala temporal: a) el cambio de paradigma y el aumento de la concienciación sobre los problemas generados por el modelo de turismo de masas; b) las políticas de desarrollo rural establecidas en la Unión Europea y, en particular en España. Éstas se dieron en el ámbito de la Política Agraria Comunitaria (PAC) y de sus programas LEADER y PRODER, con el propósito de impulsar actividades que fomenten la diversidad económica y la sostenibilidad medioambiental. El objetivo de este artículo es analizar la evolución del turismo rural en España entre 2001 y 2021, desde las políticas y programas implantados en la Unión Europea y en el Estado Español, así como estudiar la predisposición del viajero rural español en el período post pandémico, con mayor interés por los paisajes rurales y la cultura local.
[ca] A la cultura argentina de la primera meitat del segle XX van circular una sèrie de relats breus de ficció que buscaven regular la moral i la conducta de les noies dels sectors populars centrant-se en un tipus de dona en particular: la cosidora. Des del camp de la història cultural amb perspectiva de gènere, aquest article revisa cinc d'aquests relats i es pregunta com un saber-fer que la cultura occidental va associar amb les dones, en començar a produir-se en l'espai públic i per al mercat, és concebut al límit de la respectabilitat i col·loca les seves practicants femenines al punt de mira de les regulacions socials.

[es] En la cultura argentina de la primera mitad del siglo XX circularon una serie de relatos breves de ficción que apuntaron a regular la moral y la conducta de las mujeres de los sectores populares poniendo el foco en un tipo de mujer en particular: la costurera. En el presente artículo, nos posicionamos desde la historia cultural con perspectiva de género para revisar cinco de esos relatos y preguntarnos cómo un saber-hacer que la cultura occidental asoció con las mujeres, al comenzar a producirse en el espacio público y para el mercado, se sitúa en un límite de respetabilidad que pone a sus practicantes femeninas en el ojo de las regulaciones sociales.
[ca] En els darrers anys, la interseccionalitat pren força a l'espai públic. No obstant això, poques vegades es vincula amb les epistemologies africanes. Tampoc no se'n parla de l'enllaç entre elles quan s'exposen els estereotips racials/sexuals que impacten al continent africà i que es reprodueixen en el relat científic-social internacional, fet que impedeix que les mateixes persones africanes i de la diàspora que han abandonat aquests postulats negativitzats,&nbsp; tinguin accés per visibilitzar producció teòrica situada per persones africanes. L'objectiu d'aquest text es convidar a la reflexió sobre el potencial transformador dels coneixements situats - i la interseccionalitat- en ciències socials. Repensar sobre els nostres "objectes d'estudi" farà que puguem continuar fent servir aquesta eina en l'àmbit acadèmic. &nbsp; PARAULES CLAU: Interseccionalitat; coneixements situats; epistemologies africanes; accés;&nbsp; ciències socials.

[es] En los últimos años, la interseccionalidad cobra fuerza en el espacio público. Sin embargo, rara vez se vincula con las epistemologías africanas. Tampoco se habla del vínculo entre ellas cuando se exponen los estereotipos raciales/sexuales que impactan en el continente africano y que se reproducen en el relato científico-social internacional, lo que impide que las propias personas africanas y de la diáspora que han abandonado estos postulados negativizados tengan acceso para visibilizar producción teórica situada por personas africanas. El objetivo de este texto es invitar a la reflexión sobre el potencial transformador de los conocimientos situados - y la interseccionalidad- en ciencias sociales. Repensar sobre nuestros "objetos de estudio" hará que podamos seguir utilizando esta herramienta en el espacio académico. PALABRAS CLAVE: interseccionalidad; conocimientos situados; epistemologías africanas; acceso; ciencias sociales.
[ca] Les fonts inquisitorials, complementades amb d'altres (notarials, conventuals, municipals, diocesanes…), ofereixen moltes possibilitats per reconstruir el món socioreligiós urbà, l'espai en el qual s'arrela la Inquisició moderna. Des de l'horitzó de la història sociocultural de la vida quotidiana, en aquest text es proposen, de manera impressionista, tres vies de recerca futures: la relació entre l'espai urbà de Barcelona i la Inquisició, l'articulació social del Sant Ofici a la ciutat a través dels seus col·laboradors (consultors i familiars) i, finalment, la detecció indiciària de col·lectius i individus dissidents i de les actituds i pràctiques de negociació cultural d'aquests davant la Inquisició.

[es] Creer y vivir en la Barcelona moderna a través de las fuentes inquisitoriales Las fuentes inquisitoriales, complementadas con otra documentación (notarial, conventual, municipal, diocesana…), ofrecen muchas posibilidades para reconstruir el mundo sociorreligioso urbano, escenario en el que se enraíza la Inquisición moderna. Desde el horizonte de la historia sociocultural de la vida cotidiana, en este texto se proponen, de manera impresionista, tres vías de investigación futuras: la relación entre el espacio urbano de Barcelona y la Inquisición, la articulación social del Santo Oficio en la ciudad a través de su red de colaboradores (consultores y familiares) y, finalmente, la detección indiciaria de colectivos e individuos disidentes y de las actitudes y prácticas de negociación cultural de estos ante la Inquisición.
[ca] En aquest article es descriuen les principals propietats sintàctiques i semàntiques de les construccions passives resultatives en català i es presenta una proposta formal per a analitzar-les en el marc de la nanosintaxi (Fábregas 2008, Ramchand 2008, Starke 2009, i.a.). Una passiva resultativa expressa sempre el resultat d'un esdeveniment previ, és a dir, expressa un estat resultatiu. Ara bé, hi ha dos tipus d'estats resultatius, reversibles i irreversibles (Kratzer 2000), i cadascun correspon a un procés de formació diferent. La proposta d'anàlisi sosté que la formació de la passiva resultativa implica dues operacions formals: reducció de l'estructura eventiva i argumental del predicat primigeni i estativització de l'estructura eventiva. La reducció de l'estructura eventiva i argumental implica l'exclusió del Sintagma Inici (Ramchand 2008) del procés de lexicalització. Si la passiva resultativa lexicalitza l'estructura eventiva fins a Sintagma Procés, es forma un estat irreversible; si lexicalitza únicament la projecció Sintagma Resultat, es forma un estat reversible. L'estativització de l'estructura eventiva es du a terme mitjançant la incorporació d'una preposició de coincidència central a l'estructura del verb, que converteix el predicat en un estat.

[es] En este artículo se describen las principales propiedades sintácticas y semánticas de las construcciones pasivas resultativas en catalán y se presenta una propuesta formal para analizarlas en el marco de la nanosintaxis (Fábregas 2008, Ramchand 2008, Starke 2009, entre otros). Una pasiva resultativa expresa siempre el resultado de un acontecimiento previo, es decir, expresa un estado resultativo. Ahora bien, hay dos tipos de estados resultativos, reversibles e irreversibles (Kratzer 2000), y cada uno corresponde a un proceso de formación diferente. La propuesta de análisis sostiene que la formación de la pasiva resultativa implica dos operaciones formales: reducción de la estructura eventiva y argumental del predicado primigenio y estativización de la estructura eventiva. La reducción de la estructura eventiva y argumental implica la exclusión del Sintagma Inicio (Ramchand 2008) del proceso de lexicalización. Si la pasiva resultativa lexicaliza la estructura eventiva hasta Sintagma Proceso, se forma un estado irreversible; si lexicaliza únicamente la proyección Sintagma Resultado, se forma un estado reversible. La estativización de la estructura eventiva se lleva a cabo mediante la incorporación de una preposición de coincidencia central a la estructura del verbo, que convierte el predicado en un estado.
[ca] Aquesta proposta d'innovació docent té com a objectiu el de dinamitzar i apropar al món empresarial l'ensenyament en l'assignatura de sis crèdits Gestió i organització d'Empreses II, cursada en el quart semestre dels diferents graus que s'ofereixen a la Facultad de Ciencias Económicas de la Universidad San Pablo-CEU, de forma que l'alumne participi de forma més activa del que fins ara venia fent i s'impliqui en la solució dels problemes d'empreses reals plantejats a l'aula. Amb aquesta finalitat s'utilizaran metodologies àgils i innovacions tecnològiques, que permetin aplicar de forma pràctica l'aprenentatge basat en projectes (APB).Per a la seva implementació es proposa la resolució d'un cas de producció per tallers, mitjançant la formació d'equips àgils, utilitzant Scrum i Kanban, fent servir per al darrer, l'aplicació Trello. L'enfoc iteratiu i incremental d'aquesta metodologia permetrà que l'alumne conegui de forma senzilla i pràctica conceptes que creixen en quant a la seva complexitat, segons es va evolucionant en la resolució del mateix.Per a l'assignatura en qüestió, el desenvolupament de la solució es farà en cinc iteracions o sprints, afegint a cada iteració nous resultats d'aprenentatge, que permetin aconseguir les competències marcades en la matèria.

[es] Esta propuesta de innovación docente tiene como objetivo dinamizar y acercar al mundo empresarial la enseñanza en la asignatura de seis créditos Gestión y Organización de Empresas II, cursada en el cuarto semestre de los distintos grados ofertados por la Facultad de Ciencias Económicas de la Universidad San Pablo-CEU, de tal forma que el alumno participe de forma más activa de lo que se venía haciendo hasta ahora y se involucre en la solución de los problemas de empresas reales planteados en el aula. Con este fin se utilizarán metodologías ágiles e innovaciones tecnológicas, que permitan aplicar de forma práctica el Aprendizaje basado en Proyectos (APB).Para su implementación se propone la resolución de un caso de producción por talleres, mediante la formación de equipos ágiles, utilizando Scrum y Kanban, empleando para este último la aplicación Trello. El enfoque iterativo e incremental de esta metodología permitirá que el alumno conozca de forma sencilla y práctica conceptos que crecen en cuanto a su complejidad, según se va evolucionando en la resolución del mismo.Para la asignatura en cuestión, el desarrollo de la solución se realizará en cinco iteraciones o sprints, añadiendo en cada iteración nuevos resultados de aprendizaje, que permitan conseguir las competencias marcadas en la materia.
[ca] En el present treball exposem els principals aspectes relacionats amb la formació marinera de Colom, així com les bases dels seus coneixements geogràfics i científics, per a continuació analitzar les qüestions relatives a la gènesi i maduració del seu projecte oceànic, els seus plantejaments i limitacions, i la negativa de la Cort portuguesa a emparar el seu pla, el que va motivar el trasllat de Colom a Castella per oferir-hi el seu projecte

[es] En el presente trabajo exponemos los principales aspectos relacionados con la formación marinera de Colón, así como las bases de sus conocimientos geográficos y científicos, para a continuación analizar las cuestiones relativas a la génesis y maduración de su proyecto oceánico, sus planteamientos y limitaciones, y la negativa de la Corte portuguesa a amparar su plan, lo que motivó el traslado de Colón a Castilla para ofrecer allí su proyecto
[ca] Aquest treball es proposa dur a terme una descripció i anàlisi d'un dels primers elements en tot procés de doblatge: la llista de diàlegs que una empresa entrega a un estudi per a la seva traducció. Això es fa amb una doble finalitat: oferir una caracterització d'un document que no acostuma a incloure's en els estudis de la traducció audiovisual; i presentar-lo com un dels símptomes del perill que comporta tota traducció, la mala interpretació i la manipulació. Al mateix temps, ofereix uns documents en els quals es recolza l'anàlisi.

[es] Este trabajo se propone llevar a cabo una descripción y análisis de uno de los primeros elementos en todo proceso de doblaje: la lista de diálogos que una empresa entrega a un estudio para su traducción. Ello se hace con un doble fin: ofrecer una caracterización de un documento que no suele incluirse en los estudios de la traducción audiovisual; y presentarlo como uno de los síntomas del riesgo que comporta toda traducción, la mala interpretación y la manipulación. Al mismo tiempo, ofrece unos documentos en los que se apoyan los análisis.
[ca] El Projecte Escol@s Digitais, en desenvolupament a totes les escoles primàries públiques del municipi d'Amadora (Portugal), té com a objectiu donar suport al procés de transformació digital en la dinàmica escolar. En aquest article examinem els significats que els mestres que participen en aquest projecte atribueixen al concepte "escola digital". Per això, mobilitzem un corpus de dades qualitatives obtingudes a través d'un qüestionari en línia que incloïa una pregunta oberta, formulada en els termes següents: "Què creus que podria ser una escola digital?" L'anàlisi realitzada, amb validació per parells, va destacar tres dimensions que ajuden a comprendre el concepte d'escola digital de manera holística: la primera dimensió subratlla els requisits elementals per assegurar el procés de digitalització a les escoles (dimensió estratègica); la segona dimensió destaca el potencial pedagògic de les eines digitals (dimensió pedagògica); i la tercera dimensió emfatitza un conjunt de valors i principis pels quals tota escola, més o menys digital, ha de guiar-ne l'actuació (dimensió axiològica). En conjunt amb els resultats d'estudis recents, conclou que el procés de transformació digital en curs, tot i ser complex i multifacètic, és necessari per elevar l'educació a un nivell qualitativament superior.

[es] El Proyecto Escol@s Digitais, en desarrollo en todas las escuelas primarias públicas del municipio de Amadora (Portugal), tiene como objetivo apoyar el proceso de transformación digital en la dinámica escolar. En este artículo examinamos los significados que los maestros que participan en este proyecto atribuyen al concepto de "escuela digital". Para ello, movilizamos un corpus de datos cualitativos obtenidos a través de un cuestionario en línea que incluía una pregunta abierta, formulada en los siguientes términos: "¿Qué crees que podría ser una 'escuela digital´?" El análisis realizado, con validación por pares, destacó tres dimensiones que ayudan a comprender el concepto de "escuela digital" de manera holística: la primera dimensión subraya los requisitos elementales para asegurar el proceso de digitalización en las escuelas (dimensión estratégica); la segunda dimensión destaca el potencial pedagógico de las herramientas digitales (dimensión pedagógica); y la tercera dimensión enfatiza un conjunto de valores y principios por los que toda escuela, más o menos digital, debe guiar su actuación (dimensión axiológica). En conjunto con los resultados de estudios recientes, se concluye que el proceso de transformación digital en curso, a pesar de ser complejo y multifacético, es necesario para elevar la educación a un nivel cualitativamente superior.
[ca] L'obra d'Eduardo Chirinos (1960-2016), malgrat l'exigua atenció crítica que ha rebut els últims anys, és summament rellevant quan ens aproximem a la representació poètica de toda mena d'animals, especialment dels insectes. En aquest article, faig un repàs de les teories i conceptes més importants del camp dels estudis animals, per, així, proposar una lectura zoopoètica de l'obra de l'autor peruà en tres poemes que pertanyen a dos reculls de 2013: 35 lecciones de biología (y tres crónicas didácticas) i Coloquio de los animales. El concepte de zoopoètica, estudiat per Aaron Moe, Kári Driscool i Eva Hoffmann, entre altres, sosté que els animals no són tan sols subjectes simbòlics que es presten a metaforitzacions i altres recursos retòrics, sinó que també són agents de representació actius dins del text literari, en el qual la seva animalitat entra en diàleg amb la nuesa animal del propi ésser humà, en paraules de Derrida. Sota aquesta perspectiva, l'obra de Chirinos pot interpretar-se com una complexa xarxa zoopoètica, en la qual els insectes contribueixen creativament a la producció de la seva poesia, pensament i visió del món.

[es] La obra de Eduardo Chirinos (1960-2016), a pesar de la exigua atención crítica que ha recibido en los últimos años, es sumamente relevante al momento de aproximarse a la representación poética de todo tipo de animales, especialmente de los insectos. En este artículo, hago un repaso de las teorías y conceptos más importantes del campo de los estudios animales, para así proponer una lectura zoopoética de la obra del autor peruano en tres poemas pertenecientes a dos poemarios de 2013: 35 lecciones de biología (y tres crónicas didácticas) y Coloquio de los animales. El concepto de zoopoética, estudiado por Aaron Moe, Kári Driscoll y Eva Hoffmann, entre otros, sostiene que los animales no son solamente sujetos simbólicos que se prestan a metaforizaciones y otros recursos retóricos, sino que también son agentes de representación activos dentro del texto literario, donde su animalidad entra en diálogo con la desnudez animal del propio ser humano, en palabras de Derrida. Bajo esta perspectiva, la obra de Chirinos puede interpretarse como una compleja red zoopoética, donde los insectos contribuyen creativamente a la producción de su poesía, pensamiento y visión de mundo.
[ca] Davant l'expansió del capitalisme de plataforma i la precarització creixent del treball, sorgeixen formes alternatives d'organització, com les cooperatives de plataforma. Aquest article, basat en els casos de les cooperatives de Mensakas, Las Mercedes i 2GoDelivery a la ciutat de Barcelona, ​​explica com s'han desenvolupat aquestes formes alternatives d'organització del treball a l'economia de plataforma. L'article també examina els reptes que experimenten aquestes cooperatives de plataforma, així com les implicacions. L'estudi mostra la centralitat de l'arrelament d'aquestes tres iniciatives en estructures i espais de governança, el moviment de l'ESS, el territori i el coneixement de les i els treballadors.

[es] Frente a la expansión del capitalismo de plataforma y la creciente precarización del trabajo, surgen formas alternativas de organización, como las cooperativas de plataforma. Este artículo, basado en los casos de las cooperativas de Mensakas, Las Mercedes y 2GoDelivery en la ciudad de Barcelona, explica cómo se han desarrollado estas formas alternativas de organización del trabajo en la economía de plataforma. El artículo también examina los retos que experimentan estas cooperativas de plataforma, así como sus implicaciones. El estudio muestra la centralidad del arraigo de estas tres iniciativas en estructuras y espacios de gobernanza, el movimiento de la ESS, el territorio y el conocimiento de las y los trabajadores.&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;
[ca] L'estudi en qüestió examina els moviments socials massius que van succeir prèviament a l'Egipte i a Espanya l'any 2011, i posteriorment a Turquia i a Brasil l'any 2013. Els països citats han sigut analitzats en funció del seu imaginari polític democràtic, pels nivells o graus d'espontaneïtat, per l'heterogeneïtat en la composició d'actors i temes, i per últim lloc, segons la confrontació electoral que cadascú d'aquests països planteja. Tots ells formen part d'un cicle més gran de lluites globals, alhora que comparteixen un ús massiu de xarxes socials, presenten trets ideològics heterogenis, demanen serveis públics de qualitat, i sobretot, reclamen un model democràtic més participatiu en el qual puguin estar representats els ciutadans.Aquets moviments s'analitzen mitjançant una cronologia de fets i processos. Per contextualitzar millor aquesta problemàticas s'ha rescatat la trajectòria democràtica de cadascú d'aquests països i les seves respectives situacions socioeconòmique. Un cop comparades les conseqüències politicoelectorals d'aquests esdeveniments, s'observa una onada de dretes i l'aprofundiment de polítiques conservadores.

[es] En este estudio se examinan los movimientos sociales masivos que ocurrieron en Egipto y España en 2011, y en Turquía y Brasil en 2013. Todos ellos han sido analizados en función de su imaginario político democrático, su nivel o grado de espontaneidad, su heterogeneidad en la composición de actores y temas, y la confrontación electoral que plantean. Forman parte de un ciclo mayor de luchas globales, comparten el uso masivo de las redes sociales, presentan rasgos ideológicos heterogéneos, piden servicios públicos de calidad y, principalmente, reclaman un modelo democrático más participativo que represente, de hecho, a los ciudadanos.Se analizan estos movimientos en los espacios, tiempos y contextos en los que estaban insertados mediante una cronología de hechos y procesos. Para su contextualización precisa, hemos rescatado la trayectoria democrática de cada país y su situación socioeconómica. Una vez comparadas las consecuencias político-electorales de los casos aquí presentados, se observa una oleada de derechas y la profundización de políticas conservadoras.
[ca] Aquest article indaga els factors que van fer possible la celebració del referèndum d'autodeterminació català de l'1 d'octubre (1-O) de 2017. Mitjançant la tècnica de la "participació observant" i fonts secundàries periodístiques, s'hi planteja que la peculiar combinació de tres elements –mobilització, repressió i vot– ajuda a explicar per què el referèndum de l'1-O es va poder celebrar, malgrat l'acció legal i de les Forces de Seguretat espanyoles que van mirar d'impedir-lo. El treball subratlla les conseqüències teòriques i pràctiques d'aquest esdeveniment històric, que trenca amb els mecanismes consensuals característics de la postpolítica contemporània.

[es] Este artículo indaga en los factores que posibilitaron la celebración del referéndum de autodeterminación catalán del 1 de octubre (1-O) de 2017. Mediante la técnica de la "participación observante" y fuentes secundarias periodísticas, planteo que la peculiar combinación de tres elementos –movilización, represión y voto– ayuda a explicar por qué el referéndum del 1-O pudo celebrarse, pese a la acción legal y de las Fuerzas de Seguridad españolas que trataron de impedirlo. El trabajo subraya las consecuencias teóricas y prácticas de este evento histórico, que rompe con los mecanismos consensuales característicos de la postpolítica contemporánea.