BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Un dels principals debats en bioètica gira entorn de l'accés a la salut de les persones migrants, però és difícil trobar estudis o articles que recullin les contribucions concretes que la bioètica ha fet en aquesta matèria. Per aquesta raó, aquesta revisió sistemàtica té com a objectiu principal identificar les aportacions que la bioètica ha fet a la relació entre migració i el dret humà d'accés a la salut des de l'any 2006. Basant-se en la metodologia PRISMA, es va dur a terme una cerca d'articles als repositoris tancats de Scielo, PubMed, Elsevier, Redalyc i Dialnet, procurant que aquests fossin de revistes indexades. Es van excloure aquells que van ser publicats abans de l'any 2006. En total, es van seleccionar 13 articles que van ser sotmesos a una lectura detallada per informar els seus resultats i conclusions. Les troballes es van agrupar en sis categories i es va identificar com a principal aportació d'aquesta disciplina la formulació de principis bioètics que guien la tasca mèdica i científica i que són nocions bàsiques per elaborar polítiques públiques d'accés a la salut. Es considera que els resultats recopilats són rellevants per a les autoritats, professionals de la salut, científics i migrants, així com per a l'elaboració de nous projectes que reprenen l'objectiu d'aquesta investigació amb una altra perspectiva.

[es] Uno de los principales debates en bioética gira en torno al acceso a la salud de personas migrantes, sin embargo, es difícil encontrar estudios o artículos que consignen las aportaciones concretas que la bioética ha hecho en esta materia. Por esta razón, esta revisión sistemática tiene como objetivo principal identificar los aportes que la bioética ha realizado a la relación entre migración y el derecho humano de acceso a la salud desde el año 2006. Con base en la metodología PRISMA, se realizó una búsqueda de artículos en los repositorios cerrados de Scielo, PubMed, Elsevier, Redalyc y Dialnet, procurando que estos fueran de revistas indexadas. Se excluyeron aquellos que fueron publicados antes del año 2006. En total, se eligieron 13 artículos que fueron sometidos a una lectura detallada para reportar sus resultados y conclusiones. Los hallazgos fueron agrupados en seis categorías y se identificó como principal aportación de esta disciplina la formulación de principios bioéticos que guían la labor médica y científica y que son nociones básicas para elaborar políticas públicas de acceso a la salud. Se considera que los resultados recabados son relevantes para autoridades, profesionales de la salud, científicos y migrantes, así como para la elaboración de nuevos proyectos que retomen el objetivo de esta investigación con otro enfoque.
[ca] Aquest treball proposa una sèrie de reflexions a l'entorn de la literatura comparada i de les seves relacions amb els estudis culturals amb un interès particular pel lloc que la literatura ocupa en aquestes relacions. Aborda la importància de la interdisciplinarietat i el multiculturalisme per revalorar les línies o eines amb les quals s'aborden, tant l'anàlisi literària, com les pràctiques culturals en general. Considera, a més, la presència d'una preocupació i un compromís històrico-social per aconseguir un enfocament i un estudi productius. Així mateix, mitjançant un qüestionari general dels objectius de la contextualització i de les relacions i complementacions entre diversos discursos, du a terme un diàleg que contrasta diferents postures.

[es] El presente trabajo propone una serie de reflexiones en torno a la literatura comparada y a sus relaciones con los estudios culturales con un interés particular por el lugar que la literatura ocupa en dichas relaciones. Aborda la importancia de la interdisciplinariedad y el multiculturalismo para revalorar las líneas o herramientas con que se abordan, tanto el análisis literario, como las prácticas culturales en general. Considera, además, la presencia de una preocupación y un compromiso histórico-social para lograr un enfoque y un estudio productivos. Asimismo, por medio de un cuestionamiento general de los objetivos de la contextualización y de las relaciones y complementaciones entre diversos discursos, lleva a cabo un diálogo contrastante entre diferentes posturas.
[ca] Aquest article examina la posició de Xile davant de la intervenció dels Estats Units a la República Dominicana el 1965, mitjançant l'anàlisi de documents desclassificats de fonts oficials de Xile i dels Estats Units. L'acció unilateral nord-americana va representar un desafiament a la coherència llatinoamericana durant la Guerra Freda, generant tensions en les relacions interamericanes i en el sistema internacional. La recerca destaca la determinació de Xile de preservar la seva independència, enfrontant-se a la pressió nord-americana fins i tot a costa dels programes d'assistència econòmica. Es revelen les complexitats de les tensions diplomàtiques i les contradiccions internes, inclosos malentesos entre la Delegació de Xile a l'OEA i la Cancelleria. A més, s'avalua el paper desestabilitzador de l'ambaixador nord-americà a Xile, qui durant tota la crisi va desinformar les autoritats xilenes pel que fa al procés de presa de decisions. En última instància, la posició de Xile emergeix com una fita paradigmàtica del respecte pel principi de no-intervenció i d'autonomia davant dels interessos nord-americans.

[es] Este artículo examina la posición de Chile ante la intervención de Estados Unidos en República Dominicana en 1965, a través del análisis de documentos desclasificados de fuentes oficiales de Chile y Estados Unidos. La acción unilateral estadounidense representó un desafío para la coherencia latinoamericana en la Guerra Fría, generando tensiones en las relaciones interamericanas y en el sistema internacional. La investigación resalta la determinación de Chile en preservar su independencia, enfrentando la presión estadounidense incluso a costa de programas de asistencia económica. Se revelan las complejidades de las tensiones diplomáticas y las contradicciones internas, incluidos malentendidos entre la Delegación de Chile en la OEA y la Cancillería. Además, se explora el papel desestabilizador del embajador estadounidense en Chile, quien durante toda la crisis desinformó a lasautoridades chilenas en cuanto al proceso de toma de decisiones. En última instancia, la posición de Chile emerge como un hito paradigmático del respeto del principio de no intervención y de autonomía ante los intereses estadounidenses.
[ca] L'objectiu d'aquest estudi és conèixer en profunditat la relació d'amistat entre Concha de Albornoz (1900-1972) i Rosa Chacel (1898-1994), a través de l'anàlisi del corpus epistolar format per les cartes que Albornoz va enviar a Chacel durant quatre dècades (1936-1971). L'enorme fissura espai-temporal que va obrir el desterrament de les biografies de les dues pensadores, juntament amb les dificultats pròpies de l'exili, es reflexen en una correspondència constantment interrompuda per llargs períodes de silenci. El nostre article proposa una interpretació d'aquests silencis problemàtics, que no segueixen una causalitat explícita, a través d'una lectura "completa", que inclogui tant els temps d'escriptura com els períodes d'absència de correspondència. La nostra interpretació té en compte el caràcter específic del silenci en cada una de les corresponsals. Per tal d'entendre les interrupcions epistolars, ens han estat d'ajuda el concepte derridià de diferència i les reflexions teòriques d'Steiner sobre el silenci a la literatura. Sobre aquesta base, la nostra lectura de les cartes fa una distinció entre el que denominem el "silenci introspectiu" de Rosa Chacel i el "silenci resignat" de Concha de Albornoz.

[es] El objetivo de este estudio es conocer en profundidad la relación de amistad entre Concha de Albornoz (1900-1972) y Rosa Chacel (1898-1994), a través del análisis del corpus epistolar conformado por las cartas que Albornoz envió a Chacel en el curso de cuatro décadas (1936- 1971). La enorme fisura espaciotemporal que abrió el destierro en las biografías de las dos pensadoras, junto con las dificultades propias del exilio, se reflejan en una correspondencia constantemente interrumpida por largos períodos de silencio. Nuestra investigación propone una interpretación de estos silencios problemáticos, por carecer de una causalidad explícita, a través de una lectura "completa", que incluya tanto los tiempos de escritura como los de ausencia de correspondencia. Nuestra interpretación tiene en cuenta el carácter específico del silencio en cada una de las corresponsales. Para entender las interrupciones epistolares, nos han resultado de ayuda el concepto derridiano de diferencia y las reflexiones teóricas de Steiner en torno al silencio en literatura. Sobre esta base, nuestra lectura de las cartas diferencia lo que denominaremos el "silencio introspectivo" de Rosa Chacel del "silencio resignado" de Concha de Albornoz.
[ca] En aquest article es descriuen les característiques que han de tenir els professors eficaços, des de la perspectiva dels estudiants d'educació superior. Es pren com a base teòrica-metodològica la perspectiva de les Representacions Socials (RS). Entre les principals troballes s'identifiquen dues grans categories: 1) Qualitats professionals i 2) Qualitats personals. En la primera categoria les RS dels estudiants van indicar que un professor eficaç és aquell que té coneixement, prepara la seva classe i s'actualitza, sap explicar, avalua justament i té bon maneig del grup. En la segona, qualitats personals, els estudiants van comentar que un professor eficaç ha de tenir gust per la docència, ser pacient, ètic i empàtic, entre d'altres.

[es] En este artículo se describen las características que deben tener los profesores eficaces, desde la perspectiva de los estudiantes de educación superior. Se toma como base teórica-metodológica la perspectiva de las Representaciones Sociales (RS). Entre los principales hallazgos se identifican dos grandes categorías: 1) Cualidades profesionales y 2) Cualidades personales. En la primera categoría las RS de los estudiantes indicaron que un profesor eficaz es aquel que tiene conocimiento, prepara su clase y se actualiza, sabe explicar, evalúa justamente y tiene buen manejo de grupo. En la segunda, cualidades personales, los estudiantes comentaron que un profesor eficaz debe tener gusto por la docencia, ser paciente, ético y empático, entre otras más.
[ca] El contingut de l'article se centra en la conversió dels estudis de Belles Arts a l'Espai Europeu d'Educació Superior. Aquest procés arriba al seu últim tram amb l'encàrrec a les universitats de proposar el seu mapa de titulacions i elaborar els seus corresponents plans d'estudis. Per això, és convenient analitzar el corpus normatiu estatal desplegat al llarg d'aquest període: en ell es posa de manifest el rumb, els ritmes i els criteris que l'han conduït. La singularitat dels ensenyaments artístics superiors planteja el repte afegit de la clarificació actual del disseny de noves propostes de futur. En el si dels estudis de Belles Arts, el procés ha suposat un canvi en la manera d'enfrontar-se a la reforma dels plans d'estudis, tot posant l'alumne en el seu centre i valorant especialment les competències i els perfils professionals. Els primers resultats han estat els llibres blancs de l'ANECA; textos de referència en la justificació dels possibles futurs Graus de Belles Arts, Disseny i Conservació-Restauració.

[es] El contenido del artículo se centra en la conversión de los estudios de Bellas Artes al Espacio Europeo de Educación Superior. Este proceso llega a su último tramo con el encargo a las universidades de proponer su mapa de titulaciones y elaborar sus correspondientes planes de estudios. Por eso, es conveniente analizar el corpus normativo estatal desplegado a lo largo de este período: en él se pone de manifiesto el rumbo, los ritmos y los criterios que lo han conducido. La singularidad de las enseñanzas artísticas superiores plantea el reto añadido de la clarificación actual del diseño de nuevas propuestas de futuro. En el seno de los estudios de Bellas Artes, el proceso ha supuesto un cambio en el modo de enfrentarse a la reforma de los planes de estudios, poniendo al alumno en su centro y valorando especialmente las competencias y los perfiles profesionales. Los primeros resultados han sido los libros blancos de la ANECA; textos de referencia en la justificación de los posibles futuros Grados de Bellas Artes, Diseño y Conservación-Restauración.
[ca] La Xarxa Universitària sobre Responsabilitat Social és una xarxa de més de 40 universitats d'Alemanya i Àustria establerta el 2009 que volen fer realitat i ampliar la seva responsabilitat social promovent sistemàticament la participació a la societat civil d'estudiants, professors i altres membres universitaris, vinculant-ho amb la seva missió educativa per influir activament en la societat i contribuir a la transferència mútua de coneixements. L'aprenentatge servei (ApS) és una manera de fer-ho. El 2018, un taller va iniciar una discussió entre representants del món acadèmic i de la societat civil. El focus era analitzar els criteris de qualitat de l'ApS. El grup va plantejar deu criteris diferents que proporcionen un marc de referència per a les diferents manifestacions de l'ApS a la comunitat. A partir d'aquests criteris, es van desenvolupar procediments i instruments adequats per oferir als actors orientació i suggeriments per a la implementació i avaluació dels projectes d'ApS.

[es] La Red Universitaria sobre Responsabilidad Social es una red de más de 40 universidades en Alemania y Austria, establecida en 2009, que desean realizar y expandir su responsabilidad social promoviendo sistemáticamente la participación de la sociedad civil de estudiantes, docentes y otros miembros universitarios, vinculando con su misión educativa para influir activamente en la sociedad y contribuir a la transferencia mutua de conocimientos. Ello se puede hacer a través del aprendizaje-servicio (ApS). En 2018, un taller inició un debate entre representantes de la academia y la sociedad civil. El foco fue los aspectos de calidad del ApS. El grupo ideó diez criterios diferentes que proporcionan un marco de referencia para las diferentes manifestaciones de ApS en la comunidad. Con base en estos criterios, se desarrollaron procedimientos e instrumentos adecuados para proporcionar a los actores orientación y sugerencias para la implementación y evaluación de proyectos de ApS.
[ca] La invasió soviètica de l'Afganistan (1979-1989) va ser un dels conflictes més coneguts de la fase final de la Guerra Freda. Igualment la maquinària propagandística del cinema de Hollywood, va tractar aquesta guerra a través de films clarament de propaganda anti comunista (Rambo III, Red Scorpion), neutrals (La Guerra de Charlie Wilson) o centrats en el caos dels refugiats i els efectes de la guerra (La Bèstia de la Guerra). Tanmateix, poc es va estudiar la temàtica des de l'altra òptica, aquella que es va desenvolupar des de l'esfera del Kremlin. Aquest text, intentarà donar llum sobre unes pel·lícules que més de tres dècades després del replegament soviètic, encara no van traspassar la frontera de l'antic "Teló d'acer".

[es] La invasión soviética de Afganistán (1979-1989) fue uno de los conflictos más conocidos de la fase final de la Guerra Fría. Igualmente la maquinaria propagandística del cine de Hollywood, trató dicha guerra a través de filmes claramente de propaganda anti comunista (Rambo III, Red Scorpion), neutrales (La Guerra de Charlie Wilson) o centrados en el caos de los refugiados y los efectos de la guerra (La Bestia de la Guerra). Pero, poco se estudió la temática desde la otra óptica, aquella que se desarrolló desde la esfera del Kremlin. Este texto, intentará dar luz acerca de unas películas que más de tres décadas tras el repliegue soviético, aún no traspasaron la frontera del antiguo "Telón de acero".
[ca] Aquest article es basa en una etnografia de les pràctiques de consum "alternatives" en el centre de l'antiga Berlín Oriental. S'han examinat les xarxes d'intercanvi no monetari (Tauschringe) i les "botigues gratis" (Umsonstläden). En els Umsonstläden, ens trobem davant la ideologia contemporània del do "pur" (Parry 1986; Carrier 1995): els objectes es donen lliurement i s'alienen totalment dels seus propietaris. Així mateix, els Tauschringe a vegades condueixen a pràctiques d'intercanvi de regals que impliquen una obligació mútua, com a resultat d'intercanvis freqüents que acosten socialment als participants. El material etnogràfic que presento qüestiona la idoneïtat d'una divisió conceptual do/mercaderia per a examinar aquestes experiències, atès que les diferents modalitats de regals s'articulen a través de tendències de mercantilització. Tenint en compte aquesta complexitat, proposo una revisió del paper del do en les pràctiques de consum "alternatives" promogudes pels moviments socials a Berlín.

[es] Este artículo se basa en una etnografía de las prácticas de consumo "alternativas" en el centro de la antigua Berlín Oriental. Se han examinado las redes de intercambio no monetario (Tauschringe) y las "tiendas gratis" (Umsonstläden). En los Umsonstläden, nos encontramos ante la ideología contemporánea del don "puro" (Parry 1986; Carrier 1995): los objetos se dan libremente y se alienan totalmente de sus propietarios. A su vez, los Tauschringe a veces conducen a prácticas de intercambio de regalos que implican una obligación mutua, como resultado de intercambios frecuentes que acercan socialmente a los participantes. El material etnográfico que presento cuestiona la idoneidad de una división conceptual don/mercancía para examinar estas experiencias, dado que las diferentes modalidades de regalos se articulen a través de tendencias de mercantilización. Teniendo en cuenta esta complejidad, propongo una revisión del papel del don en las prácticas de consumo "alternativas" promovidas por los movimientos sociales en Berlín.
[ca] Aquesta recerca pretén explorar el comportament col·laboratiu de les empreses familiars en funció dels seus socis, l'objectiu de la cooperació, la seva posició en el mercat i la intensitat de la competència. Aquesta investigació empra un enfocament N-Helix i implementa una anàlisi de correspondència múltiple en una mostra de 127 empreses familiars xilenes de diferents edats, mides i indústries. Segons els seus comportaments de col·laboració, l'anàlisi de dades proposa que les empreses familiars es puguin agrupar en quatre grups: exploradors, audaços, vacil·lants i hermètics. Aquests clústers es defineixen principalment pel nombre de col·laboradors i els objectius de la col·laboració. A més, s'han identificat associacions col·laboratives Triple Hèlix i diàdiques en explorar el comportament cooperatiu de les empreses familiars. Aquests resultats de la recerca tenen implicacions per entendre la dinàmica de col·laboració de les empreses familiars i analitzar els problemes estratègics crítics que es troben en el comportament col·laboratiu de les empreses familiars.

[es] Esta investigación tiene como objetivo explorar el comportamiento colaborativo de las empresas familiares en función de sus socios, el objetivo de la cooperación, su posición en el mercado y la intensidad de la competencia. Esta investigación usa un enfoque N-Helix e implementa un análisis de correspondencias múltiples en una muestra de 127 empresas familiares chilenas de diferentes edades, tamaños e industrias. Según sus comportamientos de colaboración, el análisis de los datos propone que las empresas familiares pueden agruparse en cuatro grupos: exploradoras, audaces, vacilantes y herméticas. Estos clústeres se definen principalmente por el número de colaboradores y los objetivos de la colaboración. Además, se han identificado asociaciones de colaboración diádica y de triple hélice al explorar el comportamiento cooperativo de las empresas familiares. Los hallazgos de esta investigación tienen implicaciones para comprender la dinámica de la colaboración de las empresas familiares y analizar las cuestiones estratégicas críticas que se encuentran en el comportamiento colaborativo de las empresas familiares.
[ca] En el present treball he fet un estudi de les entrades virregnals a les capitals peninsulars de la Corona d'Aragó, és a dir, València, Saragossa i Barcelona. Mitjançant un exercici d'història comparada, he tractat de palesar les diferències i semblances existents entre aquestes ciutats en la recepció del virrei, alter ego del sobirà. No obstant això, cal destacar que les particularitats de l'entrada virregnal depenien del marc jurídic en què es conformà la institució del virrei o lloctinent en cadascun dels regnes. Per aquest motiu, tot i la seva estructura similar al model cerimonial de l'entrada reial, tant a Catalunya com a l'Aragó i València, les lleis pròpies de la terra desenvoluparen uns rituals que caracteritzaren l'ingrés del virrei en aquestes capitals. Així, com en altres aspectes, el marc constitucional modelà les relacions entre la monarquia dels Àustries i els regnes aragonesos.

[es] En el presente trabajo he realizado un estudio de las entradas virreinales en las tres capitales peninsulares de la Corona de Aragón, es decir, Valencia, Zaragoza y Barcelona. Así, mediante un ejercicio de historia comparada he tratado de detectar aquellas diferencias y semejanzas existentes en la recepción del virrey, alter ego del soberano, en cada una de ellas. Sin embargo, es preciso destacar que las particularidades de la entrada del virrey dependían del marco jurídico en que se conformó la institución virreinal en cada reino. Por eso, pese a que acostumbraba a tener una estructura y desarrollo similar que, tanto en Cataluña como en Aragón o Valencia, seguía el modelo ceremonial de la entrada real, las leyes propias de cada reino dieron paso a una serie de rituales que caracterizaron la entrada del virrey en estas tres capitales. Como en tantos otros aspectos, el marco constitucional moldeó las relaciones entre la monarquía de los Austrias y los reinos aragoneses.
[ca] En aquest article analitzem quants centres de secundària d'una ciutat espanyola estan incorporant el mindfulness a les seves aules i la formació dels instructors d'aquests centres. Es van analitzar 27 centres, dels quals només dos disposaven d'instructors de mindfulness. Es va utilitzar una metodologia quantitativa mitjançant enquestes als centres i qualitativa mitjançant entrevistes amb les instructores. Els resultats mostren que només una minoria dels centres incorporen el mindfulness tot i que els seus instructors disposen d'una bona formació. Es conclou que el mindfulness està encara en una fase inicial d'expansió en el terreny educatiu.

[es] En este artículo se analiza cuántos centros de secundaria de una ciudad española están incorporando el mindfulness en sus aulas y la formación de los instructores de estos centros. Se analizaron 27 centros, de los cuales solo dos disponían de instructores en mindfulness. Se utilizó una metodología cuantitativa mediante encuestas a los centros y cualitativa mediante entrevistas a las instructoras. Los resultados muestran que son una minoría los centros que incorporan mindfulness aunque sus instructores reúnen una buena formación. Se concluye que el mindfulness está todavía en una fase inicial de expansión en el terreno educativo.