[ca] d'investigacions en països amb una marcat passat colonial que mostren el lloc infravalorat que tenen els pobles originaris en els currículums i, de la mateixa manera, el valor d'una formació docent lligada a la justícia social, 2) els vincles històrics i educatius entre Xile i l'Argentina pel que fa a el poble maputxe, 3) les investigació en didàctica de la història en els dos països i, finalment, 4 ) la relació entre la teoria i la pràctica d'ensenyar història maputxe. En aquest sentit, aquesta investigació se situa en la línia de les invisibilitats socials que sosté que l'ensenyament de la història exclou grups oprimits i no avança al ritme de les ciències referents. Per tant, la pregunta general que expressen el problema d'investigació es: • P. General: Quins elements i / o factors configuren la invisibilitat social del poble maputxe en l'ensenyament de la història i de les ciències socials en l'educació primària a Xile i a Argentina? En aquest context, la nostra indagació té per objectiu general el següent: • O. General: Construir teories a nivell substantiu i formal que expliquin la invisibilitat social del poble maputxe en l'ensenyament de la història i de les ciències socials en educació primària a Xile i a Argentina. Amb la finalitat de respondre les preguntes i assolir els objectius, la nostra investigació uneix el paradigma socio-crític i la investigació qualitativa amb la finalitat d'esbrinar el què però també el per què de la invisibilitat social del poble maputxe en l'ensenyament de la història. Per tant, per a aquesta investigació el paradigma crític i la investigació qualitativa representen la base per una reconceptualització radical de l'ensenyament de la història i de les ciències socials. En aquesta estructura metodològica, els diversos components de la investigació -preguntes, objectius, mètodes i instruments- es van dissenyar prenent com a referència la metodologia general de la Teoria Fonamentada en el seu format sistemàtic i constructivista. En el pla operatiu de l'estructura metodològica de la investigació, es va desenvolupar un extens treball de camp entre gener a setembre de l'any 2019 a Xile i Argentina. D'aquesta manera, en l'etapa d'exploració s'apliquen qüestionaris (40) i en l'etapa d'aprofundiment es van realitzar entrevistes (12), focus group (6) i observació participant. En la fase d'estructuració, s'analitzen sistemàticament les dades que es van recollir amb l'objectiu de construir coneixement prenent com a referència la perspectiva dels i les docents, membres de les comunitats maputxes i els i les estudiants. Els components fonamentals de la Teoria Fonamentada que van incidir en la forma d'organitzar i analitzar les dades van ser guiats pel Paradigma de la Codificació i són: 1) el mostreig teòric, 2) el mètode comparatiu constant, 3) la codificació teòrica, 4) l'ús de memos, 5) la construcció de models teòrics, 6) la sensibilitat teòrica i 7) la reflexivitat dels i les investigadores. Tots aquests components en el procés d'anàlisi van ser assistits pel programari ATLAS.ti -versió 8.4.5-. Els resultats ens van permetre construir teories substantives per explicar i descriure: 1) el pensament dels i les professores sobre la invisibilitat social del poble maputxe en tots dos països, 2) les representacions socials dels i les estudiants sobre el poble maputxe, i 3) les representacions socials d'autoritats del poble originari que permeten visibilitzar l'ensenyament de la història del poble maputxe en tots dos països. En definitiva, aquestes construccions teòriques revelen la forma en com aquestes directrius oficials es plasmen en els programes en tots dos països i influeixen en les finalitats, la interpretació i la pràctica d'ensenyar història i cultura maputxe

[es] El problema de investigación de esta tesis doctoral se construye a partir de los siguientes elementos: 1) el concierto de investigaciones en países con una marcado pasado colonial que muestran el lugar minusvalorado que tienen los pueblos originarios en los currículos y, del mismo modo, el valor de una formación de profesores y de profesoras ligada a la justicia social, 2) los vínculos históricos y educativos entre Chile y Argentina con respecto al pueblo mapuche, 3) las investigación en didáctica de la historia en ambos países y, por último, 4) la relación entre la teoría y la práctica de enseñar historia mapuche. En este sentido, esta investigación se ubica en la línea de las invisibilidades sociales que sostiene que la enseñanza de la historia excluye a grupos oprimidos y no avanza al ritmo de las ciencias referentes. Por lo tanto, la pregunta general que expresa el problema de investigación es: • P. General: ¿Qué elementos y/o factores configuran la invisibilidad social del pueblo mapuche en la enseñanza de la historia y de las ciencias sociales en la educación primaria en Chile y en Argentina? En este contexto, nuestra indagación tiene por objetivo general: • O. General: Construir teorías a nivel sustantivo y formal que expliquen la invisibilidad social del pueblo mapuche en la enseñanza de la historia y de las ciencias sociales en educación primaria en Chile y en Argentina Con la meta de responder la pregunta y alcanza el objetivo general, nuestra investigación une el paradigma socio-crítico y la investigación cualitativa con la finalidad de averiguar el qué pero también el por qué de la invisibilidad social del pueblo mapuche en la enseñanza de la historia. En esta estructura metodológica, los diversos componentes de la investigación –preguntas, objetivos, métodos e instrumentos– se diseñaron tomando como referencia la metodología general de la Teoría Fundamentada en su formato sistemático y constructivista. En el plano operativo de la estructura metodológica de la investigación, desarrollamos un extenso trabajo de campo entre enero a septiembre del año 2019 en Chile y en Argentina. De esta forma, en la etapa de exploración aplicamos cuestionarios (40) y en la etapa de profundización realizamos entrevistas (12), focus group (6) y observación participante. En la fase de estructuración, analizamos sistemáticamente los datos que recogimos con el objetivo de construir conocimiento tomando como referencia el pensamiento de los y las docentes, las representaciones sociales de los miembros de las comunidades mapuches y los y las estudiantes. Los componentes fundamentales de la Teoría Fundamentada que incidieron en la forma de organizar y analizar los datos fueron guiados por el Paradigma de la Codificación y son: 1) el Muestreo Teórico, 2) el Método Comparativo Constante, 3) La Codificación Teórica, 4) el uso de Memos, 5) la Construcción de modelos teóricos, 6) la sensibilidad teórica y 7) la reflexividad de los y las investigadoras. Todos estos componentes en el proceso de análisis fueron auxiliados por el software de ATLAS.ti –versión 8.4.5–. Los resultados nos permitieron construir teorías sustantivas para explicar y describir: 1) el pensamiento de los y las profesoras sobre la invisibilidad social del pueblo mapuche en ambos países, 2) las representaciones sociales de los y las estudiantes sobre el pueblo mapuche y 3) las representaciones sociales de autoridades del pueblo originario que permiten visibilizar la enseñanza de la historia del pueblo mapuche en ambos países. En definitiva, dichas construcciones teóricas revelan la forma en que estas directrices oficiales se plasman en los programas en ambos países e influyen en las finalidades, la interpretación y la práctica de enseñar historia y cultura mapuche.