[ca] Durant les últimes dècades, el nombre de malalties forestals i la mortalitat als boscos ha augmentat a escala mundial. El canvi global ha contribuït a l'augment de malalties forestals mitjançant la introducció de patògens forestals en noves àrees i afavorint-ne l'expansió a causa del canvi climàtic. Per poder predir els efectes del canvi global sobre els patògens i les malalties forestals, cal una major comprensió de com els patògens es veuen afectats pel medi ambient. Per aquest motiu, el principal objectiu d'aquesta tesi és comprendre els mecanismes ecològics que expliquen la distribució dels patògens forestals i l'impacte que causen en els ecosistemes forestals. Aquesta tesi combina els resultats de quatre estudis observacionals a camp realitzats en una sèrie de gradients altitudinals al NE d'Espanya i un gradient latitudinal a Europa. S'han estudiat diversos oomicets i fongs, tant a nivell d'espècie com de comunitat, en diferents compartiments dels ecosistemes forestals com el sòl, els brots i el fullatge. Els patògens s'han detectat mitjançant aïllaments, seqüenciació de la regió ITS, quantificació amb qPCR i germinació d'espores. L'impacte causat pels patògens s'ha determinat a partir de la quantificació de les malalties, l'estat de salut de la capçada i el creixement radial dels arbres. Com a variables explicatives s'han utilitzat dades climàtiques, de sòl, topogràfiques i de massa forestal. Aquesta tesi caracteritza la distribució i l'ecologia dels patògens forestals i proporciona informació sobre com els patògens i les comunitats de patògens poden respondre al canvi climàtic. S'ha observat que el clima és un factor determinant de la distribució de patògens i la composició de comunitats. A més, s'ha demostrat que els trets funcionals de les espècies relacionats amb la tolerància ambiental, com ara la temperatura òptima o màxima de creixement de les espècies, expliquen la distribució de patògens i la composició de les comunitats de patògens. També s'ha observat que considerar la coexistència de patògens permet comprendre l'estat de salut dels boscos a escala regional. S'ha demostrat que les capçades dels arbres actuen com a reservori d'inòcul dels patògens i que cal considerar la transferència de patogen des de la capçada al regenerat quan s'estudien malalties en el regenerat. Finalment, aquesta tesi planteja la necessitat de que estudis futurs abordin si el paper del medi ambient en la distribució d'espècies i en la composició de comunitats de patògens varia en funció del nínxol del patogen.

[en] The number of reports of forest diseases and tree mortality has increased worldwide during the last decades. Global change has contributed to the increase of diseases by introducing forest pathogens to new areas and favouring an expansion of their range due to changes in the climate. To predict the effects of global change on forest pathogens and diseases, a better comprehension of how pathogens are affected by the environment is needed. Therefore, the main objective of this thesis is to understand the ecological mechanisms that explain the distribution of forest pathogens and their impact on forest ecosystems. This thesis combines the results of four observational field studies conducted on a series of altitudinal gradients in NE Spain and a latitudinal gradient in Europe. Oomycete and fungal pathogens were studied at the species level and the community level in different compartments of forest ecosystems such as canopy trees and recruits, and with them, those affecting roots, shoots and foliage. Pathogens were detected by isolation, metabarcoding of the ITS region, quantification by qPCR and spore germination. The impact of pathogens was assessed by disease quantification, the crown condition and radial growth. Climatic, soil, topographical as well as forest stand data were used as explanatory variables. This thesis characterises the distribution and ecology of forest pathogens and provides insight into how pathogens and communities may respond to climate change. Climate has been highlighted as a driver of pathogen distribution and community assembly. Moreover, species' functional traits related to environmental tolerance such as the optimum or maximum temperature for growth have been shown to explain pathogen distribution and community assembly. Considering the co-occurrence of pathogens has been shown to improve the understanding of tree health at the regional scale. Canopy trees have been found to act as pathogen inoculum reservoirs indicating that pathogen spillover from canopy trees to seedlings needs to be considered when studying disease in the regeneration layer. Finally, this thesis supports the need for future studies addressing whether the role of the environment in species distribution and pathogen community assembly varies depending on the niche of the pathogen.