BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] En el següent article es presenten el procés i alguns resultats d'una recerca que es va realitzar en la Unitat Xochimilco de la Universitat Autònoma Metropolitana (UAM-X). El propòsit d'aquest estudi va ser promoure diferents formes de reflexió i autoavaluació en els professors, amb les quals aprenguin a buscar evidències que documentin els assoliments i problemes de la seva tasca professional com a docents. Es va dissenyar una carpeta docent ex profeso per a aquesta recerca. Es va dur a terme un seminari-taller des de gener de 2009 fins a juny de 2010, amb un grup interdisciplinari de nou professors que van participar de manera voluntària en la construcció de la seva pròpia carpeta. En finalitzar el seminari, cada docent va presentar la seva carpeta. La perspectiva d'aquest estudi va ser qualitativa, amb un disseny d'estudi de cas. El treball se sustenta en dos paradigmes: l'avaluació comprensiva i el supòsit del professor reflexiu. Els resultats mostren que la carpeta va promoure processos de reflexió i autoavaluació en els professors.

[es] En el siguiente artículo se presentan el proceso y algunos resultados de una investigación que se realizó en la Unidad Xochimilco de la Universidad Autónoma Metropolitana (UAM-X). El propósito de este estudio fue promover distintas formas de reflexión y autoevaluación en los profesores, con las cuales aprendan a buscar evidencias que documenten los logros y problemas de su labor profesional como docentes. Se diseñó un portafolio docente ex profeso para esta investigación. Se llevó a cabo un seminario-taller desde enero de 2009 hasta junio de 2010, con un grupo interdisciplinario de nueve profesores que participaron de forma voluntaria en la construcción de su propio portafolio. Al finalizar el seminario, cada docente presentó su portafolio. La perspectiva de este estudio fue cualitativa, con un diseño de estudio de caso. El trabajo se sustenta en dos paradigmas: la evaluación comprensiva y el supuesto del profesor reflexivo. Los resultados muestran que el portafolio promovió procesos de reflexión y autoevaluación en los profesores.
[ca] Juristes valencians al servei dels Àustries: els assessors de la governació foral d'OriolaEls assessors que van formar part de les cúries del sistema de la governació general en els diferents territoris de la Corona d'Aragó, van tenir un paper de primer ordre en l'administració de justícia, situats immediatament per sota dels jutges de les respectives reials audiències. El present treball se centra en elpersonal que va exercir aquest ofici en el districte meridional del regne de València, des del regnat de Felip II fins a la seva extinció després dels decrets de Nova Planta. A més de reconstruir la nòmina dels doctors que hi van treballar durant aquest període, amb la cronologia corresponent, s'estudien aspectes com el perfil professional del càrrec, els criteris pels quals es va regir la seva provisió, la procedència i el currículum professional dels seleccionats i d'altres candidats frustrats, i la seva promoció i destinació ulterior al servei de l'Administració reial.

[es] Los asesores que formaron parte de las curias del sistema de la Gobernación General en los distintos territorios de la Corona de Aragón desempeñaron un papel de primer orden en la administración de justicia, situados inmediatamente por debajo de los jueces de las respectivas reales audiencias. El presentetrabajo se centra en el personal que ocupó dicho oficio en el distrito meridional del Reino de Valencia, desde el reinado de Felipe II hasta su extinción, tras los Decretos de Nueva Planta. Además de reconstruirse la nómina de los doctores que lo ejercieron durante ese período, con su correspondiente cronología,se estudian aspectos relativos al perfil profesional del cargo, a los criterios por los que se rigió su provisión, a la procedencia y curriculum profesional de los seleccionados y de otros candidatos frustrados, y a su promoción y destino ulterior al servicio de la administración real.
[ca] Les institucions educatives reflexionen sobre la manera com poder incorporar la formació competencial a les aules, aquelles metodologies més idònies per potenciar-les. Aquesta recerca presta atenció al desenvolupament de la competència emprenedora i la competència emocional. Es proposa com a objectiu general explorar de quina manera s'han desenvolupat ambdues competències per part de l'alumnat universitari participant en l'experiència d'Aprenentatge-Servei (ApS) desenvolupada en el context universitari. La mostra recollida va ser de 94 alumnes de primer curs del grau de Pedagogia de la Universitat de València (42 PA i 52 PC). Després de l'anàlisi de totes les reflexions de l'alumnat, a partir de la tècnica anàlisi de contingut, es conclou que d'una banda, l'alumnat va valorar positivament la utilització de l'ApS com a metodologia d'aula; d' altra banda, gràcies al seu ús es va fomentar el compromís, la responsabilitat, la creativitat, la motivació, l' autoconeixement, les relacions interpersonals, etc., és a dir, habilitats associades tant a la competència emocional com a l' emprenedora. Aquesta experiència mostra que la innovació metodològica propera al desenvolupament de competències per a la millora de la societat enforteix la consecució de la tercera missió universitària, la de transferir a la ciutadania un producte/servei socialment responsable.

[es] Las instituciones educativas reflexionan sobre la manera en la que poder incorporar la formación competencial en las aulas, aquellas metodologías más idóneas para potenciarlas. Esta investigación presta atención al desarrollo de la competencia emprendedora y la competencia emocional. Se propone como objetivo general explorar de qué manera se han desarrollado ambas competencias por parte del alumnado universitario participante en la experiencia de Aprendizaje-Servicio (ApS) desarrollada en el contexto universitario. La muestra recogida fue de 94 alumnos/as de primer curso del grado de Pedagogía de la Universidad de Valencia (42 PA y 52 PC). Tras el análisis de todas las reflexiones del alumnado, a partir de la técnica análisis de contenido se concluye que, por un lado, el alumnado valoró positivamente la utilización del ApS como metodología de aula; por otro lado, gracias a su uso se fomentó el compromiso, la responsabilidad, la creatividad, la motivación, el autoconocimiento, las relaciones interpersonales, etc., es decir, habilidades asociadas tanto a la competencia emocional como a la emprendedora. Esta experiencia muestra que la innovación metodológica cercana al desarrollo de competencias para la mejora de la sociedad fortalece la consecución de la tercera misión universitaria, la de transferir a la ciudadanía un producto/servicio socialmente responsable.
[ca] Aquest article analitza l'ús que es fa a The Simpsons de la bruixa per a revelar com la seva posada en escena en aquesta sèrie de dibuixos animats reflecteix no solament el corrent teòric predominant sobre la qüestió, sinó també l'ambivalència sobre el paper de les dones en la societat nord-americana moderna. Aquest article planteja que el model original de la bruixa, com es veu en la interpretació dels opuscles i de les creacions culturals de l'edat moderna, prové del que s'esperava de cada sexe en aquell període. A més a més, la incorporació de la bruixa als episodis de The Simpsons descobreix que moltes d'aquestes mateixes limitacions relatives al gènere subsisteixen en la cultura moderna.

[es] Este trabajo analiza el uso de la bruja en Los Simpson a fin de revelar el modo en que su interpretación en esta serie de animación refleja no solo el presente ensayo teórico sobre la bruja, sino también la ambivalencia del rol de la mujer en la sociedad norteamericana contemporánea. Este artículo plantea que la interpretación originaria de la bruja, tal y como se aprecia en la exégesis actual de panfletos y productos culturales de comienzos de la Edad Moderna, proviene de las expectativas de género de la época. Además, la incorporación de la bruja en capítulos de Los Simpson pone de manifiesto que muchas de esas mismas restricciones de género siguen existiendo en la cultura contemporánea.
[ca] L'objectiu d'aquest article és explicar l'experiència de creació i aplicació d'un joc de pregunta-resposta similar al Trivial Pursuit, però adaptant-lo al contingut de l'assignatura de Gestió de la Qualitat. S'intenta proporcionar a l'alumnat una metodologia d'aprenentatge diferent, més distesa i en equip, que li permeti interioritzar el coneixement de l'assignatura de manera més fàcil i entenedora. El joc s'ha creat modificant preguntes test multiopció de cursos anteriors a preguntes obertes. Els participants, que són 165 alumnes dels tres grups de l'assignatura de Gestió de la Qualitat dels graus d'Administració i Direcció d'Empreses i Empresa Internacional que duien a terme les activitats d'avaluació continuada, han valorat l'experiència com a molt positiva. Els resultats demostren que, tot i que l'alumnat està satisfet amb el joc i l'ha ajudat a interioritzar millor el coneixement de l'assignatura, només han treballat la competència de "treball en equip"; per tant, el joc no permet desenvolupar ni millorar les competències de l'assignatura, però sí l'aprenentatge. Aquest article és un dels primers que presenta una experiència d'aprenentatge basat en el joc en aquests graus.

[es] El objetivo de este artículo es explicar la experiencia de crear y aplicar un juego de pregunta-respuesta similar al Trivial Pursuit adaptado al contenido de la asignatura de Gestión de la Calidad, mediante el cual se intenta proporcionar al alumnado una metodología de aprendizaje distinta, más distendida y en equipo, que le permita interiorizar el conocimiento de la asignatura de una forma más fácil y comprensible. El juego se ha creado modificando preguntas test multiopción de cursos anteriores y convirtiéndolas en preguntas abiertas. Los participantes, que son los 165 alumnos de los tres grupos de la asignatura de Gestión de la Calidad de los grados de Administración y Dirección de Empresas y Empresa Internacional que llevaban a cabo las actividades de evaluación continua, han valorado la experiencia como muy positiva. Aun así, los resultados demuestran que, aunque el alumnado está satisfecho con el juego y que este le ha ayudado a interiorizar mejor el conocimiento de la asignatura, a través de él solo se ha trabajado la competencia de "trabajo en equipo"; por lo tanto, el juego no permite desarrollar ni mejorar las competencias de la asignatura, sino únicamente el aprendizaje. Este artículo es uno de los primeros que presenta una experiencia de aprendizaje basado en el juego en estos grados.
[ca] A Mèxic, un principi constitucional és l'autonomia de les universitats públiques, encaminat a salvaguardar les seves llibertats essencials, la qual cosa al seu torn s'ha garantit mitjançant l'establiment de tribunals universitaris encaminats a dirimir les controvèrsies suscitades en el seu interior. En la nostra perspectiva, això suscita qüestions rellevants per a la teoria jurídica, sobretot al voltant del nexe entre autonomia i pluralisme jurídic. Per a això, se segueix el mètode de la reconstrucció crítica dels conceptes, llançant el resultat de la inscripció plena de la figura dels tribunals universitaris en el pluralisme jurídic contemporani. Primer, es recull un concepte de pluralisme jurídic com a estat de la qüestió a la llum de consideracions preliminars entorn dels seus compromisos teòrics, la seva història conceptual, i els seus trets analítics. Segon, es considera al Tribunal Universitari de la Universitat Autònoma de Baixa Califòrnia, Mèxic (UABC) mitjançant el pluralisme jurídic, iniciant per algunes consideracions sobre el principi constitucional mexicà d'autonomia universitària i les seves normes d'interfície, recollint aspectes generals sobre la jurisdicció universitària, i analitzant amb això l'àmbit material del Tribunal Universitari de la UABC. Es conclou amb un breu balanç i implicacions cap a l'autonomia universitària, rellevant l'expansió d'atribucions que es revesteix en la protecció i promoció dels drets humans.

[es] En México, un principio constitucional es la autonomía de las universidades públicas, encaminado a salvaguardar sus libertades esenciales, lo que a su vez se ha garantizado mediante el establecimiento de tribunales universitarios encaminados a dirimir las controversias suscitadas en su interior. En nuestra perspectiva, esto suscita cuestiones relevantes para la teoría jurídica, sobre todo alrededor del nexo entre autonomía y pluralismo jurídico. Para ello, se sigue el método de la reconstrucción crítica de los conceptos, arrojando el resultado de la inscripción plena de la figura de los tribunales universitarios en el pluralismo jurídico contemporáneo. Primero, se recoge un concepto de pluralismo jurídico como estado de la cuestión a la luz de consideraciones preliminares en torno a sus compromisos teóricos, su historia conceptual, y sus rasgos analíticos. Segundo, se considera al Tribunal Universitario de la Universidad Autónoma de Baja California, México (UABC) mediante el pluralismo jurídico, iniciando por algunas consideraciones sobre el principio constitucional mexicano de autonomía universitaria y sus normas de interfaz, recogiendo aspectos generales sobre la jurisdicción universitaria, y analizando con ello el ámbito material del Tribunal Universitario de la UABC. Se concluye con un breve balance e implicaciones hacia la autonomía universitaria, relevando la expansión de atribuciones que se reviste en la protección y promoción de los derechos humanos.
[ca] L'objecte d'aquest treball és contribuir al desenvolupament conceptual de la categoria jurídica del cadàver en raó a la dificultat que representa la dualitat de subjecte–objecte i que, eventualment, pot generar una des protecció a aquest. L'estudi es limita a les legislacions d'Espanya i Colòmbia, que a més d'estar estretament relacionada en els seus orígens, és similar en molts aspectes. La hipòtesi sostinguda és que el cadàver és una substància corpòria que conté informació personal i en virtut d'això, la bioètica es converteix en una font útil per al seu tractament i regulació.

[es] El objeto de este trabajo es contribuir al desarrollo conceptual de la categoría jurídica del cadáver en razón a la dificultad que representa la dualidad de sujeto–objeto y que eventualmente puede generar una desprotección al mismo. El estudio se limita a las legislaciones de España y Colombia, cuya regulación, además de estar estrechamente relacionada en sus orígenes, es similar en muchos aspectos. La hipótesis sostenida es que el cadáver es una sustancia corpórea que contiene información personal y en virtud de ello, la bioética se convierte en una fuente útil para su tratamiento y regulación.
[ca] Entre els anys 1976 i 1980 (per tant, en plena sortida de la dictadura franquista cap a l'establiment d'un sistema democràtic), un grup de persones que venien d'organitzacions d'esquerres diverses, va impulsar una revista d'anàlisi i reflexió sobre qüestions polítiques, econòmiques, culturals, socials, etc., que volia aprofundir en l'etapa de canvis profunds, incerteses i inquietuds que vivien Catalunya i Espanya, però també sobre el passat, el present i el futur del món. El resultat va ser Taula de Canvi, una revista mensual que va tractar afers catalans i espanyols, el pensament polític arreu del món, les realitats i els passats sels sistemes polítics mundials. Dins d'aquest ampli camp de reflexió, la revista també va reflectir les inquietuds i el malestar de bona part de l'esquerra catalana davant l'evolució de la transició espanyola (i catalana) de la sortida de la dictadura cap a l'establiment de la democràcia.

[es] Entre los años 1976 y 1980 (por lo tanto, en plena salida de la dictadura franquista hacia el establecimiento de un sistema democrático), un grupo de personas que venían de organizaciones de izquierdas diversas, impulsó una revista deanálisis y reflexión sobre cuestiones políticas, económicas, culturales, sociales, etc., que quería profundizar en la etapa de cambios profundos, incertidumbres e inquietudes que vivían Cataluña y España, pero también sobre el pasado, el presentey el futuro del mundo. El resultado fue Tabla de Cambio, una revista mensual que trató asuntos catalanes y españoles, el pensamiento político en todo el mundo, las realidades y los pasados de los sistemas políticos mundiales. Dentro de este amplio campo de reflexión, la revista también reflejó las inquietudes y el malestar de buena parte de la izquierda catalana ante la evolución de la transición española (y catalana) durante la salida de la dictadura hacia el establecimiento de la democracia.
[ca] La realitat actual en l'etapa d'educació infantil posa de manifest dos aspectes que han motivat l'elaboració d'aquest estudi. En primer lloc, els patis escolars no tenen recursos que promoguin l'aprenentatge i, en segon lloc, la ciència es contempla com quelcom inabastable i llunyà en aquestes edats. Per aquestes raons, presentem diferents propostes de caràcter científic per implementar-les al pati escolar d'una escola i analitzar la interacció de 70 escolars d'entre 3 i 5 anys amb aquest tipus de recursos. A través d'un estudi qualitatiu basat en observacions no participants del context en el que s'hi ha intervingut, s'ha evidenciat com es pot impulsar aquest espai escolar, abastint-lo amb propostes de funcionament lliure que contribueixen a la inclusió, la generació d'experiències gratificants i al desenvolupament de les habilitats científiques en alumnes d'educació infantil.

[es] La realidad actual en la etapa de educación infantil pone de manifiesto dos aspectos que han motivado la elaboración del presente estudio. En primer lugar, los patios escolares no cuentan con recursos que promuevan el aprendizaje, y, en segundo lugar, la ciencia se contempla como algo inabarcable y lejano en estas edades. Por estos motivos, el presente trabajo propone diseñar diferentes propuestas de carácter científico para implementarlas en el patio escolar de una escuela catalana y analizar la interacción de 70 escolares con edades comprendidas entre 3 y 5 años con este tipo derecursos. A través de un estudio cualitativo basado en observaciones no participantes del contexto en el que se ha intervenido, se ha evidenciado cómo se puede impulsar este espacio escolar, abasteciéndolo con propuestas de libre funcionamiento que contribuyen a la inclusión, a la generación de experiencias gratificantes y al desarrollo de las habilidades científicas entre alumnos de educación infantil.
[ca] En les dècades finals del segle xvii va començar una expansió vitícola que es va basar en l'explotació familiar i que a llarg termini va transformar l'agricultura comarcal i les relacions de producció. Aquí, s'estudia la desigualtat a Castellar del Vallès de la distribució de la riquesa en la fase inicial del procés. Aquesta desigualtat va experimentar un descens en les dècades que van precedir la Guerra de Successió i es va estancar durant el conflicte, i el procés va recomençar quan va acabar la guerra, quan es van multiplicar els nous contractes de rabassa morta. Cap al 1716, la desigualtat assolia nivells elevats, atès que aquestes transformacions tot just començaven, però superava amplament la reflectida en el cadastre per l'exclusió d'un gran nombre de famílies pobres que s'han identificat en fonts coetànies. Una deficiència que no es limita al cas estudiat i que qüestiona les tendències destacades per G. Alfani i el seu mètode. L'article utilitza repartiments de talles, cadastre i plets, però la seva interpretació respon també a l'estudi de l'expansió vitícola, la contractació agrària i l'evolució de les càrregues senyorials que aquí no s'abordaran.

[es] En las décadas finales del siglo xvii arrancó una expansión vitícola apoyada en la explotación familiar que a largo plazo transformó la agricultura comarcal y sus relaciones de producción. Aquí se estudia en Castellar del Vallès la desigualdad en la distribución de la riqueza en la fase inicial de ese proceso. Tal desigualdad experimentó un descenso en las décadas que precedieron a la Guerra de Sucesión, se estancó durante el conflicto y el proceso se reemprendió cuando concluyó la guerra al multiplicarse los nuevos contratos de rabassa morta. Hacia 1716 la desigualdad alcanzaba niveles elevados, dado que esas transformaciones estaban aún en sus inicios, pero superaba ampliamente la reflejada en el catastro, debido a la exclusión de gran número de familias pobres que se han identificado en fuentes coetáneas. Una deficiencia que no se circunscribe al caso estudiado y que cuestiona las tendencias destacadas por G. Alfani y su método. El artículo maneja repartos de tallas, el catastro y pleitos, pero su interpretación responde además al estudio de la expansión vitícola, la contratación agraria y la evolución de cargas señoriales que aquí no se abordarán.
[ca] La sociologia té un paper fonamental en la formació dels estudiants, sent una assignatura obligatòria a la Base Curricular Comuna Nacional (BNCC). Recentment, aquesta disciplina s'ha estès a l'Educació de Joves i Adults (EJA), amb l'objectiu de qüestionar la realitat que viuen aquests estudiants. L'EJA s'adreça a l'alumnat que no ha acabat l'Educació Bàsica a temps, representant una modalitat d'ensenyament diferent de la convencional. En aquest context, analitzem críticament el material didàctic de Ciències Humanes posat a disposició dels estudiants de l'EJA a l'estat de São Paulo, Brasil. A partir de la lògica freiriana, s'examina com la disciplina de la Sociologia pot ser un eix d'emancipació de l'alumnat, proposant millores a la metodologia docent.

[es] La Sociología desempeña un papel crucial en la formación de los estudiantes, siendo una asignatura obligatoria en la Base Nacional Común Curricular (BNCC). Recientemente, esta asignatura se ha extendido a la Educación de Jóvenes y Adultos (EJA), con el objetivo de cuestionar la realidad vivida por estos educandos. La EJA está destinada a estudiantes que no han completado la Educación Básica en el tiempo regular, representando una modalidad de enseñanza diferente de la convencional. En este contexto, analizamos críticamente el material de enseñanza en Ciencias Humanas proporcionado a los educadores de la EJA en el estado de São Paulo, Brasil. A partir de la lógica freiriana, examinamos cómo la Sociología puede ser un eje de mancipación para los educandos, proponiendo mejoras en la metodología de enseñanza.