[ca] La generació actual de cartografiats de cosmologia requereix observacions més grans i precises que mai. Tot i que Edwin Hubble només va utilitzar 46 galàxies a partir de les mesures de Vesto Slipher fa gairebé 100 anys, els estudis actuals requereixen analitzar milions de galàxies, de vegades milers de milions. Ara no només el volum de dades és ordres de magnitud més gran, sinó que la precisió de cada mesura va haver d'augmentar en conseqüència. Com que aquest creixement ha anat augmentant exponencialment, els recents cartografiats van haver de patir un canvi de paradigma en la manera com s'analitzaven les dades. La pràctica que una sola persona analitzi les dades en un sol ordinador ja no és vàlida. Es va haver de construir un pont entre científics i enginyers per fer front al complex processament de dades. Oportunament, l'era del Big Data va arribar a temps, proporcionant les eines necessàries per superar aquesta barrera tecnològica. De la mateixa manera, les simulacions havien d'incrementar-se, amb subtils trets instrumentals que no es tenien en compte abans, models d'univers més realistes a partir d'observacions recents i algoritmes més ràpids que permeten produir grans conjunts de simulacions precises on es podrien validar requisits ajustats. En aquesta tesi explorem diferents cartografiats cosmològics, des de la terra i l'espai, explorant l'espectre de llum des dels raigs ultraviolats fins als infrarojos. Des de la banda ampla a espectroscòpia. En tots els casos s'ha adoptat un enfocament similar; una simulació d'extrem a extrem on es poden dissenyar, optimitzar i verificar nous algoritmes en aquesta nova era de la cosmologia de precisió. Detallarem els nous algoritmes i solucions tècniques en diverses àrees d'un projecte cosmològic que ens van permetre assolir els objectius científics.

[es] La generación actual de estudios de cosmología requiere observaciones más amplias y precisas que nunca. Si bien Edwin Hubble solo usó 46 galaxias medidas de Vesto Slipher hace casi 100 años, los estudios actuales requieren analizar millones, a veces miles de millones, de galaxias. No solo el volumen de datos es ahora órdenes de magnitud mayor, sino que la precisión de cada medición ha tenido que aumentar en consecuencia. Dado que este crecimiento ha ido aumentando exponencialmente, los cartografiados recientes han tenido que sufrir un cambio de paradigma en la forma en que se analizan los datos. La práctica de que una sola persona analice los datos en una sola computadora ya no es válida. Se deben que construir puentes entre científicos e ingenieros para lidiar con el complejo procesamiento de datos. Oportunamente, la era del Big Data llegó a tiempo, aportando las herramientas necesarias para superar esta barrera tecnológica. De la misma manera, las simulaciones han tenido que intensificarse, con características instrumentales sutiles que no se tenían en cuenta antes, modelos de universo más realistas a partir de observaciones recientes y algoritmos más rápidos que permiten producir grandes conjuntos de simulaciones precisas donde se pueden validar requisitos estrictos. En esta tesis exploramos diferentes estudios cosmológicos de última generación, terrestres y espaciales, explorando el espectro de luz desde el ultravioleta al infrarrojo. De la banda ancha a la espectroscopia. En todos los casos se ha adoptado un enfoque similar; una simulación de extremo a extremo donde se pueden diseñar, optimizar y verificar nuevos algoritmos en esta nueva era de cosmología de precisión. Detallaremos los nuevos algoritmos y soluciones técnicas en diversas áreas de un proyecto cosmológico que han permitido alcanzar los objetivos científicos.