BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Una recent sentència del Tribunal Suprem ha basat la fallada en un informe del Comitè de Bioètica d'Espanya sobre la maternitat subrogada, la qual cosa coincideix amb un creixent debat sobre la necessitat d'incorporar aquest tipus de comitès a la Carta Magna de cada país. No obstant això, la seva constitucionalització planteja no pocs problemes, tant per la possible composició d'aquest òrgan com per la naturalesa dels seus informes i la seva relació amb el poder legislatiu i el judicial. Per a analitzar aquesta complexa qüestió, i emprant com a fil vertebrador la resolució judicial dictada sobre la maternitat subrogada, estudiarem tres alternatives i el seu reflex en aquesta temàtica, en concret: a) com a "joc de suma zero" versus "repartiment de cromos"; b) com a "igualtat d'oportunitats versus "igualtat de resultats": c) a conseqüència de la Quarta Revolució Industrial.

[en] A recent ruling by the Supreme Court has based the ruling on a report by the Spanish Bioethics Committee on surrogate motherhood, which coincides with a growing debate about the need to incorporate this type of committee into the Magna Carta of each country. However, its constitutionalization poses many problems, both due to the possible composition of said body and the nature of its reports and its relationship with the legislative and judicial powers. In order to analyze this complex issue, and using the judicial resolution issued on surrogate motherhood as the backbone, we will study three alternatives and their reflection on said theme, specifically: a) as a "zero-sum game" versus "distribution of cards"; b) as "equal opportunities versus "equal results": c) as a consequence of the Fourth Industrial Revolution.
[ca] Unitat, desigualtat, comunitat. Les crisis de governança urbana de 1520 i la constitució de l'ordre comuner Aquest article adopta un mètode dual, retrospectiu i prospectiu, per tal de sortejar anacronismes imperceptibles en l'estudi de les condicions polítiques a escala urbana de l'aixecament castellà de 1520. L'article proposa primer un marc d'interpretació centrat en la categoria de governança, i a continuació efectua comparacions entre la fesomia i el contingut dels formats institucionals establerts a les capitals comuneres i a les juntes urbanes de 1808. Aquest enfocament permet identificar com a precondició de la nova governança co munera l'apropiació per la comunitat urbana de la capacitat de designar tots els càrrecs institucionals, i defineix com els seus eixos la revocabilitat dels d'ofi cis de govern i la capacitat de representació de les organitzacions estamentals —de pecheros i privilegiats— a les juntes urbanes; finalment, a les conclusions s'ofereix una reflexió sobre les Comunitats de Castella com a moment de política potencialment absoluta, la qual cosa permet deixar d'interpretar-les des de la dicotomia tradicional/modern.

[en] Unity, inequality, community. The urban government crises of 1520 and the constitution of the comunero order This article adopts a dual method – retrospective and prospective – in order to circumvent imperceptible anachronisms in the study of the political condi tions at the urban scale of the Castilian uprising of 1520. The text first propos es an interpretive framework centered on the category of mats established in the comunero capitals and in the urban juntas of 1808. This approach helps identify the appropriation of the capacity to designate all pub lic offices by the urban community as a precondition of the new communal governance, and defines as its axes the revocability of governors and the ca pacity for representation of the stratified organisations – of taxpayers and the privileged – in the urban juntas; finally, the conclusions offer a reflection on the Comunidades of Castile as a moment of potentially absolute politics, which makes it possible to overcome the traditional/modern dichotomy.
[ca] L'historicisme fou un element comú de la cultura liberal a Catalunyai adoptà diverses formulacions entre moderats i progressistes. Aquestarecerca se centra en la seva projecció en els espais de Barcelona. A través dela seva popularització, l'historicisme va permetre que el món popular sel'apropiés. L'enderroc de la Ciutadella es convertí en el projecte culminantde l'historicisme popular i democràtic, i la materialització del seu lideratge,en la transformació urbanística de la ciutat, iniciada amb la revolució liberal.L'historicisme popular formulà la seva pròpia historicitat del canvi política partir dels discursos historicistes precedents de moderats i progressistes.

[en] Historicism was a common element of liberal culture in Catalonia, taking various shapes and guises among moderate and progressive sectors. This study focuses on the shape given to its formulations in the spaces of Barcelona. Through its popularisation, historicism enabled the wider public to become more closely engaged with liberal culture. The demolition of the Barcelona fortress known as the Ciutadella was to become the culminating project of popular, democratic historicism, and the materialisation of its leadership, in the urban transformation of the city, first instigated with the Liberal Revolution. Popular historicism soon formulated its own historicity of political change based on historicist discourses originating in moderate and progressive sectors.
[ca] L'objectiu d'aquest article és el de proposar una nova aproximació crítica a l'obra de Vittorio Pica (1862-1930), crític d'art italià, i els seus interessos sobre la pintura moderna espanyola i especialment sobre Joaquín Sorolla. El punt de partida ha estat la descoberta d'una col·lecció significativa de cartes inèdites de Pica, adrec¸ades a Sorolla, i datades entre 1901 i 1914. Tenint en compte una consideració més àmplia sobre el paper que Pica tingué en centrar la seva atenció en les recerques artístiques més avanc¸ades de finals del XIX, aquest article proposa també revisar la fortuna que Sorolla aconseguí a Itàlia a inicis del segle XX: des de les seves participacions a la primera Exposició Internacional d'Art a Venècia, l'adquisició de la seva pintura Cociendo la vela en les col·leccions del Museu Modern Galleria Ca' Pesaro, fins a la seva presència a l'Exposició Internacional d'Art a Roma el 1911.

[en] This article presents a new appraisal of the work of the Italian art critic Vittorio Pica (1862-1930), an admirer of modern Spanish painting, and especially of Joaqu´ın Sorolla. Our starting point is the recently discovered collection of letters from Pica to Sorolla dated between 1901 and 1914. Taking a broad view of Pica's studies of the artistic avant-garde of the late nineteenth century, the article also traces Sorolla's fortunes in Italy at the beginning of the twentieth: his participation in the first International Art Exhibition of Venice, the acquisition of his painting Cociendo la vela by the Ca' Pesaro Modern Art Gallery, and his presence at the International Art Exhibition of Rome in 1911.
[ca] Presentem en aquesta aportació el recurs COMUN-ES (http://comun-es.com), plataforma que acull una comunitat creixent d'investigadors en l'àmbit de la llengua, la literatura i la cultura hispàniques. Ens detenim, en primer lloc, en els seus fonaments teòrics, partint del concepte de comunitat epistèmica. En segon lloc, realitzem un breu recorregut del desenvolupament del projecte per passar a detallar la seva estructura i les seves funcionalitats. Finalment, analitzem les possibilitats de futur del recurs, que inclouen també un desplaçament invers que va de les xarxes virtuals a les presencials.

[en] In this contribution we present the COMUN-ES (http://comun-es.com) resource, a platform that hosts a growing community of researchers in the field of Hispanic Language, Literature and Culture. First of all, we look at its theoretical foundations, based on the concept of epistemic community. Secondly, we take a brief look at the development of the project and then we go on to detail its structure and functionalities. Finally, we analyze the future possibilities of the resource, which also include a reverse shift from virtual to face-to-face networks.
[ca] El que entenem aquí per fonètica forense comprèn dos objectius jurídics i judicials separats per unes perspectives metodològiques molt, encara que no totalment, diferents. Es tracta del que anomeno d'una manera genèrica la 'comparació de marques' i la 'identificació de veu'. El primer treballa per establir si dues o més expressions utilitzades per distingir uns mateixos productes o serveis poden induir els usuaris a confondre-les ja sigui perquè sonen massa igual o perquè fan creure que hi ha un nexe comercial entre elles. Aquí la cerca fonètica té un component fonamentalment lingüístic. El segon, en canvi, s'orienta cap a determinar si dos o més enregistraments de veu pertanyen o no a una mateixa persona. Tot i que no s'hi descarta cap escorcoll lingüístic, ara la cerca gira sobretot a l'entorn de les característiques acústiques de les veus analitzades i dels seus índexs de probabilitat d'individualització.

[en] As it is understood here forensic phonetics includes two juridical and judicial goals with some very, but not absolutely, different methodological perspectives. They are what I would generically call 'trademarks comparison' and 'voice identification'. The first attempts to establish whether two or more expressions used to distinguish the same products or services can lead users to confuse them due to their excessive phonetic resemblance or make one sense that there is some commercial link between them. Here the phonetic research has a basically linguistic character. The second one instead is oriented towards determining whether two or more voice records belong or not to the same and unique person. Although a linguistic treatment is not discarded, the most genuine research now is based on the acoustical characteristics of the analyzed voices and their statistical probability of uniqueness. &nbsp;
[ca] La Periègesi de Pausànias s'ha d'entendre com una obra literàriament complexa i en connexió amb les tendències estètiques de la seva època. El present article mira de mostrar com al llibre VIIè, on el narrador ens situa a l'àrea de Patra, el discurs historiogràfic integra diversos relats de signe eròtic. En analitzar-los advertim l'ús per part de Pausànias dels mateixos tòpics i la mateixa fraseologia emprats per la novel.lística contemporània. La concentració dels relats al llibre setè ha de respondre a una estratègia narrativa que en faci el signe d'una característica del marc geogràfic. Altrament dit, els personatges de les històries d'amor actuen com a evocadors d'una simbologia.

[en] Pausanias's Periegesis must be understood as a complex literary work, linked to the aesthetic contemporary trends. This article aims to show how the seventh book, which the author situates in the Patras' area, the historiographical discourse incorporates many stories with erotic overtones. By analysing them, we realise that Pausanias used the same topics and phraseology as the contemporary novelists. The concentration of stories in the seventh book can be explained by the action of a narrative strategy that uses them as a sign of a characteristic of the geographical area. In other words, the characters in the love stories act as spokespersons for a symbology.
[ca] Partint del conflicte amb la mineria il·legal d'or a la regió del Tapajós (Pará, Brasil), i la contaminació del riu per mercuri, aquest article proposa traçar algunes coordenades sobre la importància de les relacions d'interdependència per a l'anàlisi dels impactes i resistències a ecosistemes amenaçats per l'extractivisme. Tenint en compte la complexitat de la interdependència humana i no-humana amb el riu, el text navega entre relats de camp i diferents bibliografies sobre el tema, teixint un acostament a la polifonia multiespecífica de la selva amazònica des de relacions que, enmig de diversos conflictes socioambientals, segueixen reproduint la vida al riu Tapajós.

[en] Starting from the conflict with illegal gold mining in the Tapajós region (Pará, Brazil), and the contamination of the river by mercury, this article proposes to trace some coordinates on the importance of interdependent relations for the analysis of impacts and resistance in ecosystems threatened by extractivism. Considering the complexity of human and non-human interdependence with the river, the text navigates between field testimonies and different bibliographies on the subject, building an approach to the multi-species polyphony of the Amazon rainforest through relationships that, in the middle of diverse socio-environmental conflicts, continue to reproduce life in the Tapajós River.
[ca] El tipus i els temes que s'utilitzen en els discursos dels partits polítics d'extrema dreta configuren, sens dubte, alguns dels seus trets més visibles. L'autoritarisme, el rebuig de la immigració o la crítica destructiva de les institucions de l'Estat i de la resta de partits polítics són alguns dels temes que els caracteritzen. Igualment, sembla que l'element que més identifica aquest discurs és el seu elevat contingut emocional i, més concretament, l'alta intensitat de l'ús de missatges que activen la por en la població receptora. Aquesta investigació rastreja la presència de la por en els discursos del partit polític espanyol d'extrema dreta Vox. En mesura la intensitat, recull els termes amb què es designa i mostra, a més, la seva associació amb el procés discursiu de construcció d'enemics. En concret, per a mesurar la intensitat, seleccionar i quantificar els termes dels discurs de la por, s'hi exploren, durant l'any 2019, els missatges en el compte de Twitter d'aquest partit, i es compara, durant el mateix any, amb la presència de temor o de por en els comptes de la xarxa oficial equivalent de la resta de partits polítics.

[en] The kind of and specific subjects used in the discourse of far-right political parties constitute, undoubtedly, some of their most visible traits. Authoritarianism, the rejection of immigration or the destructive critique of state institutions and the rest of political parties are some of the subjects that characterize this kind of parties. Also, it seems that the element which best identifies their discourse is its high emotional content and, more specifically, the high intensity of the use of messages to activate fear in the receiving population. This paper traces the presence of fear in the discourse of the Spanish far-right political party Vox. It measures its intensity, lists the terms used to designate it, and shows its links to the discursive process of enemy construction. In particular, in order to measure the intensity of its discourse of fear and to pick out and quantify the terms used in it, this paper examines the party's message in its official Twitter account during 2019, and compares them to the presence of fear or dread in the messages of the rest of political parties in their respective account in the same social network.
[ca] Aquest article estudia la protecció dels lletrats de les Índies per part dels virreis a finals del segle xvii. Pretén discutir la lectura historiogràfica clàssica que atribueix als virreis indians un poder de protecció menor respecte a la gent de saber. S'aborden dues figures destacades, procedents tant de la Nueva España com del Perú, les trajectòries de les quals es van veure afectades fonamentalment per la seva proximitat i el tracte amb els virreis.

[en] This article deals with the protection of preachers in the Indies by the viceroys, at the end of the 17th century. It aims to discuss the classical historiographical reading that attributes to the Indian viceroys a lesser power of protection with respect to the people of knowledge. For this reason, he resorts to two prominent figures, from both New Spain and Peru, whose careers were favorably affected by his closeness and dealings with two viceroys.
[ca] Documentem en un estudi de cas les experiències d'aprenentatge en línia de coreà que realitza una traductora catalana que segueix sèries de du-rama i escolta música K-pop en el seu temps lliure. Esbrinem com desenvolupa aquesta &gt;motivació, quines pràctiques discursives realitza, quins recursos del web descobreix i utilitza per aprendre l'idioma (aplicacions, xarxes socials) o quines estratègies de comprensió i raonament implementa en el seu aprenentatge informal. Les nostres dades procedeixen d'entrevistes semiestructurades i de l'observació en línia dels seus espais d'afinitat (compte a Twitter, perfils coreans d'Instagram), amb el seu consentiment informat. Els resultats mostren que la seva motivació per la música i les sèries coreanes, així com pels contextos fandom que envolten aquests productes, l'han animat a aprendre la llengua de manera informal. En conseqüència, utilitza diverses aplicacions i recursos web segons les seves creences i experiències amb la llengua, ja que considera que la gramàtica és més fàcil que el vocabulari i que aquest resulta fonamental per comunicar-se. Tot i que aquesta jove valora positivament aquestes pràctiques d'aprenentatge informal, decideix complementar-lo amb un curs formal de coreà.

[en] We offer a case study about the online learning experiences of a Catalan translator who in her free time watches du-rama series and listens to K-pop music. We get to know the development of her motivation, her discursive practices, the web resources she discovers and utilizes to learn the language (apps, social networks) or what comprehension and reasoning strategies she implements in her informal learning. Our data come from semi-structured interviews and from online observations of her affinity spaces (Twitter account, Korean Instagram accounts) with her informed consent. Our findings disclose that her motivation for Korean music and series, as well as for the fandom contexts surrounding these products, have encouraged her to learn the language in an informal way. As a result, she uses different apps and specific web resources according to her beliefs and experiences with the language, since she considers that grammar is easier than vocabulary, and that the latter is key to communication. Although the young woman holds in high regard these informal learning practices, she believes it is necessary to complement them with formal training of Korean.
[ca] Aquest text, que té el seu origen en la ponència que vam presentar al simposi internacional Fonts gràfiques i documentals per a l'estudi històric dels hospitals (abril 2013), pretén oferir un petit mostrari de la informació que es pot extreure i les conclusions que se'n deriven, de la consulta directa de les fonts documentals de l'antic hospital de la Santa Creu de Barcelona. El punt de partida de la nostra recerca s'emmarca en els mateixos orígens històrics d'aquesta centenària institució, és a dir, l'albada del segle xv. En aquest sentit, bàsicament hem fet servir els llibres d'entrades de malalts i d'expòsits, un minutari comptable i uns manuals notarials del quatre-cents i d'èpoques posteriors, conservats a la Biblioteca de Catalunya i a l'Arxiu Històric de la Fundació de l'Hospital de la Santa Creu i Sant Pau. El nostre propòsit no és fer-ne un estat de la qüestió, ni esbossar una història de la pobresa barcelonina, ni tampoc plantejar una visió comparativa de les institucions hospitalàries, senzillament, després de reflexionar sobre el tema, mirarem de dialogar amb les fonts i que siguin elles les que parlin. Procurarem, en el possible, sentir la veu dels pobres del passat, però sense oblidar que la pobresa no és propietat exclusiva dels temps medievals.

[en] This essay is based on the paper presented at the International Symposium Documentary and visual sources for the historical study of hospitals (April 2013), and it aims to offer a small sample of the information that can be extracted from the direct consultation of the documentary sources of the old Hospital de la Santa Creu in Barcelona, and the conclusions that can be derived from it. Our research begins with the birth of this centuries-old institution, that is, at the dawn of the fifteenth century. In this sense, we have basically used the books of admission of patients and foundlings, a minute book and several notarial manuals from fifteenth-century and later, preserved in the Library of Catalonia and the Historical Archive of the Foundation of the Hospital de la Santa Creu i Sant Pau. Our purpose is not to overview the history of poverty in Barcelona or to establish a comparison between its hospitals, but rather to reflect upon the sources, enter into a dialogue with them and let them speak for themselves. When possible, we will try to listen to the voices of the poor of the past, without forgetting that poverty is not exclusive to the medieval period.
[ca] El present treball té com a objectiu analitzar el concepte de revolució present en el neobarroc de Severo Sarduy. En l'obra de l'escriptor cubà existeix una preocupació profunda per replantejar la idea de revolució en un context en el qual intel·lectuals com Octavio Paz van anunciar la mort d'aquesta. Davant d'aquest escepticisme respecte a allò revolucionari, Sarduy no va optar per abandonar la idea de revolució, sinó que la va reelaborar a través de la combinació d'una persistent crítica al capitalisme i la crítica a la metafísica occidental present en la filosofia francesa de la seva època. La unió d'ambdues crítiques és el que fa peculiar el seu concepte de revolució en el qual el llenguatge i el cos també tenen un lloc central per a platejar allò revolucionari.

[en] The aim of this paper is to analyze the concept of revolution that is present in the neobaroque of Severo Sarduy. There is, in the work of the Cuban writer, a deep concern for redefining the idea of revolution in a context in which intellectuals like Octavio Paz announced its death. Facing this skepticism regarding the revolutionary, Sarduy did not opt for abandoning the idea of revolution, but he reworked it through the combination of a persistent critique of capitalism and the critique of western metaphysics that was present in French philosophy of his time. The union of both critiques is what makes his concept of revolution peculiar, in which language and body have a central place to raise the revolutionary.
[ca] Aquest article examina la forma en què l'Estat de benestar de la República de Xipre recolza i inclou a les persones amb discapacitat a través dels serveis prestats pel Departament per a la Inclusió Social de les Persones amb Discapacitat (DSID). L'objectiu és analitzar el DSID com a estudi de cas per a determinar si ha complert la seva missió de garantir els drets de les persones amb discapacitat a través dels seus serveis. Es va emprar una metodologia de recerca quantitativa, principalment mitjançant un qüestionari de preguntes tancades distribuït als usuaris dels serveis a través d'organitzacions afins. Els resultats de l'enquesta es van processar, van analitzar i van comparar amb els Informes Anuals de la DSID. L'estudi identifica problemes en el si de la DSID i aporta solucions a aquests.

[en] This article examines how the Republic of Cyprus's welfare state supports and includes people with disabilities through the services provided by the Department for Social Inclusion of Persons with Disabilities (DSID). The aim is to analyze the DSID as a case study to determine whether it has fulfilled its mission to ensure the rights of people with disabilities through its services. A quantitative research methodology was employed, primarily using a closed-ended questionnaire distributed to service users via related organizations. The survey results were processed, analyzed, and compared with the DSID's Annual Reports. The study identifies problems within the DSID and provides solutions for these issues.