[ca] L'objectiu d'aquesta tesi és explorar la realitat poc coneguda de la Intermediació Financera Rural, la seva situació i els acords per poder-hi accedir l'Empresa Rural, les activitats econòmiques rurals i l'explotació agrària, en el context de l'agenda d'inclusió financera multidimensional. També voldríem analitzar la cultura rural d'estalvi i crèdit i determinar bones pràctiques institucionals a nivell rural tant per a la banca com l'Institut de Microfinances (IMF). Compararem els bancs i l'IMF, per veure la disposició espacial avantatjosa d'aquest en el context rural, juntament amb la seva bona pràctica institucional i el model d'inclusió financera, al facilitar l'accés al finançament, de l'empresa rural. A les zones remotes de Bangla Desh, és difícil per a les persones i les seves empreses obtenir préstecs i altres serveis financers perquè els bancs estan geogràficament lluny d'elles i situats en els centres administratius, en zones ben dotades. D'altra banda, els productes bàsics (principalment el crèdit) dels intermediaris financers no són fàcilment accessibles a les empreses rurals a causa dels tràmits necessaris, el disseny imperfecta de productes i l'actitud escèptica dels banquers per facilitar el crédit segons la necessitat. Hi ha una preferència dels bancs a la garantia física, que afecta sobretot propietats i la seguretat de la font de flux dels fons adequats per garantir el pagament del préstec. Que encara decep més l'esperit empresarial. No obstant això, els bancs agrícoles tenen presència en zones rurals remotes però, estan subjectes a les restrictives directrius del govern, juntament amb algunes idees no competitius, i són l'últim recurs del poble. Els agricultors són insolvents per herència i evitant els reptes de convertir-se en empreses rurals. Pocs bancs tenen les seves oficines a les zones rurals i han estat treballant més com a agents a la caça dels dipòsits. La literatura disponible revela que cada any més de 60% dels dipòsits rurals estan sent canalitzats a les àrees urbanes, que mostra una clara discriminació a través de la limitació política de regulació bancària espacial pel món rural. D'altra banda la cultura restrictiva dels bancs està ben assentada en el sistema social. La morositat (NPL) a nivell nacional està augmentant actualment a un ritme alarmant. No obstant això, en primer lloc, l'augment de l'ONG-IMF (Institut de Microfinances - Organització no governamental) durant la dècada de 1970, va crear un nou model en la configuració dels serveis financers a les zones rurals mitjançant la superació de la distància física sobretot a mesura que van afavorir les localitats rurals que són al voltant dels mercats rurals. En segon lloc, es va desenvolupar recentment un model de préstecs a favor de les zones rurals pobres i les seves petites i micro empreses, alleujant les barreres culturals i d'organització, que d'altra banda mai havia estat capaç de superar el sistema bancari convencional, tant física com culturalment. Però s'ha generat una limitació en el sistema. Es fa difícil de seguir donant suport a la creixent demanda de les empreses rurals a mesura que creixen amb el temps i aquestes empreses utilitzen múltiples fonts per satisfer la seva demanda. Fins i tot les poques grans empreses rurals han de contractar alguns fons dels bancs convencionals, suportant molts obstacles i tenint de superar les fronteres geogràfiques, perquè la política de crèdit del MFI no cobreix l'alta demanda comercial. El IMF també te prohibit pels reglaments poder recollir fons públics, encara s'en permetin alguns de forma condicional. Tampoc no poden fer el negoci de servei regular, que es un requeriment per que les empreses rurals puguin mantenir les seves operacions diàries. La nostra investigació es basa en l'enquesta sobre el costat de la demanda de quatre àrees rurals de Bangla Desh. En base a l'anàlisi estadística de les dades recollides, que inclou una àmplia revisió de la literatura, comprovem que hi ha una estructura financera discrimina las entitats rurals, que simplement eviten. La nostra troballa assegura que hi ha una associació significativa entre la distància i l'endeutament i en el cas del IMF, molt recolzat amb la documentació, observem que hi ha costos tolerables i flexibilitat en comparació amb els serveis bancaris convencionals. Aquesta tesi s'estructura en set capítols. El primer capítol ofereix un marc conceptual per identificar els problemes de fons que condueix a les preguntes de recerca, explicant els objectius d'investigació, i presenta la hipòtesi d'investigació i, finalment, fa una justificació d'aquest treball de recerca. El segon capítol, s'informa sobre l'economia rural i el crèdit rural a Bangla Desh. Es fa una revisió de la literatura en el capítol 3, presentant els coneixements i les noves aportacions existents en relació als temes relacionats amb l'objectiu de la tesi. Aquests temes són de difícil comprensió i cal fer ús d'un enfocament multidisciplinari complexa. El quart capítol tracta la "Metodologia de la Recerca". S'explica el procediment de selecció de les àrees de treball de camp, la descripció d'aquestes, la ubicació del mercat rural, on es localitzen les empreses rurals com indicador. Una qüestió rellevant es la recollida de dades, el qüestionari i l'enquesta, l'anàlisi de les dades, la programació temporal i, finalment, explicar la problemàtica en el treball de camp respecte a la recopilació de les dades adequades. El capítol cinc descriu en profunditat alguns dels temes i conceptes relacionats amb els diners i l'entorn del finançament rural. El mercat rural informal de diners i el desenvolupament històric, el IMF, la seva evolució, capacitació emprenedora de les dones, el canvi de la geografia de la distància del finançament rural, etc. El capítol 6 és el nucli de la tesi amb l'anàlisi i interpretació de les dades del treball de camp. Les característiques generals de les dades s'han explicat i discutit en la tesi. Les qüestions quantitatives són la base per a poder avaluar les qüestions científiques de l'anàlisi qualitativa. En el capítol 7 es presenten suggeriments i recomanacions en forma de conclusió. I, finalment, s'inclouen les referències bibliogràfiques i els annexos.

[en] The objective of this thesis is to explore the little known reality of Rural Financial Intermediation, its' location arrangement and barrier in reaching Rural Enterprise, rural economic activities and agrarian farm of rural areas and producing indication of multidimensional financial inclusion agenda. We also would like to analyse rural credit and savings culture and determine institutional good practice both for Bank and Microfinance Institute (MFI) at rural level. We need to compare between Bank and Microfinance Institute, whether it has the advantageous spatial arrangement in rural context along with its institutional good practice and the pattern of financial inclusion determinants, creating access to finance, in reaching Rural Enterprise. In remote areas of Bangladesh, it is difficult for people and their enterprises to get loans and other financial services because banks are geographically away from them and located in well-endowed areas following the administrative centres. Moreover, the basic products (mainly credit facilities) of financial intermediaries are not easily reachable to them because of the required formalities, imperfect product design and sceptical attitude of the bankers to expose the facilities as per need. Banks' preference to physical collateral, mainly landed properties and assurance of source of proper fund flow to ensure loan repayment disappoint further entrepreneurship. Though, agricultural banks have presence in rural remote areas yet they are exposed through government directives along with few non-competitive ideas, and are the last resort of village. These are insolvent by inheritance and avoid challenges of rural enterprises. Few banks have their outlets in rural areas and have been working as deposit hunting agents. Available literature reveals that every year more than 60% of rural deposits are being channelized to urban appetite showing a clear discrimination through policy limitation of spatial banking regulation. On the other hand bank default culture is well patronized in social system. The non-performing loan (NPL) at national level is rising at an alarming rate ultimately. However, the rise of NGO-MFIs (Non-Government Organization- Microfinance Institute) during 1970s, created a new wave in shaping the financial services in rural areas by overcoming primarily physical distance as they favoured rural locations being around rural markets. Secondly, they developed newer lending model to favour rural poor and their micro and small enterprises by easing cultural and organizational barriers, who on the other hand had never been able to reach the conventional banking system both physically and culturally. But the limitation exists within system. It has become tough to continue supporting the growing demand of rural enterprises as they grow over time and these enterprises use multiple sources to meet their demand. Even the few rural big enterprises have to hire fund from conventional banks, enduring much hindrances and going across geographical boundaries, because the MFI-credit policy fails to meet the high commercial demand. MFIs are also barred by regulations to collect public fund, though few are conditionally permitted. They also cannot perform regular baking business, which are required by the rural enterprises to maintain their daily transactions. Our research is based on questionnaire survey on the demand side of four rural fields in Bangladesh. Based on gathered data the statistical analysis including extensive literature survey expresses discriminative financial structure that avoids rural entities. Our finding ensures that there is a significant association between distance and borrowing and in case of MFIs it is highly supported by tolerable costing and flexible documentation compared to conventional banks. This thesis is structured in seven chapters. The First chapter of the thesis deals to make a ground give a conceptual framework identify the background problems that leads to research questions, explain research objectives, tells about research hypothesis and finally explain the justification of this research work. The Second chapter tells about rural economy and rural credit in Bangladesh. Literature Review in Chapter three presents the existing thoughts and findings regarding the issues around the objective of the thesis. Issues are sensitive because we use an approach of multidisciplinary complexity. Chapter four reveals the "Research Methodology". It explains the field selection procedures, description of fields, location of rural market where the rural enterprises are, indicator, relevant issue and data gathering, questionnaire and the survey, data analysis, time schedule and finally problem in field regarding proper data collection have been explained. Chapter five describes few in depth issues and concepts related to money and rural financing environment. Rural Informal money market and historical development, MFIs, its evolution, women empowerment, changing geography of rural financial landscape distance, etc. Chapter six is the core one named Data Analysis & Interpretation. The overall characteristics of data have been explained and discussed herein. The quantitative issues are the base for the scientific qualitative evaluation matters. Chapter seven stands as suggestion and recommendation like a conclusion. And finally are the references and annexes.