BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Des dels últims anys, el paradigma de la ciutat intel·ligent ha estat influint en la gestió sostenible dels recursos hídrics urbans. Els esquemes de mesurament intel·ligent per als usuaris finals s'han convertit en una estratègia important perquè les empreses d'aigua tinguin un coneixement profund i minuciós sobre l'ús de l'aigua a les ciutats. A més de reduir certes despeses de mà d'obra, com els relacionats amb la lectura manual de comptadors, es diu que aquest flux d'informació detallada i contínua millora l'eficiència de la xarxa i millora la planificació de l'aigua en tenir patrons de demanda i pronòstics més detallats. La investigació centrada en aquestes iniciatives ha estat molt prolífica en països com Austràlia. No obstant això, s'ha prestat menys atenció acadèmica al desenvolupament del mesurament intel·ligent en altres geografies. Aquest document se centra en el mesurament intel·ligent de l'aigua a Espanya i, més concretament, en documents i reflexions sobre l'experiència de la ciutat d'Alacant (sud-est d'Espanya), un cas pioner de desplegament massiu de lectura remota de comptadors d'aigua a nivell de llar i per a grans ciutats clients. A través de dades i entrevistes amb els administradors de l'empresa d'aigua, llancem llum sobre les despeses i els beneficis inicials, així com les potencialitats i els problemes (inesperats) d'aquesta tecnologia per contribuir a cicles d'aigua urbans més sostenibles.

[es] Desde los últimos años, el paradigma de la ciudad inteligente ha estado influyendo en la gestión sostenible de los recursos hídricos urbanos. Los esquemas de medición inteligente para los usuarios finales se han convertido en una estrategia importante para que las empresas de agua tengan un conocimiento profundo y minucioso sobre el uso del agua en las ciudades. Además de reducir ciertos costos de mano de obra, como los relacionados con la lectura manual de contadores, se dice que ese flujo de información detallado y continuo mejora la eficiencia de la red y mejora la planificación del agua al tener patrones de demanda y pronósticos más detallados. La investigación centrada en esas iniciativas ha sido muy prolífica en países como Australia. Sin embargo, se ha prestado menos atención académica al desarrollo de la medición inteligente en otras geografías. Este documento se centra en la medición inteligente del agua en España y, más concretamente, en documentos y reflexiones sobre la experiencia de la ciudad de Alicante (sudeste de España), un caso pionero de despliegue masivo de lectura remota de contadores de agua a nivel de hogar y para grandes ciudades clientes. A través de datos y entrevistas con los administradores de la empresa de agua, arrojamos luz sobre los costos y los beneficios iniciales, así como las potencialidades y los problemas (inesperados) de esta tecnología para contribuir a ciclos de agua urbanos más sostenibles.
[ca] En aquest taller, adreçat al professorat i personal de gestió de la UOC, s'explicarà què és el moviment dels recursos educatius oberts (OER), es veuran els aspectes més importants que cal tenir en compte i es parlarà de les llicències disponibles per a publicar material docent en accés obert. També es parlarà de l'OpenCourseWare de la UOC i del Repositori institucional O2.

[es] En este taller, dirigido al profesorado y personal de gestión de la UOC, se explicará qué es el movimiento de los recursos educativos abiertos (OER), se verán los aspectos más importantes a tener en cuenta y se hablará de las licencias disponibles para publicar material docente en acceso abierto. También se hablará del OpenCourseWare de la UOC y del Repositorio institucional O2.
[ca] Projecte que desenvolupa en l'arquitectura J2EE una aplicació de comerç electrònic virtual basat en una botiga de cosmètics amb accés per usuaris, gestió administrativa i cistell de la compra.

[es] Proyecto que desarrolla en la arquitectura J2EE una aplicación de comercio electrónico virtual basado en una tienda de cosméticos con acceso para usuarios, gestión administrativa y cesta de la compra.
[ca] La finalitat d'aquest treball és estudiar la tecnologia de les xarxes WiFi i el nivell de seguretat de les mateixes, aconseguint una comprensió des del model de transmissió físic fins als estàndards i sistemes de xifrat. Un cop realitzat l'estudi, s'han analitzat les diferents vulnerabilitats que pateixen els actuals sistemes de xifrat utilitzats, i s'han realitzat petits laboratoris per poder dur a la pràctica alguns dels atacs coneguts que s'aprofiten d'aquestes vulnerabilitats. S'ha realitzat una tasca de prospecció tecnològica per trobar i valorar diferents eines, tant comercials com lliures, que ajudin a detectar i mitigar certs atacs a les xarxes WiFi, tant a nivell empresarial com domèstic. Finalment, s'ha estudiat el mòdul scapy per poder desenvolupar una eina capaç de detectar atacs basat en desautenticación, permetent aprofundir encara més en l'estructura de les trames de les xarxes WiFi. La conclusió assolida després de la realització d'aquest treball és que les xarxes WiFi han de seguir millorant els nivells de seguretat, com fins ara han fet, i que també ha d'anar de la mà la conscienciació dels usuaris i l'educació dels mateixos en l'ús d'aquesta tecnologia.

[es] La finalidad de este trabajo es estudiar la tecnología de las redes WiFi y el nivel de seguridad de las mismas, logrando una comprensión desde el modelo de transmisión físico hasta los estándares y sistemas de cifrado. Una vez realizado el estudio, se han analizado las diferentes vulnerabilidades que sufren los actuales sistemas de cifrado utilizados, y se han realizado pequeños laboratorios para poder llevar a la práctica algunos de los ataques conocidos que se aprovechan de estas vulnerabilidades. Se ha realizado una tarea de prospección tecnológica para encontrar y valorar diferentes herramientas, tanto comerciales como libres, que ayuden a detectar y mitigar ciertos ataques en las redes WiFi, tanto a nivel empresarial como doméstico. Por último, se ha estudiado el módulo scapy para poder desarrollar una herramienta capaz de detectar ataques basado en desautenticación, permitiendo profundizar aún mas en la estructura de las tramas de las redes WiFi. La conclusión alcanzada tras la realización de este trabajo es que las redes WiFi deben seguir mejorando los niveles de seguridad, como hasta ahora han hecho, y que también debe ir de la mano la concienciación de los usuarios y la educación de los mismos en el uso de esta tecnología.
[ca] La disciplina de l'Educational Data Mining and Learning Analytics té per objecte emprar els mètodes propis de la descoberta de coneixement en bases de dades i l'aprenentatge computacional amb la finalitat de comprendre i millorar, si s'escau, els processos que tenen lloc en entorns d'aprenentatge. En aquest estudi es parteix d'un registre d'establiment i clausura de sessions dels usuaris al Campus Virtual de la UOC per mirar d'obtenir resultats en aquesta direcció.

[es] La disciplina de la Educational Data Mining and Learning Analytics tiene por objeto utilizar los métodos propios del descubrimiento de conocimiento en bases de datos y el aprendizaje computacional con el fin de comprender y mejorar, en su caso, los procesos que tienen lugar en entornos de aprendizaje. En este estudio se parte de un registro de establecimiento y clausura de sesiones de los usuarios en el Campus Virtual de la UOC para tratar de obtener resultados en esta dirección.
[ca] El present treball es centrarà en els principals portals de Transparència de les administracions públiques andaluses. Concretament volem posar en relació, d'una banda, el consum d'un portal per part dels usuaris i, d'altra banda, dues variables concretes: la 'experiència d'usuari', variable que depèn de la usabilitat del web, del seu disseny , la seva accessibilitat, la seva facilitat d'ús i altres factors que determinaran quines són les sensacions d'un usuari al enfrontar-se al portal i la 'informació ja publicada', és a dir, el contingut que el portal posa directament a disposició dels usuaris sense necessitat de realitzar cap petició. La hipòtesi de la qual partim és que les dues variables influeixen en el consum que es fa d'un portal de Transparència. D'una banda, com millor sigui l'experiència d'usuari, major consum i, de l'altra, una major quantitat i qualitat d'informació publicada, generarà més visites i un menor nombre de preguntes rebudes ja que l'usuari tendirà a trobar el que busca sense tenir de generar una nova consulta. Tractarem de ponderar, en el present treball, el pes de cadascuna d'aquestes dues variables en el consum dels portals de Transparència.

[es] El presente trabajo se centrará en los principales portales de Transparencia de las administraciones públicas andaluzas. Concretamente queremos poner en relación, por un lado, el consumo de un portal por parte de los usuarios y, por otro lado, dos variables concretas: la "experiencia de usuario", variable que depende de la usabilidad de la web, de su diseño, su accesibilidad, su facilidad de uso y otros factores que determinarán cuales son las sensaciones de un usuario al enfrentarse al portal y la"información ya publicada", es decir, el contenido que el portal pone directamente a disposición de los usuarios sin necesidad de realizar ninguna petición. La hipótesis de la que partimos es que ambas variables influyen en el consumo que se hace de un portal de Transparencia. Por un lado, cuanto mejor sea la experiencia de usuario, mayor consumo y, por otro, una mayor cantidad y calidad de información publicada, generará más visitas y un menor número de preguntas recibidas ya que el usuario tenderá a encontrar lo que busca sin tener que generar una nueva consulta. Trataremos de ponderar, en el presente trabajo, el peso de cada una de estas dos variables en el consumo de los portales de Transparencia.
[ca] El procés transformació digital de les Administracions Públiques s'ha desenvolupat durant l'última dècada de manera molt rellevant, fent més intensiu l'ús de les TU. Aquest procés incrementa necessàriament la superfície d'exposició a incidents de seguretat, que ha d'abordar-se des d'un punt de vista tecnològic i també normatiu. El desenvolupament normatiu en matèria de Seguretat de la Informació ha d'afavorir un clima de confiança i en els sistemes d'informació i per consegüent en els serveis prestats a través de la denominada Administració Electrònica. L'Esquema Nacional de Seguretat (ENS) és una norma de difícil compliment per part de les entitats locals de menor grandària, donats els seus escassos recursos tant materials com de personal i el desigual nivell d'implantació de les TU. Per a afavorir la implantació del ENS en aquesta mena d'entitats és necessari posar en marxa mecanismes eficients que proporcionin una sèrie de pautes per a afavorir aquesta implantació de manera pràctica i homogènia, alhora que proporcionen recursos als quals d'una altra manera no tindrien accés. En aquest Treball de Fi de Màster (TFM) es presenta l'elaboració d'un Pla d'Adequació al ENS per a una entitat local de menys de 5.000 habitants, utilitzant mecanismes i eines que facilitin la consecució d'aquest objectiu en el context de cooperació i desenvolupament de l'Administració Local. Amb aquest pretext també s'analitza la futura evolució de la norma del ENS, a la llum de l'anunci publicat sobre la seva imminent actualització.

[es] El proceso transformación digital de las Administraciones Públicas se ha desarrollado durante la última década de manera muy relevante, haciendo más intensivo el uso de las TI. Este proceso incrementa necesariamente la superficie de exposición a incidentes de seguridad, que ha de abordarse desde un punto de vista tecnológico y también normativo. El desarrollo normativo en materia de Seguridad de la Información ha de favorecer un clima de confianza y en los sistemas de información y por consiguiente en los servicios prestados a través de la denominada Administración Electrónica. El Esquema Nacional de Seguridad (ENS) es una norma de difícil cumplimiento por parte de las entidades locales de menor tamaño, dados sus escasos recursos tanto materiales como de personal y el desigual nivel de implantación de las TI. Para favorecer la implantación del ENS en este tipo de entidades es necesario poner en marcha mecanismos eficientes que proporcionen una serie de pautas para favorecer dicha implantación de forma práctica y homogénea, a la vez que proporcionan recursos a los que de otro modo no tendrían acceso. En este Trabajo de Fin de Máster (TFM) se presenta la elaboración de un Plan de Adecuación al ENS para una entidad local de menos de 5.000 habitantes, utilizando mecanismos y herramientas que faciliten la consecución de ese objetivo en el contexto de cooperación y desarrollo de la Administración Local. Con este pretexto también se analiza la futura evolución de la norma del ENS, a la luz del anuncio publicado sobre su inminente actualización.
[ca] Aquest article se centra en una proposta per a impulsar el desenvolupament dels ODR a la UE amb l'objectiu de contribuir al desenvolupament del mercat intern. En aquest article se suggereix que el creixement dels ODR està estancat a causa de diversos aspectes, com ara el desconeixement dels ODR entre els litigants, la falta de legitimitat dels proveïdors d'ODR i l'escassetat de finançament públic, entre d'altres. La meta en aquest article és plantejar la creació d'una regulació europea per a l'acreditació dels ODR que se centrin en la resolució de controvèrsies entre consumidors i empreses. La regulació proposada crearia estàndards legals per als ODR acreditats que emetin decisions executables i per a aquells la participació dels quals en el procés en línia sigui obligatòria. La base d'aquesta regulació es consolidaria a partir de les provisions processals existents incloses en el marc comunitari, igual que les millors pràctiques i codis de conducta desenvolupats per organismes internacionals. La regulació crearia una marca de confiança europea que s'atorgaria a aquells proveïdors ODR que en compleixin les disposicions legals. El compliment de la normativa seria controlat per organismes nacionals i comunitaris, per mitjà dels centres europeus de consum.

[es] Este artículo se centra en una propuesta para impulsar el desarrollo de los ODR en la UE con el objetivo de contribuir al desarrollo del mercado interno. En este artículo se sugiere que el crecimiento de los ODR está estancado debido a varios aspectos, tales como el desconocimiento de los ODR entre los litigantes, la falta de legitimidad de los proveedores de ODR y la escasez de financiación pública, entre otros. La meta en este artículo es plantear la creación de una regulación europea para la acreditación de los ODR que se centren en la resolución de controversias entre consumidores y empresas. La regulación propuesta crearía estándares legales para los ODR acreditados que emitan decisiones ejecutables y para aquellos cuya participación en el proceso en línea sea obligatoria. La base de esta regulación se consolidaría a partir de las provisiones procesales existentes incluidas en el marco comunitario, al igual que las mejores prácticas y códigos de conducta desarrollados por organismos internacionales. La regulación crearía una marca de confianza europea que se otorgaría a aquellos proveedores ODR que cumplan sus disposiciones legales. El cumplimiento de la normativa sería controlado por organismos nacionales y comunitarios, por medio de los centros europeos de consumo.
[ca] Desenvolupament d'una aplicació per a la gestió d'un hotel rural que inclou totes les àrees de gestió de reserves i serveis addicionals: manteniment de clients, proveïdors i treballadors, i la seva respectiva facturació.

[es] Desarrollo de una aplicación para la gestión de un hotel rural que incluye todas las áreas de gestión de reservas y servicios: mantenimiento de clientes, proveedores y trabajadores, y su respectiva facturación.
[ca] Aquest treball de Màster té dues parts principals: en primer lloc, conté definicions, passos generals o classificacions principalment en innovació i transformació digital. Tots els punts tractats són una recopilació de coneixements, experiències i informació recolzada en llibres, publicacions de recerca o webs especialitzades. Aquí parlarem de les principals raons per les quals les empreses desconfien d'invertir en innovació, per què ha de ser un pilar en l'estratègia empresarial, com implementar una estratègia, què és la revolució digital que estem vivint o els punts clau perquè les empreses innovin. A més, reflexionarem sobre la paradoxa de la innovació, com les empreses poden trobar fonts de finançament per a la innovació, com promoure-la a través dels laboratoris i com treballar amb les noves i emergents tecnologies. Amb totes aquestes definicions i conceptes, emprendrem junts un viatge en format de guia sobre com crear una estratègia d'innovació, plantejant-nos preguntes i descobrint respostes en aquest viatge pas a pas. Una vegada abordats tots els punts i identificats els GAPs, entrarem en l'últim bloc per a definir les estratègies dels objectius i les seves línies d'actuació en aquest cas simulat.

[es] Este trabajo de Máster tiene dos partes principales: en primer lugar, contiene definiciones, pasos generales o clasificaciones principalmente en innovación y transformación digital. Todos los puntos tratados son una recopilación de conocimientos, experiencias e información apoyada en libros, publicaciones de investigación o webs especializadas. Aquí hablaremos de las principales razones por las que las empresas desconfían de invertir en innovación, por qué debe ser un pilar en la estrategia empresarial, cómo implementar una estrategia, qué es la revolución digital que estamos viviendo o los puntos clave para que las empresas innoven. Además, reflexionaremos sobre la paradoja de la innovación, cómo las empresas pueden encontrar fuentes de financiación para la innovación, cómo promoverla a través de los laboratorios y cómo trabajar con las nuevas y emergentes tecnologías. Con todas estas definiciones y conceptos, emprenderemos juntos un viaje en formato de guía sobre cómo crear una estrategia de innovación, planteándonos preguntas y descubriendo respuestas en este viaje paso a paso. Una vez abordados todos los puntos e identificados los GAPs, entraremos en el último bloque para definir las estrategias de los objetivos y sus líneas de actuación en este caso simulado.
[ca] Aquest treball final de màster consisteix en el desenvolupament d'un pla de màrqueting digital d'una farmàcia en línia. Després de fer una anàlisi interna i externa per conèixer la situació digital de la farmàcia i identificar els seus competidors, en aquest pla de màrqueting es recullen els objectius que es volen aconseguir, i les d'estratègies i la planificació d'accions que s'han de desenvolupar per aconseguir els diferents objectius marcats. Una vegada identificat els principals problemes i necessitats, es proposen desenvolupar diferents accions per a millorar el posicionament orgànic utilitzant estratègies SEO. També es proposa realitzar campanyes de pagament amb publicitat en Google Ads (SEM) i en Facebook Ads (Social Ads) per aconseguir notorietat de marca, i per últim, realitzar campanyes d'E-mail màrqueting per mantenir relacions amb clients actuals i usuaris registrats. Aquestes accions es desenvoluparan segons unes prioritats i amb un pressupost estimat que han de donar com a resultat un augment en la visibilitat de la farmàcia en línia amb el consegüent increment de vendes anuals, que és l'objectiu principal que es vol aconseguir amb aquest treball.

[es] Este trabajo final de máster consiste en el desarrollo de un plan de marketing digital de una farmacia en línea. Después de hacer un análisis interno y externo para conocer la situación digital de la farmacia e identificar sus competidores, en este plan de marketing se recogen los objetivos que se quieren conseguir, y las de estrategias y la planificación de acciones que se tienen que desarrollar para conseguir los diferentes objetivos marcados. Una vez identificado los principales problemas y necesidades, se proponen desarrollar diferentes acciones para mejorar el posicionamiento orgánico utilizando estrategias SEO. También se propone realizar campañas de pago con publicidad en Google Ads (SEM) y en Facebook Ads (Social Ads) para conseguir notoriedad de marca, y por último, realizar campañas de E-mail marketing para mantener relaciones con clientes actuales y usuarios registrados. Estas acciones se desarrollarán según unas prioridades y con un presupuesto estimado que tienen que dar como resultado un aumento en la visibilidad de la farmacia en línea con el consiguiente incremento de ventas anuales, que es el objetivo principal que se quiere conseguir con este trabajo.
[ca] Aquest projecte dissenya una xarxa d'ordinadors sense fils. Es tracta d'una xarxa d'àmbit municipal que dóna cobertura a les principals zones poblades del municipi de Sarrià de Ter (Gironès) i que cobreix els aspectes legals referents a les normatives que han de complir aquestes xarxes.

[es] Este proyecto diseña una red de ordenadores inalámbrica. Se trata de una red de ámbito municipal que proporciona cobertura a las principales zonas pobladas del municipio de Sarrià de Ter (Gironès) y que cubre los aspectos legales referentes a las normativas que tienen que cumplir estas redes.
[ca] L'objectiu d'aquest projecte és la realització d'una aplicació per a dispositius mòbils. Aquesta aplicació pretén arribar a la majoria de dispositius del mercat estant d'aquesta manera limitat quant a les versions de SDK de cada sistema operatiu. L'aplicació s'ha desenvolupat fent servir un framework (PhoneGap) que permet el desenvolupament amb una única arquitectura i exporta a diferents entorns. Aquest punt està beneficiat per l'ús del llenguatge PHP. L'aplicació és una xarxa social adreçada a les ofertes de treball, permetent que els mateixos usuaris interaccionin entre ells per tal d'ofertar tasques a realitzar i que puguin ser realitzades per altres usuaris de la xarxa.

[es] El objetivo de este proyecto es la realización de una aplicación para dispositivos móviles. Esta aplicación pretende llegar a la mayoría de dispositivos del mercado estando de este modo limitado en cuanto a las versiones de SDK de cada sistema operativo. La aplicación se ha desarrollado utilizando un framework (PhoneGap) que permite el desarrollo con una única arquitectura y exporta a diferentes entornos. Este punto está beneficiado por el uso del lenguaje PHP. La aplicación es una red social dirigida a las ofertas de trabajo, permitiendo que los mismos usuarios interaccionen entre ellos para ofertar tareas a realizar y que puedan ser realizadas por otros usuarios de la red.