[ca] En aquesta tesi, revisem les alternatives que tenen les i els investigadors per a proposar projectes de recerca sobre audiovisual immersiu, en específic, aquells que busquen indagar sobre les respostes emocionals que aquest tipus de continguts produeixen sobre el públic a causa de l'àudio immersiu. El nostre marc teòric s'integra de diverses perspectives teòriques, models i marcs conceptuals que ajuden a comprendre la multidimensionalitat dels processos relatius a la percepció, significació i la identificació de les emocions humanes. A més revisem els elements clau dels processos cognitius involucrats a desencadenar respostes emocionals. Expliquem breument les característiques d'alguns processos en la significació i els relacionem amb els processos creatius en la concepció d'un audiovisual immersiu. Donant-nos suport en la perspectiva metodològica de la recerca liderada per la pràctica analitzem un cas propi per a proposar una sèrie de suggeriments que permetin a les i els investigadors generar projectes de recerca sobre temes relacionats a la significació, la resposta emocional, i la comprensió narrativa d'audiovisuals amb àudio immersiu. Concloem que és altament recomanable la concepció d'un equip de treball interdisciplinari en el desenvolupament d'aquesta mena de projectes de recerca. També trobem indicis que apunten al fet que l'aposta per desenvolupar aquests projectes, és una forma en què les universitats i les facultats de comunicació redueixin la bretxa entre la velocitat amb la qual emergeixen de nous fenòmens i objectes de la comunicació i es consoliden aspectes formals de la seva recerca. En aquest sentit, creiem que les perspectives metodològiques similars a la recerca liderada per la pràctica han de continuar sent considerades com a alternatives viables i vàlides en les facultats de comunicació. A més revisem dues vies per a la realització d'experiments que utilitzen textos portadors audiovisuals de formats immersius, on hem identificat els principals avantatges i desavantatges d'utilitzar una opció o una altra, però en qualsevol cas, concloem que és molt necessari comptar amb la infraestructura suficient en les universitats per a formalitzar la recerca en el camp de l'audiovisual immersiu, especialment en anys recents on la tecnologia immersiva ha transcendit cap al consum col·lectiu, on les empreses tecnològiques requeriran amb major mesura professionals especialitzats en el camp. També concloem que la falta d'estàndards i convencions sobre els formats i elements de l'audiovisual immersiu produeixen situacions que compliquen la comprensió òptima del fenomen per part dels investigadors. Per això es proposen els conceptes de comportament i configuració, així com una alternativa que basada en la teoria de la metàfora conceptual permet explicar elements propis de l'àudio immersiu i la espacialització sonora, anomenada aquí com la metàfora de l'oceà sonor. Finalment, trobem indicis que assenyalen que en l'actualitat les condicions tecnològiques, comercials, culturals, i mediàtiques permeten un escenari òptim per a desenvolupar propostes de recerca en fenòmens de l'audiovisual immersiu, concretament els relatius a la immersió sonora, i la seva relació amb les respostes emocionals i de significació del subjecte, sempre que existeixi un suport i suport institucional, acadèmic o empresarial que permeti a les i els investigadors, el lliure desenvolupament de pràctiques interdisciplinàries, artístiques i experimentals.

[en] In this thesis, we review the options available to researchers to propose projects on immersive video and audio content, specifically, those that seek to investigate the emotional responses that this type of content produces in the audience as a result of immersive audio. Our theoretical framework integrates some theoretical perspectives, models and conceptual frameworks that contribute to understanding the multidimensionality of processes related to the perception, signification and identification of human emotions. In addition, we review the key elements of the cognitive processes involved in triggering emotional responses. We briefly describe the characteristics within the processes of signification and relate them to the creative processes in the conception of immersive media. Taking the methodological perspective of practice-led research, we analyse a case study to propose a series of suggestions to enable researchers to generate research projects related to signification, emotional response, and narrative comprehension within immersive media with immersive audio. We conclude that it is highly recommended the conception of an interdisciplinary working team in the development of this type of research projects We also found evidence to suggest that the commitment to developing such projects is a way for universities and communication faculties to reduce the gap between the speed with which new phenomena and objects of communication emerge and formal aspects of their research are consolidated In this sense, we believe that methodological perspectives similar to practice-led research should continue to be considered as feasible and valid alternatives in communication studies departments. In addition, we reviewed two ways of conducting experiments using immersive format audiovisual content, where we identified the main advantages and disadvantages of using one option or the other, but in any case, we concluded that there is a great need for universities to have sufficient infrastructure to formalise research in the field of immersive media, especially in recent years where immersive technology has transcended into mainstream consumption, where technology companies will require more and more professionals specialised in the field. We also conclude that the lack of standards and conventions about the formats and elements of immersive audiovisual produce situations that complicate the optimal understanding of the phenomenon by researchers. For this reason, we propose concepts such as behaviour and configuration, as well as an alternative that is based on conceptual metaphor theory to explain elements of immersive audio and sound spatialisation, referred to here as the metaphor of the sonic ocean. Finally, we find indications that point to the fact that the current technological, business, cultural and media conditions provide an optimal scenario for developing research projects on immersive media phenomena, specifically those related to immersive audio and how it affects the emotional responses and signification processes of users, assuming that there is an institutional, academic and/or business endorsement and support that enables researchers to freely develop interdisciplinary, artistic and experimental practices.