[ca] El transport i comerç de residus perillosos, la degradació de la capa d'ozó i el comerç d'espècies en perill d'extinció són tres problemes ambientals de primera magnitud en l'arena internacional. Per fer front a aquestes problemàtiques s'han desenvolupat tres dels règims ambientals internacionals més importants i en ple vigor que són estudiats en detall en aquest treball. Les tres problemàtiques analitzades tenen en comú aspectes interessants per l'estudi de les relacions internacionals: la causa del problema està vinculada amb aspectes econòmics, destacant-ne un comerç Nord/Sud, on les diferències entre els dos hemisferis justifiquen el principal volum de comerç; en segon lloc, s'han desenvolupat mecanismes complexes de protecció ambiental a nivell internacional que inclouen mecanismes comercials, fet que implica que part de les respostes que es proposen per combatre el problema siguin contradictòries amb altres polítiques econòmiques internacionals; i, finalment, tots tres casos també presenten un important delicte, sent el tercer comerç il·legal més important del món després de drogues i armes. Els objectius d'aquest treball són analitzar cadascun dels problemes als que s'enfronta la comunitat internacional, la resposta que aquesta ha donat en cadascun dels casos i fer una anàlisi comparativa dels tres règims. Seguint aquests objectius, la tesi s'estructura també en tres blocs: En el bloc I s'estudia cadascun dels problemes plantejats: com es produeixen, l'evolució de les problemàtiques, les seves causes i conseqüències, les zones geogràfiques i els agents implicats. En el bloc II s'analitzen els règims internacionals que han de donar resposta a cadascuna d'aquestes problemàtiques. Així, a partir de les convencions de referència (CITES-comerç d'espècies; Basilea- transport de residus; Protocol de Montreal- degradació de la capa d'ozó) s'estudien els precedents de la convenció, la convenció de referència pròpiament i l'evolució del règim. Es posa especial èmfasi en l'anàlisi dels actors i els processos de negociacions en la formació de la normativa que regula les diferents activitats. De cadascun dels règims s'assenyalen els seus punts forts i punts febles, els reptes de futur, el rol dels actors i la seva eficàcia. Finalment, en el bloc III, tenint en compte les similituds i diferències dels casos d'estudi, es fa una anàlisi comparativa dels tres règims on destaquen aspectes com: el vincle entre economia i medi ambient; els mecanismes de governança ambiental (actors i eficàcia dels règims) i els reptes presents i futurs, especialment plantejant el debat sobre el delicte ambiental internacional i els mecanismes de protecció i cooperació ambiental. L'anàlisi es complementa amb un extens i inèdit treball de recopilació d'informació que es recull als annexes. Destaca el recull de casos de transport de residus i l'agrupació dels diferents espais i figures de protecció d'hàbitats. També es poden consultar als annexes l'evolució de les diferents convencions de referència dels temes estudiats, el seu estatus de ratificació i l'evolució cronològica.

[es] El transporte y comercio de residuos peligrosos, la degradación de la capa de ozono y el comercio de especies en peligro de extinción son tres problemas ambientales de primera magnitud en la arena internacional. Para afrontar estas problemáticas se han desarrollado tres de los regímenes ambientales internacionales más importantes y que están en pleno vigor que son estudiados al detalle en este trabajo. Las tres problemáticas analizadas tienen en común aspectos interesantes para el estudio de les relaciones internacionales: la causa del problema está vinculada a aspectos económicos, destacándose un comercio Norte/Sur, donde las diferencias entre los dos hemisferios justifican el principal volumen de comercio; segundo, se han desarrollado mecanismos complejos de protección ambiental a nivel internacional que incluyen mecanismos comerciales, hecho que implica que parte de las respuestas que se proponen para combatir el problema sean contradictorias con otras políticas económicas internacionales; y, finalmente, los tres casos también presentan un importante delito, siendo este el tercer comercio ilegal más importante del mundo después de drogas y armas. Los objetivos de este trabajo son analizar cada uno de los problemas a los que se enfrenta la comunidad internacional, la respuesta que esta ha dado a cada uno de los casos y hacer un análisis comparativo de los tres regímenes. Siguiendo estos objetivos, la tesis se estructura también en tres bloques: En el bloque I se estudia cada uno de los problemas planteados: como se producen, la evolución de las problemáticas, sus causas y consecuencias, las zonas geográficas y los agentes implicados. En el bloque II se analizan los regímenes internacionales que han de dar respuesta a cada una de estas problemáticas. Así, a partir de las convenciones de referencia (CITES-comercio de especies; Basilea- transporte de residuos; Protocolo de Montreal- degradación de la capa de ozono) se estudian los precedentes de la convenció, la convenció de referencia propiamente y la evolución del régimen. Se pone especial énfasis en el análisis de los actores y los procesos de negociaciones en la formación de la normativa que regula las diferentes actividades. De cada uno de los regímenes se subrayan sus puntos fuertes y puntos débiles, los retos de futuro, el rol de los actores y su eficacia. Finalmente, en el bloque III, teniendo en cuenta las semejanzas y diferencias de los casos de estudio, se realiza un análisis comparativo de los tres regímenes, donde destacan aspectos como: el vínculo entre economía y medio ambiente; los mecanismos de governanza ambiental (actores y eficacia de los regímenes) y los retos presentes y futuros, especialmente planteando el debate sobre el delito ambiental internacional y los mecanismos de protección y cooperación ambiental. El análisis se complementa con un extenso e inédito trabajo de recopilación de información que se recoge en los anexos. Destaca la recopilación de casos de transporte de residuos y la agrupación de los diferentes espacios y figuras de protección de hábitats. También se pueden consultar en los anexos la evolución de las diferentes convenciones de referencia de los temas estudiados, su estatus de ratificación y la evolución cronológica.