[ca] Els objectius de l'estudi van ser: a) Predir el règim hídric del sòl en diferents posicions geomorfològiques, sòls, sistemes de reg i coberta vegetal. b) Determinar l'efecte de les propietats físiques sobre el règim hídric del sòl, els processos de degradació i la producció de vinya sota reg. c) Establir la influència de les característiques del sòl i de la presència de la coberta vegetal sobre la infiltració i la retenció d'aigua del sòl. d) Predir la generació d'escorrentia superficial, els processos d'erosió i la disponibilitat d'aigua per a la vinya mitjançant models de simulació que integren paràmetres hidrològics, climàtics, de maneig del sòl i de presència de coberta . L'àrea d'estudi es localitza a Raimat (Lleida, Espanya) té un clima mediterrani semiàrid. Es van seleccionar tres llocs experimentals vessants amb pendents del 15%, anomenades turons (L); baixos en fons de vall (B) amb 1-2% de pendent i plànols (P) en plataformes amb pendents menors al 1%. Els dos primers (L i B) plantats amb vinya (Vitis vinifera, L.) varietat Tempranillo amb reg per degoteig i el tercer (P) amb vinyes Chardonnay sota reg per aspersió. Els sòls van ser classificats com: Xerorthent a L i B, i Calcixerept a P. Tots els sòls tenien elevats continguts de llim (més de 48%), baixos continguts de matèria orgànica (menor de 1,7%) i baix percentatge d'agregats estables en aigua. Les velocitats d'infiltració van ser baixa a B (4 mm h-1), elevada a P (36 mm h-1) i intermèdia en L (8 mm h-1). Es va dur un registre de les precipitacions, dels regs i dels continguts d'humitat del sòl (amb FDR i TDR) i es va determinar la profunditat efectiva de les arrels a cada lloc. Les dades van ser analitzades i integrats en el model hidrològic SOMORE i validades, trobant un bon ajust dels valors simulats amb els observats en els tres llocs experimentals. Amb el model es va simular el règim d'humitat dels sòls i el risc de degradació del sòl per erosió, que permetrà per tal d'establir diferents estratègies de maneig en diferents escenaris climàtics millorant l'eficiència en l'ús de l'aigua i la sostenibilitat del sistema. Els valors d'escorrentia superficial obtinguts al simular amb el model (utilitzant dades mesurades de camp) ressalten la importància que té la coberta vegetal en sòls amb vinya sota reg i en pendent com a alternativa de protecció del sòl per disminuir l'escorrentia i l'erosió. Amb això, s'incrementaria la recàrrega d'aigua del sòl, millorant les possibilitats i estratègies de reg que garanteixin aigua disponible en els estats de: "brotació", "floració", "quallat" i "verolat". En sòls sense coberta i amb pendent augmentaria l'escorrentia superficial i l'erosió, el que provocaria inundació temporal en les zones deprimides sense pendent En base a les simulacions realitzades amb el model, en anys molt plujosos, hi hauria una major escorrentia superficial que fins i tot superaria la mitjana de les precipitacions de la zona i la humitat resultant del sòl seria menor que amb coberta, generant fins i tot deficiències hídriques al cultiu. En vinyes amb coberta vegetal, hi hauria major contingut d'humitat final del sòl tot i haverhi més consum d'aigua, per presentar major infiltració que els sòls amb segell superficial. En anys amb una distribució irregular de les precipitacions, amb pràctiques de maneig conservacionistes del sòl, coberta vegetal i un seguiment dels continguts d'humitat en profunditat, es podria arribar a produir raïm amb menors dosi d'aigua que les actualment aplicades. Es va presentar una bona correspondència entre els valors mesurats i simulats amb el model SOMORE, aquest fet possibilita pronosticar possibles problemes de degradació del sòl i de maneig de la vinya que podrien afectar la producció especialment en anys molt humits o molt secs, demostrant la utilitat del model si es compta amb dades apropiats de les propietats mecàniques i hidrològiques del sòl, integrant aquests atributs mesurats en camp i laboratori. Aquest model va permetria a més avaluar les possibles conseqüències de diferents pràctiques de maneig de sòls, sota diferents condicions meteorològiques i precisar els requeriments d'aigua de reg en diferents etapes de desenvolupament del cultiu.

[es] Los objetivos del estudio fueron: a) Predecir el régimen hídrico del suelo en diferentes posiciones geomorfológicas, suelos, sistemas de riego y cobertura. b) Determinar el efecto de las propiedades físicas sobre el régimen hídrico del suelo, los procesos de degradación y la producción de vid bajo riego. c) Establecer la influencia de las características del suelo y de la presencia de la cobertura vegetal sobre la infiltración y la retención de agua del suelo. d) Predecir la generación de escorrentía superficial, los procesos de erosión y la disponibilidad de agua para la vid mediante modelos de simulación que integren parámetros hidrológicos, climáticos y de manejo del suelo. El área de estudio se localiza en Raimat (Lleida, España) tiene un clima mediterráneo semiárido. Se seleccionaron tres sitios experimentales laderas con pendientes del 15%, llamadas lomas (L); bajos en fondos de valle (B) con 1-2% de pendiente y planos (P) en plataformas con pendientes menores al 1%. Los dos primeros (L y B) plantados con vid (Vitis vinifera, L.) variedad Tempranillo con riego por goteo y el tercero (P) con viñas Chardonnay bajo riego por aspersión. Los suelos fueron clasificados como: Xerorthent en L y B, y Calcixerept en P. Todos los suelos tenían elevados contenidos de limo (más de 48%), bajos contenidos de materia orgánica (menor de 1,7%) y bajo porcentaje de agregados estables en agua. Las velocidades de infiltración fueron baja en B (4 mm h-1), elevada en P (36 mm h-1) e intermedia en L (8 mm h-1). Se llevó un registro de las precipitaciones, de los riegos y de los contenidos de humedad del suelo (con FDR y TDR) y se determinó la profundidad efectiva de las raíces en cada sitio. Los datos fueron analizados e integrados en el modelo hidrológico SOMORE y validados, encontrándose un buen ajuste de los valores simulados con los observados en los tres sitios experimentales. Con el modelo se simuló el régimen de humedad de los suelos y el riesgo de degradación del suelo por erosión, lo que permitiría establecer estrategias de manejo en diferentes escenarios climáticos mejorando la eficiencia en el uso del agua y la sustentabilidad del sistema. Los valores de escorrentía superficial obtenidos al simular con el modelo (utilizando datos medidos de campo) resaltan la importancia que tiene la cobertura vegetal en suelos con viña bajo riego y en pendiente como alternativa de protección del suelo para disminuir la escorrentía y la erosión. Con ello, se incrementaría la recarga de agua del suelo, mejorando las posibilidades y estrategias de riego que garanticen agua disponible en los estados de: "brotación", "floración" y "cuajado". En suelos sin cobertura y con pendiente aumentaría la escorrentía superficial y la erosión, lo que provocaría anegamiento temporal en las zonas bajas sin pendiente. En base a las simulaciones realizadas con el modelo, en años muy lluviosos, habría mayor escorrentía superficial que el promedio de las precipitaciones de la zona y la humedad resultante del suelo sería menor que con cobertura, generando incluso deficiencias hídricas para el cultivo. En viñedos con cobertura vegetal, habría mayor contenido de humedad final del suelo a pesar de haber más consumo de agua, por presentar mayor infiltración que los suelos con sello superficial. En años con una distribución irregular de las precipitaciones, con prácticas de manejo conservacionistas del suelo, cobertura vegetal y un seguimiento de los contenidos de humedad en profundidad, se podría llegar a producir vides con menores dosis de riego que las actualmente aplicadas. Se presentó una buena correspondencia entre los valores medidos y simulados con el modelo SOMORE, posibilitando pronosticar posibles problemas de degradación de suelo y de manejo de la viña que podrían afectar a la producción especialmente en años muy húmedos o muy secos, demostrándose la utilidad del modelo si se cuenta con datos apropiados de las propiedades mecánicas e hidrológicas del suelo, integrando estos atributos medidos en campo y laboratorio. Este modelo permitiría evaluar además las posibles consecuencias de diferentes prácticas de manejo de suelos, bajo diferentes condiciones meteorológicas y precisar los requerimientos de agua de riego en diferentes etapas de desarrollo del cultivo.