[ca] La necessitat de formació empresarial en el sector rural ha motivat l'interès d'aquesta tesi per aprofundir en la cerca d'estratègies que connectin a petits productors que es troben en situació de pobresa o d'extrema pobresa amb el procés de globalització i els beneficis que porta la interconnexió per la millora de la seva qualitat de vida. En aquest camí hem advertit diferents competències holístiques que constitueixen impulsors, per mitjà de patrons neuronals emocionals, de l'aprenentatge individual i de l'aprenentatge col·lectiu. Per aquesta raó, la principal interrogant que es planteja és com es pot despertar competències empresarials en petits productors des de les competències holístiques, considerant que l'accés a l'educació als països del Tercer Món és molt limitat sigui per l'escassetat de pressupost dels governs o per la falta d'adequació de l'educació mateixa al context rural. A pesar que els petits productors del Tercer Món mostren en la seva majoria un baix nivell de formació de competències empresarials, es va observar en diversos experiments realitzats una gran predisposició a la formació de competències holístiques que, de gestionar-se de manera adequada, dispersarien bloquejos emocionals i bloquejos cognitius de nivell inconscient per aconseguir despertar la seva capacitat creativa, la qual cosa podria canviar la història de moltes famílies en el sector rural. Aquesta tesi té com a objectiu analitzar l'impacte que tindria la proposta del Mètode Neuroinnovació, o Mètode Disruptiu Estructurat, a estimular el procés creatiu i les competències empresarials del petit productor en el Tercer Món com a estratègia alternativa a l'educació convencional en alinear les seves pròpies expectatives (problemes en el seu micromon) amb aquelles del client potencial (macrotendències), la qual cosa en combinar-se podria impulsar un efecte disruptiu o estructurat per múltiples combinacions (problemes / macrotendències) que serien la base per facilitar la formació de nombroses idees creatives i el desenvolupament de prototips que enforteixin les seves competències empresarials en experiments realitzats en diferents sectors de petits productors individuals i col·lectius. La principal contribució d'aquesta tesi radica a identificar les bases del pensament sistèmic que proposa Sengue (1998), en demostrar de manera experimental l'existència de trames invisibles en una organització a partir de la identificació de les correlacions de competències holístiques que es teixeixen a nivell emocional amb la interacció en el temps dels seus membres que comparteixen valors, creences, pors, experiències i tradicions, entre altres aspectes significatius. Aquests serien la base del comportament col·lectiu empresarial que guardaria l'inconscient dels seus membres com a patrons neuronals emocionals per impulsar decisions neuroeconòmiques col·lectives com la formació de cooperatives, empreses familiars o models híbrids. A aquest procés se'l denominarà en aquest estudi memòria organitzacional. Tenint en compte que l'aprenentatge permanent en els éssers humans s'estructura per la llei de rendiments accelerats (LERA) de Kurzweil (2013), procés que s'inicia amb la captació dels factors de l'entorn des de l'aspecte emocional (inconscient) i l'aspecte racional (conscient), conforme assenyala Kahneman (2011). Aquesta informació s'organitzaria de manera jeràrquica dins del cervell, permetent-li a l'ésser humà predir i inferir de manera exponencial la trajectòria dels seus comportaments. Per aquesta raó, en el cas dels petits productors amb escassa formació acadèmica, l'aprenentatge s'optimitzaria sota el principi de la criticitat auto organitzada de Friston (2010), que estaria emmagatzemada en la memòria temporal del petit productor a partir de l'estímul de l'aspecte emocional, la qual cosa porta a la formació de competències holístiques relacionades amb l'hemisferi dret del cervell, amb aspectes com a cerca de millora de vida o de reconeixement, entre altres; tenint en compte la teoria del reconeixement de patrons neuronals de George (2008) com a impuls creatiu que part del costat emocional. Els resultats obtinguts en les recerques dels quatre articles presentats en aquesta tesi confirmen que en les decisions neuroeconòmiques dels petits productors individuals i col·lectius existirien evidències que es guien per patrons neuronals emocionals l'origen dels quals radica en les competències holístiques que es troben en l'hemisferi cerebral dret dels seus membres i que podrien en el fonamental garantir la interacció entre els membres d'una organització de manera tal que s'accentuïn els seus valors, tradicions i costums recollits en patrons neuronals emocionals; el que s'ha denominat memòria organitzacional perquè funciona com la memòria temporal del neurocórtex (George, 2008) i permet el reconeixement de patrons neuronals en els éssers humans. Aquest patró hauria servit com a base del funcionament de la memòria del computador desenvolupada per Hawkins i Blakeslee (2004). En el cas de les organitzacions, els patrons neuronals serien emocionals i permetrien establir l'alineament de les competències holístiques dels petits productors per influir en i predir el seu comportament futur. Una major correlació de Pearson explicaria l'existència de trames invisibles que concatenarien les decisions neuroeconòmiques en grups col·lectius des de l'inconscient del cervell, com a conseqüència de l'adaptació estructural causada per la memòria organitzacional que recull l'inconscient col·lectiu d'un grup de petits productors en el temps. La integració del pensament col·lectiu de petits productors amb l'univers té com a conseqüència la formació del pensament còsmic que demostra la seva capacitat d'aprendre de manera col·lectiva mitjançant un alt nivell de memòria organitzacional que garanteix la seva permanència en el temps i, en conseqüència, l'adaptació permanent de la seva estructura. Des d'aquesta perspectiva, es pot concloure que una organització sostenible aconsegueix la seva maduresa i flexibilitat amb l'obertura dels seus canals, que capten i s'integren amb la informació de l'univers.

[es] La necesidad de formación empresarial en el sector rural ha motivado el interés de esta tesis por profundizar en la búsqueda de estrategias que conecten a pequeños productores que se encuentran en situación de pobreza o de extrema probreza con el proceso de globalización y los beneficios que trae la interconexión para la mejora de su calidad de vida. En este camino hemos advertido diferentes competencias holísticas que constituyen impulsores, por medio de patrones neuronales emocionales, del aprendizaje individual y del aprendizaje colectivo. Por esta razón, la principal interrogante que se plantea es cómo se puede despertar competencias empresariales en pequeños productores desde las competencias holísticas, considerando que el acceso a la educación en los países del Tercer Mundo es muy limitado sea por la escasez de presupuesto de los gobiernos o por la falta de adecuación de la educación misma al contexto rural. A pesar de que los pequeños productores del Tercer Mundo muestran en su mayoría un bajo nivel de formación de competencias empresariales, se observó en varios experimentos realizados una gran predisposición a la formación de competencias holísticas que, de gestionarse de forma adecuada, dispersarían bloqueos emocionales y bloqueos cognitivos de nivel inconsciente para lograr despertar su capacidad creativa, lo que podría cambiar la historia de muchas familias en el sector rural. Esta tesis tiene como objetivo analizar el impacto que tendría la propuesta del Método Neuroinnovación, o Método Disruptivo Estructurado, en estimular el proceso creativo y las competencias empresariales del pequeño productor en el Tercer Mundo como estrategia alternativa a la educación convencional al alinear sus propias expectativas (problemas en su micromundo) con aquellas del cliente potencial (macrotendencias), lo que al combinarse podría impulsar un efecto disruptivo o estructurado por múltiples combinaciones (problemas / macrotendencias) que serían la base para facilitar la formación de numerosas ideas creativas y el desarrollo de prototipos que fortalezcan sus competencias empresariales en experimentos realizados en diferentes sectores de pequeños productores individuales y colectivos. La principal contribución de esta tesis radica en identificar las bases del pensamiento sistémico que propone Sengue (1998), al demostrar de forma experimental la existencia de tramas invisibles en una organización a partir de la identificación de las correlaciones de competencias holísticas que se tejen a nivel emocional con la interacción en el tiempo de sus miembros que comparten valores, creencias, miedos, experiencias y tradiciones, entre otros aspectos significativos. Estos serían la base del comportamiento colectivo empresarial que guardaría el inconsciente de sus miembros como patrones neuronales emocionales para impulsar decisiones neuroeconómicas colectivas como la formación de cooperativas, empresas familiares o modelos híbridos. A este proceso se le denominará en este estudio memoria organizacional. Tomando en cuenta que el aprendizaje permanente en los seres humanos se estructura por la ley de rendimientos acelerados (LERA) de Kurzweil (2013), proceso que se inicia con la captación de los factores del entorno desde el aspecto emocional (inconsciente) y el aspecto racional (consciente), conforme señala Kahneman (2011). Esta información se organizaría de forma jeráquica dentro del cerebro, permitiéndole al ser humano predecir e inferir de forma exponencial la trayectoria de sus comportamientos. Por esta razón, en el caso de los pequeños productores con escasa formación académica, el aprendizaje se optimizaría bajo el principio de la criticidad autoorganizada de Friston (2010), que estaría almacenada en la memoria temporal del pequeño productor a partir del estímulo del aspecto emocional, lo que lleva a la formación de competencias holísticas relacionadas con el hemisferio derecho del cerebro, con aspectos como búsqueda de mejora de vida o de recoconocimiento, entre otros; tomando en cuenta la teoría del reconocimiento de patrones neuronales de George (2008) como impulso creativo que parte del lado emocional. Los resultados obtenidos en las investigaciones de los cuatro artículos presentados en esta tesis confirman que en las decisiones neuroeconómicas de los pequeños productores individuales y colectivos existirían evidencias de que se guían por patrones neuronales emocionales cuyo origen radica en las competencias holísticas que se encuentran en el hemisferio cerebral derecho de sus miembros y que podrían en lo fundamental garantizar la interacción entre los miembros de una organización de manera tal que se acentúen sus valores, tradiciones y costumbres recogidos en patrones neuronales emocionales; lo que se ha denominado memoria organizacional porque funciona como la memoria temporal del neurocórtex (George, 2008) y permite el reconocimiento de patrones neuronales en los seres humanos. Este patrón habría servido como base del funcionamiento de la memoria del computador desarrollada por Hawkins y Blakeslee (2004). En el caso de las organizaciones, los patrones neuronales serían emocionales y permitirían establecer el alineamiento de las competencias holísticas de los pequeños productores para influir en y predecir su comportamiento futuro. Una mayor correlación de Pearson explicaría la existencia de tramas invisibles que concatenarían las decisiones neuroeconómicas en grupos colectivos desde el inconsciente del cerebro, como consecuencia de la adaptación estructural causada por la memoria organizacional que recoge el inconsciente colectivo de un grupo de pequeños productores en el tiempo. La integración del pensamiento colectivo de pequeños productores con el universo tiene como consecuencia la formación del pensamiento cósmico que demuestrea su capacidad de aprender de forma colectiva mediante un alto nivel de memoria organizacional que garantiza su permanencia en el tiempo y, en consecuencia, la adaptación permanente de su estructura. Desde esta perspectiva, se puede concluir que una organización sostenible alcanza su madurez y flexibilidad con la apertura de sus canales, que captan y se integran con la información del universo.