BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Aquest article analitza el potencial del concepte de resiliència per a la recerca des de la geopolítica crítica en el context de la frontera interna entre Finlàndia i Suècia a la Unió Europea. L'examen se centra en la geopolítica quotidiana de la resiliència, manifestada en la política d'adaptació/no adaptació als requisits estatals, i en dos dels principals esdeveniments fronterers que han tingut un impacte considerable en les institucions frontereres i en la vida de les persones a la frontera: primer, la intervenció de la frontera estatal durant el "llarg estiu de la migració" europeu de 2015 i, en segon lloc, la pandèmia de Covid-19 a la qual Finlàndia va respondre amb una regulació estricta, mentre que Suècia va continuar amb una política de fronteres obertes. El material de l'estudi es va recopilar a través de la realització de treball de camp i entrevistes en la zona fronterera entre Finlàndia i Suècia, i dels mitjans de comunicació finlandesos i suecs. Tots dos casos brinden un exemple d'una ràpida intervenció fronterera i de securitizació.

[es] Este artículo analiza el potencial del concepto de resiliencia para la investigación desde la geopolítica crítica en el contexto de la frontera interna entre Finlandia y Suecia en la Unión Europea. El examen se centra en la geopolítica cotidiana de la resiliencia, manifestada en la política de adaptación/no adaptación a los requisitos estatales, y en dos de los principales eventos fronterizos que han tenido un impacto considerable en las instituciones fronterizas y en la vida de las personas en la frontera: primero, la intervención de la frontera estatal durante el "largo verano de la migración" europeo de 2015 y, en segundo lugar, la pandemia de Covid-19 a la que Finlandia respondió con una regulación estricta, mientras que Suecia continuó con una política de fronteras abiertas. El material del estudio se recopiló a través de la realización de trabajo de campo y entrevistas en la zona fronteriza entre Finlandia y Suecia, y de los medios de comunicación finlandeses y suecos. Ambos casos brindan un ejemplo de una rápida intervención fronteriza y de securitización.
[ca] La majoria de llibreries catalanes han estat tradicionalment un punt de trobada entre lectors i autors. De manera regular, les presentacions i signatures de llibres, com també les sessions de contacontes i, en menor grau, els clubs de lectura formen part del dia a dia de l'univers llibreter. Aquest paper es fa de manera natural, sense grans innovacions perquè es tracta d'un model plenament consolidat i adient a les característiques, físiques i humanes, d'aquests establiments culturals de proximitat. En aquest informe repassarem la situació dels darrers dos anys.

[es] La mayoría de librerías catalanas ha sido tradicionalmente un punto de encuentro entre lectores y autores. De manera regular las presentaciones y firmas de libros, así como las sesiones de cuentacuentos y, en menor grado, los clubes de lectura forman parte del día a día del universo librero. Este papel se juega de manera natural, sin grandes innovaciones porque se trata de un modelo plenamente consolidado y adecuado a las características, físicas y humanas, de estos establecimientos culturales de proximidad. En este informe repasaremos la situación de los últimos dos años.
[ca] La tasca del traductor en molts casos és determinant i pot tenir conseqüències en la sort literària de l'obra. La teoria literària i la literatura comparada intenten analitzar-les i sistematitzar-les, aprofundint així en l'estudi de la rellevància de la traducció en el sistema literari. Aquest article reflexiona sobre els equilibris i els desequilibris que es produeixen en un context cultural i literari i que són provocats per decisions que justifiquen una eventual traducció, tot analitzant les relacions entre els camps escandinau i català.

[es] El papel que juega el traductor en muchos casos es determinante y puede tener consecuencias en la suerte literaria de una obra. La teoría literaria y la literatura comparada intentan analizar estas consecuencias y sistematizarlas, para profundizar de esta manera en el estudio de la relevancia de la traducción dentro del sistema literario. Este artículo reflexiona sobre los equilibrios y desequilibrios que se producen en un contexto cultural y literario que son provocados por decisiones que justifican una eventual traducción, al analizar las relaciones entre los campos escandinavo y catalán.
[ca] En els últims 20 anys ha augmentat l'atenció dispensada a les desigualtats socials en els assoliments en matemàtiques. Les perspectives microsociològiques en les investigacions sobre educació matemàtica apunten a les particularitats de la cultura de l'aula i als patrons, però també a les contingències, prevalents en la construcció del significat a l'aula de matemàtiques. Per tal de generar una sociologia de la instrucció matemàtica, l'enfocament empíric de la nostra investigació es dirigeix cap a aquests patrons microsociològics d'interacció a l'aula relacionats amb la construcció d'una jerarquia d'assoliments en les matemàtiques escolars. L'aplicació del marc teòric de Basil Bernstein resulta útil a l'hora d'explorar aquests patrons d'interacció. Degut al nostre interès en l'elaboració d'aquest marc, el propòsit d'aquest article és doble: com a resultat del nostre estudi empíric presentarem, en primer lloc, una llista de mecanismes d'interacció que afecten l'estratificació dels assoliments en matemàtiques dels estudiants. Posteriorment reflexionarem sobre els límits de la teoria de Bernstein que percebem en el nostre treball i les expectatives de teorització i investigació addicionals. D'aquesta manera, centrarem el nostre enfocament en la corporalitat, normativitat i drets pedagògics, mostrant així el seu impacte, que encara està, en gran mesura, desatès.

[es] En los últimos 20 años ha aumentado la atención dispensada a las desigualdades sociales en los logros en matemáticas. Las perspectivas microsociológicas en las investigaciones sobre educación matemática apuntan a las particularidades de la cultura del aula y a los patrones, pero también a las contingencias, prevalentes en la construcción del significado en el aula. Con el objeto de generar una sociología de la instrucción matemática, nuestro enfoque empírico se dirige hacia esos patrones microsociológicos de interacción en el aula relacionados con la construcción de una jerarquía de logros en las matemáticas escolares. La aplicación del marco teórico de Basil Bernstein resulta útil a la hora de explorar esos patrones de interacción. Dado nuestro interés en la elaboración de este marco, el propósito del artículo es doble: como resultado de nuestro estudio empírico presentaremos, primero, una lista de mecanismos de interacción que afectan a la estratificación de los logros del alumnado en matemáticas. Posteriormente reflexionaremos sobre los límites de la teoría de Bernstein que percibimos en nuestro trabajo y las expectativas de teorización e investigación adicionales. De este modo centraremos nuestro enfoque en la corporalidad, normatividad y derechos pedagógicos mostrando así su impacto que está aún, en gran medida, desatendido.
[ca] Les minories dominants de l'antiga provincia colonial de San Salvador van accedir al poder polític de la república d'El Salvador i van decidir construir una institucionalitat que adoptés la forma d'Estat i donés resposta al seus interessos econòmics. En el transcurs d'aquest procés, la guerra fou una practica comuna al generar oportunitats polítiques i econòmiques. Els sectors socioeocnòmics dominants salvadorenys i centreamericans amb interessos a El Salvador van coincidir en l'ús de pràctiques de guerra que van promoure l'estratègia político-econòmica d'establir sinèrgies de naturalesa unionista per afiançar el seu rol hegemònic en el pla estatal i, en alguns casos, regional.

[es] Las minorías dominantes de la otrora provincia colonial de San Salvador accedieron al poder político de la república de El Salvador y se dieron a la tarea de construir una institucionalidad que adoptara la forma de Estado y diera respuesta a sus intereses económicos. En el transcurso de este proceso, la guerra fue una práctica común puesto que generó espacios de oportunidades políticas y económicas. Los sectores socioeconómicos dominantes salvadoreños y centroamericanos con intereses en El Salvador coincidieron en el uso de prácticas de guerra que promovieron la estrategia político-económica de establecer sinergias de naturaleza unionista para afianzar su rol hegemónico en plano estatal y en algunos casos, regional.
[ca] Entre el destí i la demència: el periple vital de Luis de Queralt, comte de Santa Coloma (1623-1689) El present estudi sobre Luis de Queralt i Alagón, tercer comte de Santa Coloma, té com a objectiu aprofundir en la figura de l'últim membre de la línia masculina dels Queralt, aportant documentació inèdita. La seva vida va estar marcada per episodis tràgics com l'assassinat del seu pare, Dalmau de Queralt i Codina, virrei de Catalunya, el 7 de juny de 1640 a Barcelona. Luis de Queralt ha estat descrit com a misantrop, dement, malalt mental i fins i tot portador d'una demència hereditària. La seva biografia es correspon amb la dels nobles afins a Felip IV, que, arran de la rebel·lió i la posterior Guerra dels Segadors, es van exiliar a la cort madrilenya buscant la protecció del monarca.

[es] El presente estudio acerca de Luis de Queralt y Alagón, III conde de Santa Coloma, tiene como objetivo profundizar en la figura del último miembro de la rama principal de los Queralt, aportando documentación inédita. A lo largo de su vida, este noble fue marcado por varios episodios trágicos, como el asesinato de su padre, Dalmau de Queralt y Codina, virrey de Cataluña, el día de Corpus de 1640. Luis de Queralt ha sido calificado de misántropo, demente, enfermo mental e incluso portador de una demencia hereditaria. Su biografía se corresponde con la de los nobles afines a Felipe IV, que a raíz de la revuelta y la posterior guerra de los Segadores se exiliaron en la corte madrileña buscando la protección del monarca.
[ca] Amb motiu de la mort d'Alan Freeland, es recorda la seva trajectòria professional. Es destaquen les seves decisives aportacions als estudis lusòfons, especialment entorn de l'obra d'Eça de Queirós, i la seva important labor com a mediador cultural i professor de llengua i literatura portugueses al Regne Unit.

[es] Con motivo de la muerte de Alan Freeland se recuerda su trayectoria profesional. Se destacan sus decisivas aportaciones a los estudios lusófonos, especialmente en tor- no a la obra de Eça de Queirós, y su importante labor como mediador cultural y profesor de lengua y literatura portuguesas en el Reino Unido.
[ca] Aquest article fa una valoración de Ricard II, la més lírica de les obres històriques de Shakespeare. És una obra amb pocs estudis que ha estat poc valorada i poc representada i que és menys popular en comparació a altres. El seu valor rau en la paraula i en el vers, els quals conformen una obra d'una gran qualitat lírica que es fa evident fins i tot en escenes que semblen marginals. A l'article s'analitzen paral·lelismes que apareixen en algunes escenes, l'augment del lirisme en la davallada del rei Ricard II i l'ús de paraules repetides com "terra" i "sang", gràcies a les quals l'autor crea les diferents atmosferes dins l'obra. El moment més líric es troba en l'estada de Ricard a la presó. Les paraules i el vers revelen excel·lentment l'estat d'ànim de Ricard, una mescla de sensatesa i de follia. Hi traspua, a través de diverses comparacions que apareixen en les reflexions del personatge, la tristesa del seu món interior.

[es] Este artículo hace una valoración de Ricardo II, la más lírica de las obras históricas de Shakespeare. Se trata de una obra poco estudiada, poco valorada, poco representada y menos popular en comparación con otras del mismo autor. Su valor reside en la palabra y en el verso, así favoreciendo la calidad lírica hasta en las escenas que parecen marginales. En el artículo se analizan paralelismos que aparecen en algunas escenas, el aumento del lirismo en el declive del rey Ricardo II y el uso de palabras repetidas como "tierra" y "sangre", las cuales permiten al autor crear diferentes atmosferas dentro de la obra. El momento más lírico es el período de Ricardo en prisión. Las palabras y el verso revelan de forma excelsa el estado de ánimo de Ricardo, una mezcla de sensatez y locura. Se deja entrever, a través de diferentes comparaciones que aparecen en las reflexiones del personaje, la tristeza de su mundo interior.
[ca] L'activitat política i militar dels nacionalistes ucraïnesos a les dècades de 1930 i 1940 és un tema molt debatut a la historiografia actual. Aquest article analitza el seu paper en aquest període, amb una atenció particular cap a les activitats de l'OUN i l'UPA durant la Segona Guerra Mundial. L'anàlisi començarà situant el nacionalisme ucraïnès dins del context europeu en vigílies del conflicte bèl·lic. A continuació, se n'examinarà la interacció amb el Tercer Reich i el paper en la incipient contesa mundial. Finalment, l'article analitzarà les activitats subversives dels nacionalistes ucraïnesos dins el marc de la guerra d'aniquilació de l'Alemanya nacionalsocialista contra la Unió Soviètica.

[es] La actividad política y militar de los nacionalistas ucranianos en las décadas de 1930 y 1940 es un tema muy debatido en la historiografía actual. Este artículo analiza su papel en ese período, con particular atención hacia las actividades de la OUN y el UPA durante la Segunda Guerra Mundial. El análisis empezará situando el nacionalismo ucraniano dentro del contexto europeo en vísperas del conflicto bélico. A continuación, se examinará su interacción con el Tercer Reich y su papel en la incipiente contienda mundial. Finalmente, el artículo analizará las actividades subversivas de los nacionalistas ucranianos en el marco de la guerra de aniquilación de la Alemania nacionalsocialista contra la Unión Soviética.
[ca] En aquest article em proposo indagar la construcció audiovisual d'atmosferes afectives a partir de l'anàlisi de Histórias que só existem quando lembradas (2011) de Julia Murat i Viaje sentimental (2010) de Verónica Chen. Mitjançant la jerarquització de la fotografia i el pla fixe com a procediments estètics i narratius, les poètiques audiovisuals de les obres de Murat i de Chen atorguen nous sentits al concepte de familiar, introdueixen la vacil·lació de la realitat ordinària i participen d'un "èxtasi" del temps, un "retorn d'allò mort" que es vincula a la figura del "Spectrum" (Barthes, 2006). Les fotografies impliquen experiències de viatge i desplaçaments espacials, extensius, respecte al cos i la mirada, a nivell físic i fantasmàtic, així com afectius, punxants, atzarosos (en relació estreta amb la dimensió del punctum barthesià). Es tracta d'una concepció del cinema que busca assajar amb les fotografies una trama d'idees (la memòria, el record, l'arxiu del Temps, la Fotografia mateixa) en què s'inscriuen les atmosferes afectives.

[es] En este artículo me propongo indagar la construcción audiovisual de atmósferas afectivas a partir del análisis de Histórias que só existem quando lembradas (2011) de Julia Murat y Viaje sentimental (2010) de Verónica Chen. Por medio de la jerarquización de la fotografía y el plano fijo como procedimientos estéticos y narrativos, las poéticas audiovisuales de las obras de Murat y de Chen dotan de nuevos sentidos lo familiar, introducen la vacilación de la realidad ordinaria y participan de un "éxtasis" del tiempo, un "retorno de lo muerto" que se vincula a la figura del "Spectrum" (Barthes, 2006). Las fotografías implican experiencias de viaje y desplazamientos espaciales, extensivos, respecto al cuerpo y la mirada, a nivel físico y fantasmático, como también afectivos, punzantes, azarosos (en relación estrecha con la dimensión del punctum barthesiano). Se trata de una concepción del cine que busca ensayar con las fotografías una trama de ideas (la memoria, el recuerdo, el archivo del Tiempo, la misma Fotografía) en la que se inscriben las atmósferas afectivas.
[ca] Fonaments d'Història correspon a una sèrie de projectes d'innovació docent finançats pel vicerectorat d'estudiants de la Universitat de Sevilla, l'objectiu dels quals fou identificar les necessitats dels alumnes a l'hora de cursar l'assignatura amb el mateix nom introduïda en el pla d'estudis del Grau d'Educació Primària l'any 2010. Les investigacions sobre idees prèvies i l'experiència dels grups docents van plantejar la necessitat de donar resposta a la problemàtica detectada a través d'un segon projecte, l'objectiu del qual fou el disseny de materials específics per a l'alumnat d'aquesta assignatura, així com per a alumnes dels primers cursos de graus d'Història. En aquesta aportació presentem el disseny, desenvolupament i resultats dels projectes corresponents al curs 2011-12 i al curs 2016-17, essent el primer una investigació sobre el nivell inicial dels alumnes mitjançant el disseny i aplicació de qüestionaris d'avaluació inicial , i el segon, un projecte d'elaboració de materials que va culminar amb la publicació del manual Fundamentos de Historia, Historia Antigua y Medieval de España.

[es] Fundamentos de Historia corresponde a una serie de proyectos de innovación docente financiados por el vicerrectorado de estudiantes de la Universidad de Sevilla, cuyo objetivo primero fue identificar las necesidades de los alumnos a la hora de cursar la asignatura homónima introducida en el plan de estudios del Grado de Educación Primaria en 2010. Las investigaciones sobre ideas previas y la experiencia de los grupos docentes plantearon la necesidad de dar respuesta a la problemática detectada a través de un segundo proyecto, cuyo objetivo fue el diseño de materiales específicos para el alumnado de esta asignatura, así como para alumnos de los primeros cursos de grados de Historia. En esta aportación presentamos el diseño, desarrollo y resultados de los proyectos correspondientes al curso 2011-12 y al curso 2016-17, siendo el primero una investigación sobre el nivel inicial de los alumnos mediante el diseño y aplicación de cuestionarios de evaluación inicial y el segundo, un proyecto de elaboración de materiales que culminó con la publicación del manual Fundamentos de Historia, Historia Antigua y Medieval de España.
[ca] L'objectiu d'aquest text és identificar la influencia de la interacció adult-estudiant en l'input lingüístic com a base i mediació fonamental dels processos d'aprenentatge de la llengua en el desenvolupament de les capacitats humanes com a suport de les relacions i processos de construcció social. Es presenten algunes perspectives conceptuals sobre l'input lingüístic, es precisa la lectura en veu alta com a factor fonamental en la interacció adult-nen, s'exposen evidències sobre la influència de l'input en el procés d'aprenentatge de l'estudiantat, i es descriuen les possibilitats de formació i transformació de la interacció en relació al desenvolupament de les capacitats humanes. Aquesta contribució teòrica correspon a la fase pretest del projecte de recerca La interacción espontánea del adulto con el niño y la interacción apoyada en la propuesta del recurso Espacio de Lectura (2020-2021) desenvolupat per la Universidad Pontificia Bolivariana (Medellín/Colombia) i la Universitat de Barcelona (Barcelona/Espanya).

[es] El presente texto busca identificar la influencia de la interacción adulto-estudiante en el input lingüístico como base y mediación fundamental de los procesos de aprendizaje de la lengua y en el desarrollo de las capacidades humanas como sustentos de las relaciones y los procesos de construcción social. Para ello, se presentan algunas perspectivas conceptuales acerca del input lingüístico, se precisa la lectura en voz alta como factor fundamental en la interacción adulto-niño, se exponen evidencias acerca de la influencia del input en el proceso de aprendizaje del estudiantado, y se describen las posibilidades de formación y transformación de la interacción cuando esta se piensa en términos del desarrollo de las capacidades humanas. Este análisis corresponde a la fase pretest del proyecto de investigación La interacción espontánea del adulto con el niño y la interacción apoyada en la propuesta del recurso Espacio de lectura (2020-2021).
[ca] El present text és una ressenya de la publicació referida més a munt, el contingut de la qual recull les diferents ponències dutes a terme durant les IV Jornades de Pedagogia de l'Art i Museus, celebrades en el Museu d'Art Modern de Tarragona (MAMT) l'any 2009.

[es] El presente texto es una reseña de la publicación arriba referida, cuyo contenido recoge las diferentes ponencias llevadas a cabo durante las IV Jornades de Pedagogia de l'Art i Museus, celebradas en el Museo de Arte Moderno de Tarragona (MAMT) en 2009.
[ca] En aquest treball ens proposem reconstruir el Projecte celebratori del "Panteó de la Patagònia", elaborat des de Bahia Blanca (Argentina) per l'artista i gestor cultural, Domingo Pronsato (1881-1971) a les acaballes dels anys '60. A partir de l'anàlisi dels seus escrits i de les característiques formals de la proposta artística, procurem donar compte de la convergència a la via dels opcions ideològiques del seu autor, així com dels interessos geopolítics i econòmics de la burgesia local sobre els territoris del sud del país, del clima d'època militarista i repressiu que els donava i de les formes en les que el relat històric va constituir un recurs de legitimació de les decisions sobre l'espai públic. Buscarem, llavors, problematitzar el programa estètic i arquitectònic a la llum de les variables Econòmiques, Socials i Polítiques que van travessar la seva concepció i li van atorgar sentits excedents a la dimensió artística.

[es] En este trabajo nos proponemos reconstruir el proyecto celebratorio del "Panteón de la Patagonia", elaborado desde Bahía Blanca (Argentina) por el artista y gestor cultural Domingo Pronsato (1881-1971) a fines de los años '60. A partir del análisis de sus escritos y de las características formales de la propuesta artística, procuramos dar cuenta de la convergencia en ella de las opciones ideológicas de su autor, así como de los intereses geopolíticos y económicos de la burguesía local sobre los territorios del sur del país, del clima de época militarista y represivo que les daba contexto y de las formas en las que el relato histórico constituyó un recurso de legitimación de las decisiones sobre el espacio y lo público. Buscaremos, entonces, problematizar el programa estético y arquitectónico a la luz de las variables económicas, sociales y políticas que atravesaron su concepción y le otorgaron sentidos excedentes a la dimensión artística.