[ca] Aquesta tesi doctoral es presenta com a compendi de 3 publicacions en revistes d'alt impacte que segueixen una coherència temàtica ja que exploren l'utilitat de l'ecografia en la valoració de la sarcopènia en pacients amb obesitat i candidats a cirurgia bariàtrica tant en la fase pre- (Simó-Servat et al. J Clin Med. 2022;11:2886) com post-cirurgia (Simó-Servat et al. Obes Surg 2023; 33:1211-1217), així com en pacients de més de 70 anys amb diabetis i fragilitat, la majoria també amb obesitat (Simó-Servat et al. Biology 2023;12:884). Les troballes de la tesi obren noves perspetives a l 'hora d 'avançar en l 'estudi de la composició corporal en els pacients amb obesitat sarcopènica. La utilitat de l'ecografia músculoesqueletètica pel diagnòstic de la obesitat sarcpènica és el que els tres articles de la tesis present intenten validar i demostrar, proporcionant bones correlacions entre ela paràmetres que ens ofereix la bioimpedància elèctrica (un mètode gold estandar per l'estudi de composició corporal) i la distància del greix subcutani i el gruix muscular. Per tant, les principals aportacions d'aquest treball és el valor que té l'ecografia muscular (concretament del quàdriceps) com mètode de cribratge per identificar els pacients amb obesitat sarcopènica i com eina per monitoritzar els canvis que hi ha en la composició corporal després de la cirurgia bariàtrica. Alhora es demostra també la seva utilitat per informar-nos de la capacitat funcional en pacients fràgils d'edat avançada amb diabetis, que es relaciona amb els tests de qualitat de vida. Des del punt de vista d'aplicació pràctica dels resultats, aquesta tesi es paradigmàtica ja que pot canviar el procediment diagnòstic i de seguiment d'una condició cada vegada més freqüent com és l'obesitat sarcopènica. Val a dir que la simplicitat i innocuïtat de l'ecografia son clarament un avantatge respecte a les altres tècniques per l'estudi de la composició corporal. El punts forts de la tesi és que s'ha comparat amb la BIA (mètode estàndard) demostrant que son mètodes complementaris però al ser estudis pilot caldrà confirmar-ho en d'altres estudis on s'incloguin més pacients. A partir dels resultats obtinguts en aquesta tesi s obren noves línies d investigació que acabaran repercutint en un millor diagnòstic i tractament personalitzat: - Establir punts de tall per al diagnòstic d obesitat sarcopènica adaptats a diferents poblacions - Protocolitzar i estandarditzar el mètode de medició de l ecografia per tal d establir un diagnòstic més precís d'obesitat sarcopènica - Treballar en la detecció de canvis qualitatius en l estructura muscular mitjançant ecografia que permeti un diagnòstic més precoç i contribuir a modificar el pronòstic de la malaltia Com a punts febles a destacar que es tracta d un estudi pilot i que per tant els resultats han de ser validats en sèries més àmplies. També la falta d una definició i punts de tall estandaritzats, però tal i com s ha comentat en el paràgraf anterior, això obre noves vies de treball per continuar avançant en aquesta línia. D altra banda, a la versió final de la tesi es va decidir eliminar la part de deteriorament cognitiu i la seva relació amb l obesitat sarcopènica, com estava inicialment previst en el projecte. Això es va fer per centrar els esforços i resultats en la validació de l ecografia com a mètode diagnòstic de l obesitat sarcopènica. El deteriorament cognitiu és una entitat complexa que requereix un estudi en profunditat per separat. Els tres treballs publicats en revistes revisades per parells i amb factor d'impacte reconegut ja parla en favor de la solidesa del treball efectuat. Les línies de futur plantejades també donaran de ben segur els seus fruits que es traduiran en d'altres publicacions, motiu pel quan treballarem.

[es] Esta tesis doctoral se presenta como una recopilación de 3 publicaciones en revistas de alto impacto que siguen una coherencia temática, ya que exploran la utilidad de la ecografía en la evaluación de la sarcopenia en pacientes con obesidad y candidatos a cirugía bariátrica, tanto en la fase preoperatoria (Simó-Servat et al. J Clin Med. 2022; 11:2886) como en la postoperatoria (Simó-Servat et al. Obes Surg 2023; 33:1211-1217), así como en pacientes mayores de 70 años con diabetes y fragilidad, la mayoría de ellos también con obesidad (Simó-Servat et al. Biology 2023; 12:884). Los hallazgos de la tesis abren nuevas perspectivas para avanzar en el estudio de la composición corporal en pacientes con obesidad sarcopénica. La utilidad de la ecografía musculoesquelética para diagnosticar la obesidad sarcopénica es lo que los tres artículos de la tesis intentan validar y demostrar, proporcionando fuertes correlaciones entre los parámetros proporcionados por la impedancia bioeléctrica (un método estándar de oro para estudiar la composición corporal) y el grosor de la grasa subcutánea y el grosor muscular. Por lo tanto, las principales contribuciones de este trabajo radican en el valor de la ecografía muscular (específicamente del cuádriceps) como método de detección para identificar a pacientes con obesidad sarcopénica y como herramienta para monitorear los cambios en la composición corporal después de la cirugía bariátrica. También se demuestra su utilidad para informarnos sobre la capacidad funcional de pacientes ancianos y frágiles con diabetes, lo que se correlaciona con pruebas de calidad de vida. Desde una perspectiva de aplicación práctica, esta tesis es innovadora, ya que puede cambiar los procedimientos de diagnóstico y seguimiento de una afección cada vez más común, como la obesidad sarcopénica. Cabe destacar que la simplicidad y seguridad de la ecografía son ventajas claras en comparación con otras técnicas para estudiar la composición corporal. Las fortalezas de la tesis radican en la comparación con la impedancia bioeléctrica (el método estándar), demostrando que son métodos complementarios, pero se necesita una mayor validación en estudios más amplios. Basándonos en los resultados obtenidos en esta tesis, se abren nuevas líneas de investigación que finalmente conducirán a un mejor diagnóstico y tratamiento personalizado: Establecimiento de puntos de corte para el diagnóstico de la obesidad sarcopénica adaptados a diferentes poblaciones. Estandarización y protocolización del método de medición por ecografía para un diagnóstico más preciso de la obesidad sarcopénica. Trabajo en la detección de cambios cualitativos en la estructura muscular mediante ecografía que permita un diagnóstico más temprano y contribuya a modificar el pronóstico de la enfermedad. En cuanto a las debilidades, es importante señalar que se trata de un estudio piloto y, por lo tanto, los resultados deben validarse en cohortes más grandes. Además, la falta de definiciones y puntos de corte estandarizados, pero como se mencionó en el párrafo anterior, esto abre nuevas vías para trabajos futuros. Por otro lado, en la versión final de la tesis, se omitió la parte sobre el deterioro cognitivo y su relación con la obesidad sarcopénica, como se había planeado inicialmente en el proyecto. Esto se hizo para centrar los esfuerzos y resultados en la validación de la ecografía como método de diagnóstico de la obesidad sarcopénica. El deterioro cognitivo es una entidad compleja que requiere un estudio en profundidad por separado. Los tres trabajos publicados en revistas revisadas por expertos con factores de impacto reconocidos hablan de la solidez del trabajo realizado. Las direcciones futuras propuestas sin duda darán sus frutos, que se traducirán en más publicaciones y más trabajo por delante.