[ca] Objectiu: 1) Identificar els factors de risc associats a la deshidratació a nivell internacional; 2) determinar la prevalença i els factors associats a la deshidratació en les persones grans institucionalitzades en una residència de Lleida; 3) establir la prevalença de la baixa ingesta hídrica en les persones grans institucionalitzades a Lleida i analitzar els factors que s'hi associen; i 4) examinar les intervencions existents a nivell internacional per l'abordatge de la deshidratació i la millora de la ingesta de líquids. Metodologia: En primer lloc, es va realitzar una scoping review sobre els factors de la deshidratació, seguint la metodologia d'Arksey i O'Malley (2005), per tal de definir les variables susceptibles d'estudi. Seguidament, es va dur a terme un estudi descriptiu i transversal en una residència de Lleida. La mostra va ser el total de residents, tots ells majors de 65 anys. Les dades recollides van ser la deshidratació (BUN/Cr < 21) i variables sociodemogràfiques, clíniques, funcionals i mentals. Posteriorment, es va realitzar una altra scoping review, seguint la mateixa metodologia, per conèixer quines intervencions s'havien dut a terme per tal d'abordar-la. Resultats: La prevalença de deshidratació va ser del 75,5% (IC 95% 65,5 – 85,5) en el total dels 96 residents. Es van associar de manera independent el ser dona (OR = 9,37; IC 95% 2,15 ‒ 40,87), tenir una ingesta hídrica < 1.500 ml (OR = 2,16; IC 95% 1,38 ‒ 8,51), el risc d'úlceres per pressió (UPP) (OR = 1,68; IC 95% 1,35 ‒ 6,93) i la disfàgia (OR = 4,53; IC 95% 2,31 ‒ 15,56). Per altra banda i donada la relació entre la deshidratació i la baixa ingesta hídrica, es van analitzar els factors associats a aquesta última. Com a resultats, el 34% dels residents ingeria < 1.500 ml/dia, però el 94,3% no bevia segons els seus estàndards recomanats. A més, es van trobar factors coincidents amb la deshidratació, el risc d'UPP i la disfàgia. Quant a les intervencions per abordar-los, es va veure que les invasives (seroteràpia intravenosa i subcutània) milloraven la clínica de la deshidratació, però produïen reaccions locals. Mentre que les no invasives (assistència individualitzada, estimulació per beure més i oferir una varietat de begudes) augmentaven la ingesta i milloraven els paràmetres analítics de deshidratació. Conclusions: És important ressaltar la magnitud del problema de la deshidratació, present en 3 de cada 4 residents, i un dels seus factors associats, la baixa ingesta hídrica, sent un terç d'ells els que no bevien suficientment. Els resultats obtinguts ajuden a identificar i comprendre els seus factors en la gent gran institucionalitzada. Per tant, serveixen de base per a desenvolupar futures estratègies per al seu abordatge, donat que no s'ha trobat evidència en el nostre territori.

[en] Objective: 1) Identify risk factors associated with dehydration on an international level; 2) determine the prevalence and the factors associated with dehydration among older people institutionalised in a nursing home in Lleida; 3) establish the prevalence of low fluid intake in institutionalised older people in Lleida and to analyse the factors associated with this; and 4) determine the different model of care to treat dehydration and to improve the fluid intake. Methodology: Firstly, a scoping review was performed on the dehydration factors, following the methodology of Arksey and O'Malley (2005), in order to define variables selected to study. Subsequently, a cross-sectional pilot study was carried out at a nursing home in Lleida. The sample was the total of residents, all of them over 65 years old. The data collected were dehydration marker (BUN/Cr < 21) and sociodemographic, clinical, functional and mental variables. Afterwards, another scoping review was carried out, following the same methodology as the first, to identify what interventions had been carried out to address it. Results: The prevalence of dehydration was 75.5% (IC 95% 65.5 ‒ 85.5) in the total of 96 residents. Female (OR = 9.37; 95% CI 2.15 ‒ 40.87), had a fluid intake < 1500 mL (OR = 2.16; 95% CI 1.38 ‒ 8.51), the risk of pressure ulcers (OR = 1.68; 95% CI 1.35 ‒ 6.93) and dysphagia (OR = 4.53; 95% CI 2.31 ‒ 15.56) were associated with dehydration independently. On the other hand and given the relationship between dehydration and low fluid intake, the factors associated with the latter were analysed. As a result, 34% of residents were in < 1500 mL/day, but 94.3% did not drink according to their recommended standards. In addition, factors that coincided with dehydration, the risk of pressure ulcers and dysphagia were found. Regarding interventions to address them, it was found that invasive methods (intravenous and subcutaneous serotherapy) improved the dehydration clinic, but produced local reactions. Meanwhile, non-invasive interventions (individualised assistance, stimulation to drink more and offer a variety of drinks) increased intake and improved the analytical parameters of dehydration. Conclusions: It is important to emphasize the magnitude of the problem of dehydration, present in 3 out of 4 residents, and one of its associated factors, low fluid intake, with one third of them who did not drink sufficiently. The results obtained help to identify and understand its factors in institutionalised older people. Therefore, they serve as a basis to develop future strategies to approach this problem, since there has been no prior evidence in our territory.