BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Aquest article es planteja dos objectius. El primer és interrogar-se sobre el paper que exerceixen avui les agricultures locals en el desenvolupament sostenible dels espais rurals i en quina mesura construeixen un moviment de tornada de l'agricultura al territori que propicia noves relacions entre tots dos, expressades en maneres diferents de produir, en nous objectius i nous llaços amb el territori. En segon lloc, es reflexiona al voltant de la difícil convivència entre dos paradigmes vinculats a la producció agroalimentària, l'industrial hipermodern, basat en la globalització/mundialització, i el postmodern, basat en l'ancoratge territorial.

[es] Este artículo se plantea dos objetivos. El primero es interrogarse sobre el papel que desempeñan hoy las agriculturas locales en el desarrollo sostenible de los espacios rurales y en qué medida construyen un movimiento de retorno de la agricultura al territorio que propicia nuevas relaciones entre ambos, expresadas en maneras diferentes de producir, en nuevos objetivos y nuevos lazos con el territorio. En segundo lugar, se busca reflexionar sobre la difícil convivencia de dos paradigmas relativos a la producción agroalimentaria, el industrial hipermoderno, basado en la globalización/mundialización, y el posmoderno, basado en el anclaje territorial.
[ca] La finalitat del projecte d'innovació docent "Multiliteracitat crítica" és la creació i difusió de recursos dirigits a l'alfabetització crítica multimodal a través d'un procés de col·laboració inter - disciplinari en el qual participa professorat de l'àrea de llengua i d'educació artística de la Facultat d'Educació de la Universidad Complutense de Madrid. Aquest projecte enllaça amb una sèrie de pro - postes d'innovació anteriors coordinades pel grup de recerca ForMuLE l'objectiu del qual ha estat aprofundir en el procés d'anàlisi i implementació del model "Reading to Learn, Learning to Write" (Rose i Martin, 2012) per a la millora de les competències discursives en llengua escrita. En el marc de les tasques desenvolupades en les classes de Llengua i Didàctica de la Llengua, es van analitzar i utilitzar eines per al disseny d'infografies. A més, es va dissenyar una rúbrica per a l'avaluació d'aquestes. Es van comparar els resultats obtinguts en dos grups de Grau tant en l' elaboració d' infografies com en la seva avaluació i es va observar que el grup que va participar en la innovació va incorporar a les seves competències comunicatives i professionals una major consciència multimodal.

[es] La finalidad del proyecto de innovación docente "Multiliteracidad crítica" es la creación y difusión de recursos dirigidos a la alfabetización crítica multimodal a través de un proceso de colaboración interdisciplinar en el que participa profesorado del área de lengua y de educación artística de la Facultad de Educación de la Universidad Complutense de Madrid. Este proyecto enlaza con una serie de propuestas de innovación anteriores coordinadas por el grupo de investigación ForMuLE cuyo objetivo ha sido profundizar en el proceso de análisis e implementación del modelo "Reading to Learn, Learning to Write" (Rose y Martin, 2012) para la mejora de las competencias discursivas en lengua escrita. En el marco de las tareas desarrolladas en las clases de Lengua y Didáctica de la Lengua, se analizaron y utilizaron herramientas para el diseño de infografías. Además, se diseñó una rúbrica para la evaluación de las mismas. Se compararon los resultados obtenidos en dos grupos de Grado tanto en la elaboración de infografías como en su evaluación y se observó que el grupo que participó en la innovación incorporó a sus competencias comunicativas y profesionales una mayor conciencia multimodal.
[ca] El present article aplica, a la llum dels estudis de pragmàtica experimental, alguns dels conceptes bàsics de la filosofia de la lingüística (López Serena 2019), amb especial interès en la dada i la seva naturalesa empírica. Per aquest motiu, es reprèn la descripció de la reformulació en espanyol peninsular (Pons 2013, 2017; Murillo 2016), un problema de tall teòric abordat, experimentalment, des d'una visió qualitativa-quantitativa (Salameh 2021a, 2021b). L'aplicació de la terminologia hermenèutica ajuda, d'una banda, a delimitar millor la naturalesa d'aquestes dades i el seu paper respecte a la teoria, i, per un altre, a dotar d'una major precisió explicativa a la descripció d'aquest fenomen. Es demostra la necessitat de més aproximacions d'aquest tipus als estudis de lingüística experimental, considerada ciència natural enfront d'altres estudis lingüístics de les ciències humanes, però amb matisos que han de tenir-se en compte per a una correcta praxi explicativa.

[es] El presente artículo aplica, a la luz de los estudios de pragmática experimental, algunos de los conceptos básicos de la filosofía de la lingüística (López Serena 2019), con especial interés en el dato y su naturaleza empírica. Para ello, se retoma la descripción de la reformulación en español peninsular (Pons 2013, 2017; Murillo 2016), un problema de corte teórico abordado, experimentalmente, desde una visión cualitativa-cuantitativa (Salameh 2021a, 2021b). La aplicación de la terminología hermenéutica ayuda, por un lado, a acotar mejor la naturaleza de estos datos y su papel con respecto a la teoría, y, por otro, a dotar de una mayor precisión explicativa a la descripción de este fenómeno. Se demuestra la necesidad de más acercamientos de este tipo a los estudios de lingüística experimental, considerada ciencia natural frente a otros estudios lingüísticos de las ciencias humanas, pero con matices que deben tenerse en cuenta para una correcta praxis explicativa.
[ca] En el present article plantegem una proposta educativa per a treballar amb fonts audiovisuals primàries la Guerra Freda en el nivell universitari. Per a això, hem plantejat la utilització de les dues versions cinematogràfiques de La mosca (1958 i 1986, respectivament) amb l'objectiu de treballar la *tecnofobia i la por des d'una perspectiva històrica. L'objectiu és ampliar la utilització d'aquests recursos a gèneres cinematogràfiques que tradicionalment han estat descartats per la seva baixa qualitat o per considerar-se massa allunyats al context que es pretén ensenyar.

[es] En el presente artículo presentamos una propuesta educativa para trabajar la Guerra Fría con fuentes audiovisuales primarias en el nivel universitario. Para ello, hemos planteado la utilización de las dos versiones cinematográficas de La mosca (1958 y 1986, respectivamente) con el objetivo de trabajar la tecnofobia y el miedo desde una perspectiva histórica. El objetivo es ampliar la utilización de estos recursos a géneros cinematográficos que tradicionalmente han sido descartados por su baja calidad o por considerarse demasiado alejados al contexto que se pretende enseñar.
[ca] L'Edat Mitjana és una època altament simbòlica que comunica principalment de manera no verbal. La gàrgola participa de forma significativa d'aquest simbolisme i capacitat comunicativa, però és una de les representacions artístiques que gaudeix de menys atenció per part de la Història de l'Art. Aquest estudi busca connectar la seva capacitat comunicativa no verbal amb representacions artístiques actuals. Aquestes sinergies ens permetran establir ponts entre l'art actual i la gàrgola. El mètode consisteix en un recorregut iteratiu que va connectant els aspectes fonamentals de la gàrgola amb una selecció d'autors i obres actuals que comparteixen els seus valors. Aquestes connexions orienten vers el respecte i la coherència simbòlica d'uns i altres, i ens permeten acostar l'aprenentatge de la gàrgola des de l'estudi de l'art actual.

[es] La Edad Media es una época altamente simbólica que comunica principalmente de modo no verbal. La gárgola participa de forma significativa de este simbolismo y capacidad comunicativa, pero es una de las representaciones artísticas que gozan de menor atención por parte de la Historia del Arte. Este estudio busca conectar su capacidad comunicativa no verbal con representaciones artísticas actuales. Estas sinergias nos permitirán establecer puentes entre el arte actual y la gárgola. El método consiste en un recorrido iterativo que va conectando los aspectos fundamentales de la gárgola con una selección de autores y obras actuales que comparten sus valores. Estas conexiones orientan hacia el respeto y la coherencia simbólica de unos y otros, y nos permiten acercar el aprendizaje de la gárgola desde el estudio del arte actual.
[ca] Davant de l'escassetat d'investigacions que relacionin el clima escolar amb les taxes d'èxit d'alumnat trans, plantegem la present anàlisi per explorar les trajectòries que segueixen aquests estudiants a l'educació obligatòria i poder identificar aquells factors que puguin contribuir a pal·liar les elevades taxes d'abandonament observades en aquest sector. Per realitzar el treball es va adoptar una metodologia qualitativa de recerca, optant per un disseny no experimental que combinava l'estudi explicatiu de casos amb la triangulació de fonts i dades: d'una banda, informacions obtingudes gràcies a les entrevistes biogràfiques en profunditat realitzades a quatre universitaris i, de l'altra, selecció i desenvolupament d'un grup focal de discussió en un institut d'educació secundària de Madrid. Els resultats evidencien factors educatius favorables, especialment professorat concret que va servir de referent i suport, així com la necessitat de percebre els espais escolars com a segurs. A l'article s'hi confirma la importància que els centres formatius assumeixin la responsabilitat de construir àmbits respectuosos amb les diversitats, especialment en el cas de l'alumnat trans, i s'hi ofereixen recomanacions orientades des d'una pedagogia feminista per aconseguir que les institucions docents siguin llocs inclusius, segurs i empoderadors per a les persones trans.

[es] Ante la escasez de investigaciones que relacionen el clima escolar con las tasas de éxito de alumnado trans, planteamos este análisis para indagar en las trayectorias que siguen dichos estudiantes en la educación obligatoria y poder identificar factores que puedan contribuir a paliar las elevadas tasas de abandono observadas en este colectivo. Para realizar el trabajo se adoptó una metodología cualitativa de investigación, optando por un diseño no experimental que combinaba el estudio explicativo de casos con la triangulación de fuentes y datos: por un lado, informaciones obtenidas gracias a las entrevistas biográficas en profundidad realizadas a cuatro universitarios y, por otro, selección y desarrollo de un grupo focal de discusión en un instituto de educación secundaria de Madrid. Los resultados evidencian factores educativos favorables, especialmente profesorado concreto que sirvió de referente y apoyo, así como la necesidad de percibir los espacios escolares como seguros. Se confirma la importancia de que los centros formativos asuman la responsabilidad de construir ámbitos respetuosos con las diversidades, especialmente en el caso del alumnado trans. Se ofrecen recomendaciones orientadas desde una pedagogía feminista para lograr que las instituciones docentes sean lugares inclusivos, seguros y empoderantes para las personas trans.
[ca] Aquest article ofereix una panoràmica general de la perspectiva verda a la Criminologia contemporània, començant per mostrar els orígens d'aquesta escola a partir de la branca crítica o radical en la disciplina criminològica, la seva evolució, els diferents enfocaments teòrics i àrees temàtiques que aborda. Tot això sota el denominador comú de l'examen dels crims i dels danys legalment perpetrats al medi ambient terrestre i marí, en aquest darrer cas sota la denominació específica de Criminologia blava. Així mateix, aborda la noció de víctima verda amb una orientació holística, que suposa un veritable canvi de paradigma eticosocial respecte de l'àmbit tradicional de la Victimologia.

[es] Este artículo ofrece una panorámica general de la perspectiva verde en la Criminología contemporánea, comenzando por mostrar los orígenes de esta escuela a partir de la rama crítica o radical en la disciplina criminológica, su evolución, los distintos enfoques teóricos y áreas temáticas que aborda. Todo ello bajo el denominador común del examen de los crímenes y de los daños legalmente perpetrados al medio ambiente terrestre y marino, en este último caso bajo la denominación específica de Criminología azul. Asimismo, aborda la noción de víctima verde con una orientación holística, que supone un verdadero cambio de paradigma ético-social respecto del ámbito tradicional de la Victimología.
[ca] Presentem aquí la carta autògrafa que el jesuïta d'origen irlandès Tomás de León va enviar, el 1669, a Gaspar Ibáñez de Segovia, marquès de Mondéjar. Aquesta carta, que constitueix la nostra única font respecte a CIL II 3387, d'Acci (Guadix, Granada), mostra que el nom de la dona que consta en aquesta inscripció, l'autenticitat de la qual s'ha posat en dubte, ha de ser lleument corregit.

[es] Presentamos aquí la carta autógrafa que el jesuita de origen irlandés Tomás de León envió, en 1669, a Gaspar Ibáñez de Segovia, marqués de Mondéjar. Esta carta, que constituye nuestra única fuente al respecto de CIL II 3387, de Acci (Guadix, Granada), muestra que el nombre de la fémina que consta en esta inscripción, sobre cuya autenticidad se viene dudando, debe ser levemente corregido.
[ca] L'enfrontament entre la reina Margarida d'Àustria, esposa de Felip III, i el valido del rei, el duc de Lerma, va tenir el seu reflex en els conflictes entre diferents confessors jesuïtes de la cort. Els jesuïtes afins a la reina van decidir ocultar el seu nom en la correspondència sota el pseudònim d'Ester, la reina bíblica que va salvar el poble jueu. I és que els jesuïtes esperaven que Margarida evités que fossin expulsats de la cort pel duc de Lerma. Des de llavors, la vida de Margarida d'Àustria va ser assimilada a la d'una heroïna bíblica; tant és així, que al palau d'El Pardo trobem uns frescos del cicle d'Ester, que simbolitzen els problemes de la reina amb el valido.

[es] El enfrentamiento entre la reina Margarita de Austria, esposa de Felipe III, y el valido del rey, el duque de Lerma, tuvo su reflejo en los conflictos entre distintos confesores jesuitas de la corte. Los jesuitas afines a la reina decidieron ocultar su nombre en la correspondencia bajo el apodo de Ester, la reina bíblica que salvó al pueblo judío. Y es que los jesuitas esperaban que Margarita evitara que fueran expulsados de la corte por el duque de Lerma. Desde entonces, la vida de Margarita de Austria fue asimilada a la de la heroína bíblica; tanto es así que encontramos en el palacio de El Pardo unos frescos del ciclo de Ester, que simbolizan los problemas de la reina con el valido.
[ca] Aquest article aborda el desenvolupament i concreció de l'educació lenta en les iniciatives de Mare de Dia Waldorf. Aquestes iniciatives són una modalitat de "homeschooling" per a l'etapa d'educació infantil en què una professional de l'educació es fa càrrec a casa de 4 o 5 nens i nenes i d'edats que oscil·len entre els quatre mesos als cinc anys. Les Mare de Dia emergeixen com un qüestionament a l'acceleració dels temps pedagògics i proposen com a alternativa una atenció a la infància en sintonia amb els principis de l'educació lenta. En aquest sentit, el primer objectiu d'aquest article consisteix en explorar els vincles teòrics de les Mare de Dia amb l'educació lenta. Posteriorment, s'aborda en perspectiva històrica i teòrica la proposta de la pedagogia Waldorf per a l'educació infantil. Aquesta investigació conclou amb una anàlisi d'alguns aspectes més destacats de les Mares de Dia Waldorf a Espanya com ara el seu recorregut històric, la regulació existent, la formació d'aquestes professionals, les raons que motiven l'elecció d'aquests projectes per part de les famílies, l'estructura d'una jornada, així com els fronts de crítica més destacades cap a aquest tipus d'iniciatives.

[es] Este artículo aborda el desarrollo y concreción de la educación lenta en las iniciativas de Madre de Día Waldorf. Dichas iniciativas son una modalidad de "homeschooling" para la etapa de educación infantil en la que una profesional de la educación se hace cargo en su propia casa de 4 o 5 niños y niñas y cuyas edades oscilan entre los cuatro meses a los cinco años. Las Madre de Día emergen como un cuestionamiento a la aceleración de los tiempos pedagógicos y proponen como alternativa una atención a la infancia en sintonía con los principios de la educación lenta. En este sentido, el primer objetivo de este artículo consiste en explorar los vínculos teóricos de las Madre de Día con la educación lenta. Posteriormente, se aborda en perspectiva histórica y teórica la propuesta de la pedagogía Waldorf para la educación infantil. Esta investigación concluye con un análisis de algunos aspectos más destacados de las Madres de Día Waldorf en España tales como su recorrido histórico, la regulación existente, la formación de estas profesionales, las razones que motivan la elección de estos proyectos por parte de las familias, la estructura de una jornada, así como los frentes de crítica más destacadas hacia este tipo de iniciativas.
[ca] Joan Carles I es tracta d'una figura amb un paper menor i secundari a la ficció històrica del nostre país. Probablement, el projecte que més atenció va prestar a retratar la seva vida va ser la minisèrie El Rey, biopic de tres episodis estrenat el 2014. El propòsit d'aquest article és endinsar-se en la imatge projectada sobre Joan Carles I a la ficció espanyola i, concretament, en aquest biopic, prestant especial atenció a la imatge transmesa sobre l'home, el seu temps i els copartícips de la seva experiència vital.

[es] Juan Carlos I se trata de una figura con un papel menor y secundario en la ficción histórica de nuestro país. Probablemente, el proyecto que más atención prestó a retratar su vida fue la miniserie El Rey, biopic de tres episodios estrenado en 2014. El propósito de este artículo es adentrarse en la imagen proyectada sobre Juan Carlos I en la ficción española y, concretamente, en dicho biopic, prestando especial atención a la imagen transmitida sobre el hombre, su tiempo y los copartícipes de su experiencia vital.
[ca] L'objecte d'aquest treball és mostrar una panoràmica general de les propostes de reforma electoral incloses en l'informe que la Comissió Constitucional del Congrés dels Diputats va aprovar el passat 30 de juny de 2010 de forma quasi unànime i que previsiblement poden incorporar-se a la nostra legislació electoral abans de les eleccions municipals i autonòmiques de 22 maig de 2011. Les mesures s'examinen agrupades per la seua finalitat, distingint entre les de millora tècnica o merament simbòliques, les que pretenen un enfortiment de la puresa del procediment electoral, les que cerquen reforçar la igualtat entre els candidats, la neutralitat dels poders públics i també la reducció de les despeses electorals, i les que tenen com a objecte contrarestar o mitigar les conseqüències de determinades patologies del sistema com el transfuguisme o la utilització de les escletxes que la nostra legislació electoral deixa enfront d'organitzacions polítiques il·legals. No es limita a una descripció de les propostes sinó que s'apunten problemes jurídics i d'ordre pràctic i s'hi suggereixen millores

[es] El objeto de este trabajo es mostrar una panorámica general de las propuestas de reforma electoral incluidas en el Informe que la Comisión Constitucional del Congreso de los Diputados aprobó el pasado 30 de junio de 2010 de forma casi unánime y que previsiblemente pueden incorporarse a nuestra legislación electoral antes de las elecciones municipales y autonómicas de 22 mayo de 2011. Las medidas se examinan agrupadas por su finalidad, distinguiendo entre las de mejora técnica o meramente simbólicas, las que pretenden un fortalecimiento de la pureza del procedimiento electoral, las que buscan reforzar la igualdad entre los candidatos y la neutralidad de los poderes públicos, así como la reducción de los gastos electorales, y las que tienen por objeto contrarrestar o mitigar las consecuencias de determinadas patologías del sistema como el transfuguismo o la utilización de los resquicios que nuestra legislación electoral deja frente a organizaciones políticas ilegales. No se limita a una descripción de las propuestas sino que se apuntan problemas jurídicos y de orden práctico y se sugieren mejoras.
[ca] La inclusió dels ODS en els diferents àmbits de l'educació és una necessitat. Els estudis ens mostren la seva incorporació a través de les competències transversals, els continguts curriculars o el treball directe. Aquest article analitza la seva presència en l'ensenyament de les arts en l'àmbit universitari a través de l'anàlisi del Màster en Educació Artística en Institucions Socials i Culturals. Es realitza una triangulació de les dades obtingudes dels plans docents (competències i continguts) amb l'experiència dels docents a l'aula. Els resultats ens demostren que la presència dels ODS és molt més elevada en la realitat de l'aula que en els plans docents, tot destacant Salut i benestar i Igualtat de gènere. La feina amb els ODS que es desenvolupa en el procés educatiu ha d'aparèixer també en els plans docents, perquè aquests són la informació oficial i oberta de la titulació.

[es] La inclusión de los ODS en los distintos ámbitos de la educación es una necesidad. Los estudios nos muestran su incorporación a través de las competencias transversales, los contenidos curriculares o el trabajo directo. Este artículo analiza su presencia en la enseñanza de las artes en el ámbito universitario a través del análisis del Máster en Educación Artística en Instituciones Sociales y Culturales. Se realiza una triangulación de los datos obtenidos de los planes docentes (competencias y contenidos) con la experiencia de los docentes en el aula. Los resultados nos demuestran que la presencia de los ODS es mucho más elevada en la realidad del aula que en los planes docentes, destacando Salud y bienestar e Igualdad de género. El trabajo con los ODS que se desarrolla en el proceso educativo debe aparecer también en los planes docentes, por ser la información oficial y abierta de la titulación.
[ca] Aquest article estudia l'actuació del prestigiós historiador de l'educació Brian Simon al capdavant del Comitè Nacional Cultural del Partit Comunista de Gran Bretanya. Després de la crisi provocada per la invasió d'Hongria per l'URSS en 1956, Simon es posà al servei del partit per a contrarestar els efectes del naixement de la New Left. En 1957 entrà en el Comitè Nacional Cultural al costat de James Klugmann i Arnold Kettle, i el dirigí a partir de 1962. Al capdavant del grup intel·lectual conegut com els humanistes socialistes, Simon va liderar la renovació ideològica del comunisme britànic al llarg dels seixanta, des de l'ortodòxia estalinista fins a posicions pròximes a l'eurocomunisme. Una fita en aquesta evolució ideològica va ser la publicació en 1967 de Questions of Ideology and Culture.

[es] Este artículo estudia la actuación del reputado historiador de la educación Brian Simon al frente del Comité Nacional Cultural del Partido Comunista de Gran Bretaña. Tras la crisis provocada por la invasión de Hungría por la urss en 1956, Simon se puso al servicio del partido para contrarrestar los efectos del nacimiento de la New Left. En 1957 entró en el Comité Nacional Cultural junto con James Klugmann y Arnold Kettle, y lo dirigió a partir de 1962. Al frente del grupo intelectual conocido como los "humanistas socialistas", Simon lideró la renovación ideológica del comunismo británico a lo largo de los años sesenta, desde la ortodoxia estalinista hasta posiciones cercanas al eurocomunismo. Un hito en esta evolución ideológica fue la publicación en 1967 de "Questions of Ideology and Culture".