[ca] El fenomen de la codificació, iniciat a l'Europa de finals del segle XVIII, és part important del procés d'estructuració dels Estats Moderns europeus després de la Revolució de 1789. Les constitucions nacionals havien establert els drets fonamentals i mostràvem la necessitant de consolidar un ordenament jurídic que establís normes específiques per a les relacions socials i econòmiques dintre d'un nou ordre polític liberal-burgès. El Còdi Civil es constituïa en aquest instrument normalitzador de les relacions socials fonamentades en l'individualisme, en la família i en la propietat. L'objectiu d'aquesta recerca és el de comparar el procés de consolidació del model de família establert en el Codi Civil Espanyol (1888/89) i en el Codi Civil Brasiler (1916) partint del sistema de matrimoni normalitzat em ambdós codis. Per allò, comencem el present estudi amb la presentació de temàtica família, els seus principals objectes i enfocaments teòrics-metodològics, a més de l'estat d'art en els països en qüestió mitjançant una investigació bibliogràfica de caràcter multidisciplinari. A més dels dos codis, es constitueixen a les nostres fonts documentals els projectes que els antecedeixen, les lleis civils especials de matrimoni i de registre civil, els decrets governamentals, les sessions del Congrés dels Diputats i del Senat, i censos referents al moviment poblacional dels dos països. A la mateixa seqüència, procedim a exposar i comparar els títols i articles que tracten exclusivament sobre la regulació del matrimoni en els aspectes relacionats a la forma i formalitats de celebració, relació de gènere pel que fa als drets i deures de l'home i de la dona vers als fills i la propietat, i els relacionats amb la dissolució del vincle conjugal. Posteriorment, fem l'anàlisi de les dades quantitatives recollides en els censos del moviment de la població a les dècades que antecedeixen i segueixen a la promulgació de lleis específiques i dels Codis que regularen el matrimoni. Com a resultat d'aquesta recerca, esperem la comprensió comparada del procés de codificació civil a Espanya i Brasil, i en especial del procés de normalització del matrimoni en els Codis Civils dels dos països. També, com a resultat, esperem amb aquesta investigació, la identificació dels aspectes que signifiquen avenç i/o permanència a les relacions socials i familiars, fonamentades en un model de matrimoni concebut a la segona meitat del segle XIX. Mentrestant, per causa de les transformacions en el context polític i social esdevingudes a les dècades inicials del segle XX, es van fer necessàries les primeres alteracions en els Codis perquè hi hagués una aproximació d'aquells texts legals amb la realitat social coetània.

[pt] O fenômeno da codificação, iniciado na Europa no final do século XVIII, é parte importante do processo de estruturação dos Estados Modernos europeus pós Revolução de 1789. As constituições nacionais haviam estabelecido os direitos fundamentais e anunciaram a necessidade de consolidação de um ordenamento jurídico que estabelecesse normas específicas às relações sociais e econômicas dentro na nova ordem política liberal-burguesa. O Código civil constituía-se neste instrumento normalizador das relações sociais fundamentadas no individualismo, na família e na propriedade. O objetivo desta pesquisa é o de comparar o processo de consolidação do modelo de família estabelecido no Código Civil Espanhol (1888/89) e no Código Civil Brasileiro (1916) a partir do sistema de matrimônio normatizado em ambos. Para tanto, iniciamos este estudo com uma apresentação da temática família, seus principais objetos e enfoques teórico- metodológicos, bem como o seu estado da arte nos países em questão, através de uma pesquisa bibliográfica de caráter multidisciplinar. Apresentamos na sequência, a partir de uma detalhada pesquisa bibliográfica e documental, os processos de codificação civil levado a cabo pelos governos dos países em questão. Além dos dois códigos, constituem-se em nossas fontes documentais os projetos que os antecederam as leis civis especiais de matrimônio e de registro civil, os decretos governamentais, as sessões do Congresso dos Deputados e do Senado, e censos referentes ao movimento populacional dos dois países. Na sequência, procedemos à exposição e comparação dos títulos e artigos que tratam exclusivamente da regulamentação do matrimônio nos aspectos relacionados à forma e formalidades de celebração, relação de gênero no que concerne aos direitos e deveres do homem e da mulher quanto aos filhos e à propriedade, e ainda os referentes à dissolução do vínculo conjugal. Seguimos com a análise dos dados quantitativos dispostos nos censos referentes ao movimento da população nas décadas que antecederam e sucederam a promulgação de leis específicas e dos Códigos que regulamentaram o matrimônio. Espera-se com o resultado desta investigação, a compreensão comparada do processo de codificação civil na Espanha e no Brasil, e em especial do processo de normatização do matrimônio nos Códigos civis dos dois países. Espera-se, ainda, como resultado desta investigação a identificação dos aspectos que significaram avanço e/ou permanência nas relações sociais e familiares, fundamentadas em um modelo de matrimônio concebido na segunda metade do século XIX. Entretanto, devido às transformações no contexto político e social ocorridas já nas décadas iniciais do século XX, fizeram-se necessárias as primeiras alterações nos Códigos para que houvesse uma aproximação desses textos legais com a realidade social vivida.