BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] La provisió del primer cicle d'educació infantil (EI) ha augmentat de manera sostinguda a Espanya des de l'any 2000. Malgrat una considerable dispersió territorial, aquesta expansió ha tingut lloc en totes les comunitats autònomes. En aquest article estudiem com els diferents dissenys institucionals a escala autonòmica impacten en l'equitat tant en l'accés al servei com en el cost per a les famílies. Tractem d'esbrinar en quines condicions pot el primer cicle d'educació infantil anar més enllà d'una política de conciliació ocupació/família i considerar-se una política redistributiva i d'igualtat d'oportunitats que afavoreixi accedir-hi i en sufragui el cost per als col·lectius socialment més desfavorits. Analitzem l'evolució de la normativa estatal del primer cicle d'educació infantil des de la LOGSE de 1990 fins a la LOMLOE de 2020, i comparem set comunitats autònomes que presenten diferents nivells de cobertura i models de gestió. El nostre estudi conclou que, si bé existeix disparitat en els criteris tant d'accés com de preus, totes les comunitats autònomes estudiades han anat avançant cap a un servei més garantista, amb un reconeixement explícit de les circumstàncies d'especial dificultat originades per baixos ingressos, discapacitat, monoparentalitat o violència de gènere. Així i tot, característiques estructurals del primer cicle d'educació infantil, com un finançament fluctuant, una regulació i control públics febles i una important externalització a proveïdors privats, en dificulten la universalització com una política redistributiva i de qualitat.

[es] La provisión del primer ciclo de educación infantil (EI a partir de ahora) ha aumentado de manera sostenida en España desde el año 2000. A pesar de una considerable dispersión territorial, esta expansión ha tenido lugar en todas las comunidades autónomas. En este artículo estudiamos cómo los distintos diseños institucionales a escala autonómica impactan en la equidad tanto en el acceso al servicio como en el coste para las familias. Tratamos de averiguar en qué condiciones puede el primer ciclo de EI ir más allá de una política de conciliación empleo/familia y considerarse una política redistributiva y de igualdad de oportunidades que favorezca acceder a él y sufrague su coste para los colectivos socialmente más desfavorecidos. Analizamos la evolución de la normativa estatal del primer ciclo de EI desde la LOGSE de 1990 hasta la LOMLOE de 2020, y comparamos siete comunidades autónomas que presentan distintos niveles de cobertura y modelos de gestión. Nuestro estudio concluye que, si bien existe disparidad en los criterios tanto de acceso como de precios, todas las comunidades autónomas estudiadas han ido avanzando hacia un servicio más garantista, con un reconocimiento explícito de las circunstancias de especial dificultad originadas por bajos ingresos, discapacidad, monoparentalidad o violencia de género. Aun así, características estructurales del primer ciclo de EI, como una financiación fluctuante, una regulación y control públicos débiles y una importante externalización a proveedores privados, dificultan su universalización como una política redistributiva y de calidad.
[ca] La Docència universitària en anglès (DUA) afecta les pràctiques dels professors a l'aula perquè afronten noves situacions on la(es) llengua(es) contribueix(en) a la construcció de la seva identitat. Per tant, els professors poden adoptar diferents identitats perquè l'elecció de la llengua depèn dels objectius comunicatius i d'identificació. A través de l'Anàlisi de pertinença categòrica (APC) per examinar la interacció a l'aula, aquest estudi examina les pràctiques d'un professor DUA amb l'objectiu d'explorar com la preferència per una llengua sobre les altres implica una funció específica associada a una identitat particular. L'alternança entre llengües mostra fins a quin punt els professors DUA accepten o qüestionen la política de "només anglès" i si com a docents es posicionen a favor de l'ús exclusiu de l'anglès o del transllenguatge. L'estudi documenta l'actuació docent dels professor i particularment com la selecció de la L-1 pot ser més efectiva segons el propòsit. Investigant com els professors recorren a la seva identitat com a docents DUA i a la seva identitat L-1, aquest estudi mostra com es desenvolupen les pràctiques multilingües en DUA i destaca el valor pedagògic de la L1, defensant així que l'ús d'altres llengües més enllà de l'anglès té un objectiu específic.

[es] La instrucción a través del inglés (EMI) afecta las prácticas de los profesores, porque afrontan un nuevo escenario en el que se pueden utilizar diferentes lenguas para construir sus identidades profesionales. Por tanto, pueden asumir diferentes identidades porque sus actos de elección de lengua dependen de sus propósitos comunicativos e identificativos. Empleando Membership-Categorization Analysis (MCA), este estudio examina las prácticas de una profesora EMI para explorar cómo la orientación hacia una lengua sobre otras implica una función específica asociada con una identidad particular. La alternancia entre lenguas muestra su posicionamiento como profesores que abogan por el uso exclusivo del inglés o por el translingüismo, manifestando así su aceptación o rechazo de la política de "solo inglés" en el aula. El estudio documenta cómo el uso de la L1(s) puede ser más efectivo para ciertos propósitos y revela cómo se desarrollan las prácticas multilingües en EMI, destacando el valor pedagógico del uso de la L1(s) y su finalidad específica.
[ca] La representació de les divisions territorials suposa un eix central de la cartografia. Els mapes de les demarcacions pròpies de l'Església catòlica -diòcesis i províncies eclesiàstiques- constitueixen un subgènere força conreat a Europa. A Espanya, la cartografia diocesana va aportar peces d'extraordinari interès i qualitat. Aquesta modalitat va desenvolupar una iconografia religiosa específica. A més, nombrosos mapes diocesans van ser dibuixats per eclesiàstics o persones properes a la cúria. El mapa regional més antic d'Espanya, el Conventus Hispalensis de Jerónimo de Chaves (original c. 1570), correspon a l'arxidiòcesi de Sevilla. Des d'aleshores fins al 1900 (quan finalment es van publicar dos mapes de grans dimensions amb la demarcació eclesiàstica de tot Espanya), tenim notícia de 123 mapes de caràcter diocesà, dels quals només vuit fan referència al conjunt del país (i tres d'aquests són estrangers). En aquesta producció, cal destacar les aportacions del geògraf Tomás López i les de l'España sagrada.

[es] La representación de las divisiones territoriales supone un eje central de la cartografía. Los mapas de las demarcaciones propias de la Iglesia católica -diócesis y provincias eclesiásticas- constituyen un subgénero muy difundido en Europa. En España, la cartografía diocesana generó piezas de gran interés y calidad. Esta modalidad desarrolló una iconografía religiosa específica. Además, numerosos mapas diocesanos fueron trazados por eclesiásticos o personas próximas a la curia. El mapa regional más antiguo de España, el Conventus Hispalensis de Jerónimo de Chaves (original c. 1570), corresponde a la archidiócesis de Sevilla. Desde entonces y hasta 1900 (cuando finalmente se publicaron dos mapas de grandes dimensiones con la demarcación eclesiástica de toda España), tenemos noticia de 123 mapas de carácter diocesano, de los cuales solo ocho se refieren al conjunto del país (y tres de ellos son extranjeros). En esta producción, deben destacarse las aportaciones del geógrafo Tomás López y las de la España sagrada.
[ca] En aquest article, i com van fer també els nostres companys de sessió, a part de realitzar una descripció de les pintures, amb el seu significat, possible funcionalitat, tot el que, en les diferents publicacions, s'ha dit sobre elles, utilitzem les noves tecnologies i els SIG per situar-los en el context del seu entorn i ampliar així el nostre coneixement sobre elles.

[es] En este artículo, y como hicieron también nuestros compañeros de sesión, aparte de realizar una descripción de las pinturas, con su significado, posible funcionalidad, todo lo que, en las distintas publicaciones, se ha dicho sobre ellas, utilizamos las nuevas tecnologías y los SIG para situarlos en el contexto de su entorno y ampliar así nuestro conocimiento sobre ellas.
[ca] Aquest article explora alguns dels problemes pendents en el desenvolupament urbanístic de la Costa Brava, una regió turística tan extraordinaria com vulnerable des del punt de vista del medi ambient. Inclou una breu descripció de la geografia de la zona, i un seguit d'etapes temporals per posar en relleu les principals característiques del seu desigual creixement urbanístic. Elabora una llista dels problemes urbanístics pendents més rellevants, il·lustrant alguns dels trade offs entre objectius que generen. Així mateix, fa palesos alguns dels obstacles que, ara com ara, dificulten el bon funcionament del procés d'elaboració i aplicació del planejament. Al llarg del text s'explora la hipòtesi que, malgrat l'aprovació -en els darrers anys- d'importants normes legals orientades a afavorir la democratització del procés de disseny, les insuficiències de la cultura política local han fet que el seu èxit sigui tan sols parcial. A la Costa Brava, en els primers anys de democràcia, només un grup selecte d'agents (en el qual dominen els membres de les classes burocràtica i tecnocràtica) ha participat de manera efectiva en el procés de planejament, i només alguns interessos han sabut articular-se satisfactòriament.

[es] Este artículo explora algunos de los problemas pendientes en el desarrollo urbanístico de la Costa Brava, una región turística tan extraordinaria como vulnerable desde el punto de vista medioambiental. Incluye una descripción somera de la geografía de la zona, y utiliza una división de su territorio en varias zonas y una serie de etapas temporales para poner de relieve las principales características de su desigual crecimiento urbanístico. Elabora una lista de los problemas urbanísticos pendientes de mayor relevancia, ilustrando algunos de los trade offs entre objetivos que generan. Asimismo, pone de manifiesto algunos de los obstáculos que en la actualidad dificultan el buen funcionamiento del proceso de elaboración y aplicación del planeamiento. A lo largo del texto se explora la hipótesis de que, a pesar de la aprobación -a lo largo de los últimos años- de importantes normas legales orientadas a fomentar la democratización del proceso de diseño, las insuficiencias de la cultura política local han hecho que su éxito sea sólo parcial. En la Costa Brava, a lo largo de los primeros años de democracia, sólo un grupo selecto de agentes (en el que dominan los miembros de las clases burocrática y tecnocrática) ha participado de manera efectiva en el proceso de planeamiento, y sólo algunos intereses han logrado articularse satisfactoriamente.
[ca] L'article quantifica per primera vegada els fluxos energètics i les conseqüències ambientals relacionades amb el turisme de masses a Menorca a partir de l'aplicació d'eines socials, geogràfiques i ambientals. L'anàlisi de 10 nuclis turístics de l'illa permet observar les tendències en el consum energètic de diferents patrons urbans així com la influència dels hàbits turístics. Finalment, l'article recull recomanacions per reduir la càrrega energètica i ambiental del turisme, adreçades als gestors turístics i les administracions locals.

[es] El artículo cuantifica por primera vez los flujos energéticos y las consecuencias ambientales relacionadas con el turismo de masas en Menorca a partir de la aplicación de herramientas sociales, geográficas y ambientales. El análisis de 10 núcleos turísticos de la isla permite observar las tendencias en el consumo energético de diferentes patrones urbanos así como la influencia de los hábitos turísticos. Finalmente, el artículo recoge recomendaciones para reducir la carga energética y ambiental del turismo, dirigidas a los gestores turísticos y las administraciones locales.
[ca] Aquest article analitza els processos de migració successiva d'immigrants residents a Espanya amb destinació a altres països europeus a partir de la Gran Recessió de 2008, emmarcant-los en el context general de canvi de cicle migratori a Espanya i d'auge de les migracions intraeuropees. L'objectiu central és indagar en el paper estratègic que té la intensificació de la mobilitat emigrant a un segon país per superar les conseqüències de la crisi i com aquestes estratègies poden veure's condicionades pels efectes immobilitzants d'altres crisis, com el procés de sortida de la Unió Europea per part del Regne Unit (Brexit). S'incidirà en el paper central de l'accés a la nacionalitat espanyola per als projectes de migració successiva de les persones immigrants. L'aproximació metodològica de la recerca és de caràcter mixt i combina l'anàlisi sociodemogràfica dels fluxos de migracions successives, a partir de fonts estadístiques oficials, amb les entrevistes qualitatives amb migrants successius procedents d'Espanya i emigrats i emigrades al Regne Unit, Alemanya i França. La perspectiva d'anàlisi combina les escales micro (migrant individual) i meso (llar transnacional migrant) per entendre com es desenvolupa i s'articula l'estratègia de mobilitat a través de la migració a un segon país de destinació.

[es] Este artículo analiza los procesos de migración sucesiva de inmigrantes residentes en España con destino a otros países europeos a partir de la Gran Recesión de 2008, enmarcándolos en el contexto general de cambio de ciclo migratorio en España y de auge de las migraciones intraeuropeas. El objetivo central reside en indagar en el papel estratégico que tiene la intensificación de la movilidad emigrando a un segundo país para sortear las consecuencias de la crisis y cómo estas estrategias pueden verse condicionadas por los efectos inmovilizantes de otras crisis, como el proceso de salida de la Unión Europea por parte del Reino Unido (Brexit). Se incidirá en el papel central del acceso a la nacionalidad española para los proyectos de migración sucesiva de las personas inmigrantes. La aproximación metodológica de la investigación es de carácter mixto y combina el análisis sociodemográfico de los flujos de migraciones sucesivas a partir de fuentes estadísticas oficiales, con las entrevistas cualitativas con migrantes sucesivos procedentes de España y emigrados y emigradas al Reino Unido, Alemania y Francia. La perspectiva de análisis combina las escalas micro (migrante individual) y meso (hogar transnacional migrante) para comprender cómo se desarrolla y se articula la estrategia de movilidad a través de la migración a un segundo país de destino.
[ca] Aquest es un estudi de la contribució d'un ramat mixt d'oví i cabrum a la gestió de les masses forestals per a la prevenció d'incendis al municipi de Matadepera. L'avaluació de l'acció del ramat s'ha efectuat mitjançant un estudi integrat a traves del coneixement local i l'estudi ecològic de les zones pasturades. La ramaderia extensiva i especialment els ramats d'ovelles i cabres han contribuït durant segles a la neteja del sotabosc mitjançant l'aprofitament productiu d'aquestes zones, per tant no es quelcom nou, sinó un reconeixement als serveis ecològics no productius de la ramaderia extensiva i com aquesta es eficaç en la prevenció d'incendis forestals.

[es] Este documento se basa en el estudio de la contribución que aporta un rebaño mixto formado por ganado ovino y caprino en la gestión de las masas forestales y, de este modo, ayudar a prevenir los incendios en el municipio de Matadepera. La evaluación del rebaño se efectuó mediante un estudio integrado: a través del conocimiento local y del estudio ecológico de las zonas pastadas. La ganadería extensiva y, especialmente los rebaños de ovejas y de cabras, han contribuido durante siglos en la limpieza del sotobosque mediante el aprovechamiento productivo de estas zonas; por lo tanto, no es nada nuevo, solo un reconocimiento a los servicios ecológicos no productivos de la ganadería y la demostración que ésta es eficaz en la prevención de incendios.
[ca] La repercussió mediàtica de la I Guerra Mundial a Espanya ha servit per acostar al públic lector algunes de les últimes aportacions acadèmiques al debat sobre els orígens del conflicte. Tanmateix, la premsa, els suplements culturals i les revistes de divulgació històrica han seguit oferint una visió de la guerra marcada pels tòpics o les comparacions fàcils amb el present. En la seva majoria, han obviat qualsevol esforç per presentar de manera rigorosa i coherent els canvis provocats per la contesa als més diversos nivells. Una manca analítica que segueix afectant també als estudis sobre les seves repercussions a Espanya, massa marcats per la perspectiva nacional. En els últims anys s'ha avançat significativament en aquest camp, a través de treballs acadèmics aliens generalment al gran públic, que només els ha conegut gràcies als llibres publicats a recer del centenari. No obstant això, som lluny de tenir una imatge completa de quelcom tan bàsic com la política d'Espanya cap als bel·ligerants entre 1914-1918.

[es] La repercusión mediática de la I Guerra Mundial en España ha servido para acercar al público lector algunas de las últimas aportaciones académicas al debate sobre los orígenes del conflicto. Sin embargo, la prensa, los suplementos culturales y las revistas de divulgación histórica han seguido ofreciendo una visión de la guerra marcado por los tópicos o las comparaciones fáciles con el presente. En su mayoría, han obviado cualquier esfuerzo por presentar de manera rigurosa y coherente los cambios provocados por la contienda en los más diversos niveles. Una carencia analítica que sigue afectando también a los estudios sobre sus repercusiones en España, demasiado marcados por la perspectiva nacional. En los últimos años se ha avanzado significativamente en este campo, a través de trabajos académicos ajenos generalmente al gran público, que sólo los ha conocido gracias a los libros publicados al calor del centenario. Sin embargo, estamos lejos de tener una imagen completa de algo tan básico como la política de España hacia los beligerantes entre 1914-1918.
[ca] La realitat virtual és una tecnologia puntera que es troba actualment en desenvolupament. Els seus usos encara no han sigut completament explotats, però s'estan troban cada cop més utilitats. En aquest article s'explora l'us d'aquesta eina a l'àmbit social, particularment, per tal d'analitzar la vulnerabilitat realcional del barri de Can Parera, a Palau-solità i Plegamans. Els resultats mostren que la realitat virtual és una eina que, complementada amb preguntas a entrevistats, ofereix informació molt més detallada sobre la percepció que tenen ens individus de l'espai visualitzat.

[es] La realidad virtual es una tecnología puntera que se encuentra actualmente en pleno desarrollo. Sus usos todavía no han sido completamente explotados, pero se están encontrando cada vez más utilidades. En este artículo se explora el uso de esta herramienta en el ámbito social, particularmente, para analizar la vulnerabilidad relacional del barrio de Can Parera, en Palau-solità i Plegamans. Los resultados muestran que la realidad virtual es una herramienta que, complementada con encuestas a los entrevistados, ofrece información mucho más detallada sobre la percepción que los individuos pueden tener del espacio visualizado.
[ca] El projecte que es presenta en aquesta memòria està composat per un preproces i una aplicació web. L'objectiu del treball realizat és mostrar les relacions d'expresió entre grups de gens. A més de dissenyar l'aplicació web en : http://revolutionresearch.uab.es que permetrà l'estudi dels resultats obtinguts.

[es] El proyecto que se presenta en esta memoria esta compuesto por un preproceso y una aplicación web. El objetivo del trabajo realizado es mostrar las relaciones de expresión entre grupos de genes. Ademas de diseñar la aplicación web en: http://revolutionresearch.uab.es que permitirá el estudio de los resultados obtenidos
[ca] Els joves són un dels grups de població més afectats per l'atur. Un equip de recerca de la UAB ha analitzat l'efecte de romandre un llarg temps a l'atur sobre les xarxes de suport que fan servir els joves per trobar una nova feina. Els resultats: la desvinculació del món laboral fa que es perdin els contactes més útils, que són els que es fan mentre es treballa. A més, hi ha factors de desigualtat, com el nivell socioeconòmic, i altres variables, com el gènere i l'educació, que influeixen en la capacitat d'adquirir nous contactes i poden tenir efectes negatius sobre les possibilitats laborals futures.

[es] Los jóvenes son uno de los grupos de población más afectados por el desempleo. Un equipo de investigación de la UAB ha analizado el efecto de estar un largo tiempo en el desempleo sobre las redes de apoyo que usan los jóvenes para encontrar un nuevo empleo. Los resultados: la desvinculación del mundo laboral hace que se pierdan los contactos más útiles, que son los que se obtienen mientras se trabaja. Además, hay factores de desigualdad, como el nivel socioeconómico, y otras variables, como el género y la educación, que influyen en la capacidad de adquirir nuevos contactos y pueden tener efectos negativos sobre las posibilidades laborales futuras.
[ca] Les figuretes ceràmiques constituïxen una important font d'informació per a acostrar-nos al coneixement dels maies de l'antiguitat. Aquestes presenten un ric repertori d'imatges que des del punt de vista de la iconografía han d'entendre's com la materialització de conceptes o temes propis de la cultura en la qual es van crear. Així l'anàlisi de les representacions figuratives permet endinsar-se en el complex món de les seves creences religioses. En aquest treball s'exposa la metodología emprada per a l'estudi iconogràfic de les figuretes trobades a l'antiga ciutat maia de La Blanca (Petén, Guatemala) i que formen part del periode Clàssic Terminal (850-1000 d.C) i Postclàssic Primerenc (1000-1200 d.C).

[es] Las figurillas cerámicas constituyen una importante fuente de información para acercarnos al conocimiento de los mayas de la antigüedad. Éstas muestran un rico repertorio de imágenes que desde el punto de vista de la iconografía deben entenderse como la materialización de conceptos o temas propios de la cultura en la que se crearon. Así el análisis de las representaciones figurativas permite adentrarse en el complejo mundo de sus creencias religiosas. En este trabajo se expone la metodología empleada para el estudio iconográfico de las figurillas halladas en la antigua ciudad maya de La Blanca (Petén, Guatemala) y que se adscriben al período Clásico Terminal (850-1000 d.C.) y Postclásico Temprano (1000-1200 d.C).