BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] La qualitat de vida s'està convertint en un concepte clau i unificador en l'atenció i educació de les persones amb discapacitat intel•lectual. Així mateix, la percepció actual sobre les persones amb discapacitat ha canviat substancialment. En el moment actual, cal plantejar-se quines són les aplicacions i les implicacions que tenen per l'atenció i educació de les persones amb discapacitat intel•lectual els principis derivats del nou concepte de discapacitat i de la qualitat de vida. Aquesta investigació pretén essencialment elaborar un conjunt d'instruments que permetin avaluar la qualitat de les pràctiques educatives dels centres d'educació especial. Amb aquest objectiu s'ha seguit un procediment estructurat i ordenat en l'elaboració dels instruments com en la seva valoració inicial. Per avaluar la qualitat dels centres d'educació especial es proposen una sèrie qüestionaris tant pels professionals, les famílies i els alumnes. Els resultats indiquen que el conjunt d'instruments d'avaluació permeten recollir informació àmplia i variada de les pràctiques d'un centre d'educació especial, determinar les seves fortaleses i debilitats i servir de base per establir plans de millora estretament relacionats amb el context particular del centre i amb el que es considera una bona pràctica educativa.

[es] La calidad de vida se está convirtiendo en un concepto clave y unificador en la atención y educación de las personas con discapacidad intelectual. Asimismo, la percepción actual sobre las personas con discapacidad ha cambiado sustancialmente. En el momento actual, hay que plantearse cuáles son las aplicaciones y las implicaciones que tienen para la atención y educación de las personas con discapacidad intelectual los principios derivados del nuevo concepto de discapacidad y de la calidad de vida. Esta investigación pretende esencialmente elaborar un conjunto de instrumentos que permitan evaluar la calidad de las prácticas educativas de los centros de educación especial. Con este objetivo, se ha seguido un procedimiento estructurado y ordenado tanto en la elaboración de instrumentos como en su valoración inicial. Para evaluar la calidad de los centros de educación especial se proponen una serie cuestionarios tanto para los profesionales, las familias y los alumnos. Los resultados indican que el conjunto de instrumentos de evaluación permiten recoger información amplia y variada de las prácticas de un centro de educación especial, determinar sus fortalezas y debilidades y servir de base para establecer planes de mejora que estén estrechamente relacionados con el contexto particular del centro y con lo que se considera una buena práctica educativa.
[ca] El peu infantil pot presentar variacions en la seva postura i mobilitat. La postura es pot mesurar amb l'AHI i d'una forma més global amb el FPI-6. La mobilitat es pot definir amb el NDT i amb el MFW. L'objectiu és estimar els valors poblacionals de postura i mobilitat del peu en nens/es de 5-6 i 9-10 anys i relacionar-los entre ells i amb variables antropomètriques. S'han estimat els valors a partir d'una mostra de 415 nens i nenes, i s'ha trobat relació moderada entre la postura pronada del peu i un augment de la mobilitat mesurada amb el NDT en tota la mostra. Una disminució de AHI s'ha correlacionat amb un augment de la mobilitat en els nens de 9-10 anys. No s'ha trobat correlació forta entre la antropometria i la postura i la mobilitat, només dèbil entre AHI i els índexs de composició corporal.

[es] El pie infantil puede presentar variaciones en su postura y su movilidad. La postura se puede medir con el AHI y de una forma más global con el FPI-6. La movilidad se puede definir con el NDT y con el MFW. El objetivo es estimar los valores poblacionales de postura y movilidad del pie en niños/as de 5-6 i 9-10 y relacionarlos entre ellos y con variables antropométricas. Se han estimado los valores a partir de una muestra de 415 niños y niñas, y se ha encontrado relación moderada entre la postura pronada del pie y un aumento de la movilidad medida con el NDT en toda la muestra. Una disminución de AHI se ha correlacionado con un aumento de la movilidad en los niños de 9-10 años. No se ha encontrado correlación fuerte entre la antropometría y la postura y la movilidad, sólo débil entre AHI y los índices de composición corporal.
[ca] Aquest tesi tracta de l'estudi dels canvis relacionats amb l'evolució paisatgística de la Plana de Vic durant el període 1957-2013, partint de l'anàlisi de la seva coberta vegetal. El paisatge és l'expressió territorial de la relació que qualsevol societat manté amb els sistemes naturals que la sustenten, fet que en els paisatges de matriu agrícola és especialment evident. La Plana de Vic és un d'aquests sistemes agraris que han experimentat un procés de canvi en els usos antròpics del sòl, caracteritzats per la creixent desintegració funcional de l'equilibri entre els cultius, la ramaderia i els boscos. Es presenten els resultats de la recerca a entorn del canvi que ha sofert aquest territori. L'objectiu general és analitzar els canvis que s'hi han produït a tres nivells diferents: 1) en la coberta vegetal, 2) en comunitats vegetals característiques d'aquest tipus de paisatge i 3) en dos tàxons amenaçats que hi tenen poblacions.

[es] Esta tesis trata del estudio de los cambios relacionados con la evolución paisajística de la Plana de Vic para el periodo 1957-2013, partiendo del análisis de su cubierta vegetal. El paisaje es la expresión territorial de la relación que cualquier sociedad mantiene con los sistemas naturales que la sustentan, lo que en paisajes de matriz agrícola es especialmente evidente. La Plana de Vic es uno de estos sistemas agrarios que han experimentado un proceso de cambio en los usos antrópicos del suelo, caracterizados por la creciente desintegración funcional del equilibrio entre cultivos, ganadería y bosques. Se presentan los resultados de la investigación en torno al cambio que ha sufrido este territorio. El objetivo general es analizar los cambios que se han producido a tres niveles: 1) en la cubierta vegetal, 2) en comunidades vegetales características de este tipo de paisaje y 3) en dos taxones amenazados con poblaciones presentes.
[ca] Aquest treball té com a principal finalitat recuperar i difondre la memòria dels infants de Barcelona que van viure la guerra civil espanyola (1936-1939). Per a fer-ho s'han estudiat els dibuixos elaborats per l'alumnat del Grup Escolar Lluís Vives amb l'objectiu de conèixer les experiències quotidianes d'aquests infants. Així mateix, s'ha realitzat un estudi detallat del context social i educatiu en el que van estar elaborats els dibuixos. Per tal de comprendre millor les experiències que van viure i aprofundir en el significat que van tenir pels infants, s'han posat en diàleg les il·lustracions amb altres fonts de caràcter textual i s'han incorporat conceptes de l'àmbit de la psicologia. Algunes de les experiències analitzades inclouen la por, l'angoixa, l'escassetat i la pèrdua, però també el desig, el joc, la solidaritat i la resistència. Així mateix, el fet de partir dels textos i els dibuixos elaborats pels mateixos infants, possibilita que la seva veu sigui considerada com una aportació imprescindible en la memòria col·lectiva.

[es] La finalidad principal del presente trabajo es recuperar y difundir la memoria de los niños de Barcelona que vivieron la guerra civil española (1936-1939). Para ello, analizamos los dibujos realizados por los alumnos del Grupo Escolar Lluís Vives para conocer sus experiencias cotidianas. Asimismo, realizamos una investigación exhaustiva del contexto social y educativo en el que los niños realizaron dichos dibujos. Para comprender mejor las experiencias que vivieron y profundizar en el significado que tuvieron para los niños, se han puesto en diálogo las ilustraciones con otras fuentes de carácter textual y se han incorporado conceptos del ámbito de la psicología. Algunas de las experiencias analizadas incluyen el miedo, la angustia, la escasez y la pérdida, pero también el deseo, el juego, la solidaridad y la resistencia. Incorporar la voz de los niños, en este caso a través de sus dibujos y escritos, resulta imprescindible para construir la memoria colectiva.
[ca] Infermeres de les Brigades Internacionals destinades a l'Hospital Internacional de Vic: Humanisme i compromís polític (abril 1938 - gener 1939). A la Guerra Civil espanyola (1936-1939), les Brigades Internacionals van crear un servei sanitari propi, del qual van formar part infermeres voluntàries. En aquest marc es planteja l'objectiu de comprendre el compromís professional i polític de les infermeres destinades a l'Hospital Internacional de Vic, a partir de les activitats que s'hi van portar a terme. La Microhistòria és el corrent històric que ha guiat aquesta investigació, que combina metodologia quantitativa i qualitativa. Els resultats mostren les característiques sociodemogràfiques de 95 dones procedents de 17 països que van participar en aquesta guerra i que se les va destinar a Vic, així com el recorregut d'algunes d'elles fins arribar-hi. L'Hospital Internacional de Vic és un cas paradigmàtic dels hospitals del Servei Sanitari Internacional i de l'activitat assistencial i políticocultural que hi van desenvolupar aquestes infermeres, com a membres actius en la lluita antifeixista des de la mateixa infermeria. Aquesta lluita la van mantenir a l'acabar la Guerra Civil i la van ampliar a través de la defensa dels drets humans.

[es] En la Guerra Civil española (1936-1939), las Brigadas Internacionales crearon un servicio sanitario propio, en el que formaron parte enfermeras voluntarias. En este marco se plantea el objetivo de comprender el compromiso profesional y político de las enfermeras destinadas al Hospital Internacional de Vic, a partir de las actividades llevadas a cabo en él. La Microhistoria es la corriente histórica que ha guiado esta investigación, que combina metodología cuantitativa y cualitativa. Los resultados muestran las características sociodemográficas de 95 mujeres procedentes de 17 países que participaron en esta guerra y que se las destinó a Vic, así como el recorrido de algunas de ellas hasta llegar allí. El Hospital Internacional de Vic es un caso paradigmático de los hospitales del Servicio Sanitario Internacional y de la actividad asistencial y políticocultural que desarrollaron allí estas enfermeras, como miembros activos en la lucha antifascista desde la misma enfermería. Esta lucha la mantuvieron al terminar la Guerra Civil y la ampliaron a través de la defensa de los derechos humanos.
[ca] Aquest Treball de Fi de Grau que teniu entre les mans, tracta sobre el Bàsquet Manresa i tot el que el rodeja. Ens focalitzarem en aquest treball en diversos apartats de la comunicació del club, veurem com el club es comunica amb els seus stakeholders, com el club busca patrocinadors, i quins són els valors del club a l'hora de buscar aquests patrocinadors, també farem èmfasi en el lloc d'on provenen aquests patrocinadors per tal de veure que és el que busca el club amb aquest patrocini i que és el que busca el patrocinador a l'hora de fer aquest patrocini i que busca obtenir. A més de parlar sobre els patrocinadors del club i diferents teories de patrocini esportiu, també parlarem sobre el fenomen fan, i com es viu al territori del Bages. Per tal de conèixer el fenomen fan, s'han agafat diferents teories sobre el fanbase de Crawford (2004) i Giulianotti (2005), que posteriorment seran extrapolades al Bàsquet Manresa i seran validades amb entrevistes als treballadors del club. En l'apartat d'Annexes es pot trobar totes les entrevistes realitzades a diversos patrocinadors com Kibuc Albert Disseny, La Soca, Ajuntament de Manresa, Avinent o bé a treballadors del club com la Clàudia i el Damià, què són els responsables de Màrqueting i Comunicació respectivament.

[es] Este Trabajo de Fin de Grado que tiene entre las manos, trata sobre el Bàsquet Manresa y todo lo que le rodea. Nos focalizaremos en este trabajo en varios apartados de la comunicación del club, veremos como el club se comunica con sus stakeholders, como el club busca patrocinadores, y cuáles son los valores del club a la hora de buscar estos patrocinadores, también haremos énfasis en el lugar de donde provienen estos patrocinadores para ver que es lo que busca el club con este patrocinio y que es lo que busca el patrocinador a la hora de hacer este patrocinio y que busca obtener. Además de hablar sobre los patrocinadores del club y diferentes teorías de patrocinio deportivo, también hablaremos sobre el fenómeno fan, y cómo se vive en el territorio del Bages. Para conocer el fenómeno hacen, se han tomado diferentes Teorías sobre el fanbase de Crawford (2004) y Giulianotti (2005), que posteriormente serán extrapoladas al Bàsquet Manresa y serán validados con entrevistas a los trabajadores del club. En el apartado de Anexos se puede encontrar todas las entrevistas realizadas a varios patrocinadores como Kibuc Albert Diseño, La Soca, Ayuntamiento de Manresa, Avinent o bien a trabajadores del club como Claudia y el Damià, que son los responsables de Marketing y comunicación respectivamente.
[ca] Una de les xarxes socials amb més potencial per obtenir informació sobre salut i per connectar pacients és Twitter. Aquests pacients s'organitzen de manera informal en Comunitats de Pràctica mitjançant hashtags. Els hashtags (etiquetes) agrupen converses sobre diferents temàtiques i es creen amb el coixinet (#) i un text. Introduint un determinat hashtag al cercador obtenim els tuits (continguts) que parlen de la temàtica concreta. Això permet la cerca d'informació sobre molts tipus de malalties (Classificació Internacional de Malalties) i facilita al pacient i al professional sanitari connectar amb els usuaris que estan parlant de qüestions similars. El Model "The 4G Healing Hashtag" permet visualitzar el potencial terapèutic dels hashtags atès que apoderen el pacient tot promovent l'enfoc salutogènic. Alhora, els avenços en Salut Digital faciliten l'aparició de noves eines d'Intel·ligència Artificial per a l'anàlisi dels hashtags en salut a Twitter com és el cas de Symplur.

[es] Una de las redes sociales con más potencial para obtener información sobre salud y para conectar pacientes es Twitter. Estos pacientes se organizan de manera informal en Comunidades de Práctica mediante hashtags. Los hashtags (etiquetas) agrupan conversaciones sobre diferentes temáticas y se crean con la almohadilla (#) y un texto. Introduciendo un determinado hashtag al buscador obtenemos los tuits (contenidos) que hablan de la temática concreta. Esto permite la búsqueda de información sobre muchos tipos de enfermedades (Clasificación Internacional de Enfermedades) y facilita al paciente y al profesional sanitario conectar con los usuarios que están hablando de cuestiones similares. El Modelo "The 4G Healing Hashtag" permite visualizar el potencial terapéutico de los hashtags dado que empoderan el paciente promoviendo el enfoque salutogénico. Asimismo, los avances en Salud Digital facilitan la aparición de nuevas herramientas de Inteligencia Artificial para el análisis de los hashtags en salud en Twitter como es el caso de Symplur.
[ca] La intel·ligència artificial (IA) ha transformat el disseny, introduint eines que amplien les possibilitats creatives i fomenten un sistema col·laboratiu. Tanmateix, aquest avanç planteja interrogants sobre les habilitats i competències que han de desenvolupar els dissenyadors per adaptar-se a aquesta nova realitat. Més enllà d'aprofitar aquestes eines, la seva tasca implica una responsabilitat ètica i un rol curatorial en la presa de decisions. Històricament, el disseny ha evolucionat amb els canvis socioculturals i tecnològics, però la irrupció de la IA accelera aquest procés, exigint una adaptació més estratègica. No sempre és clar quins coneixements cal prioritzar ni com integrar-los de manera ètica. L'impacte de la IA en el disseny és innegable, per la qual cosa resulta crucial definir quines competències permetran als dissenyadors conviure amb aquestes tecnologies i aprofitar-les de la millor manera.

[es] La inteligencia artificial (IA) ha transformado el diseño, introduciendo herramientas que amplían las posibilidades creativas y fomentan un sistema colaborativo. Sin embargo, este avance plantea interrogantes sobre las habilidades y competencias que deben desarrollar los diseñadores para adaptarse a esta nueva realidad. Más allá de aprovechar estas herramientas, su labor implica una responsabilidad ética y un rol curatorial en la toma de decisiones. Históricamente, el diseño ha evolucionado con los cambios socioculturales y tecnológicos, pero la irrupción de la IA acelera este proceso, exigiendo una adaptación más estratégica. No siempre es claro qué conocimientos priorizar ni cómo integrarlos de manera ética. El impacto de la IA en el diseño es innegable, por lo que resulta crucial definir qué competencias permitirán a los diseñadores convivir con estas tecnologías y aprovecharlas de la mejor manera.
[ca] Aquesta tesi doctoral avalua l'ús de la realitat virtual (RV) com a mètode no farmacològic per a reduir el dolor i l'ansietat en població pediàtrica durant la vacunació, creant entorns immersius que desviïn l'atenció cap a estímuls agradables. Es va realitzar un assaig clínic aleatori en centres d'atenció primària de la Catalunya Central; van participar 300 nens i nenes de 3 i 6 anys, dividits en un grup d'intervenció, que va utilitzar ulleres de RV, i un grup control que va rebre atenció convencional. Es va valorar el dolor mitjançant l'escala facial de Wong-Baker, l'ansietat amb la Children's Fear Scale i la freqüència cardíaca com a indicador d'estrès. Els resultats van evidenciar una reducció significativa en el dolor i l'ansietat en el grup de RV, així com una major satisfacció dels pares, concloent que la RV és una eina segura i eficaç per a millorar l'experiència de vacunació.

[es] Esta tesis doctoral evalúa el uso de la realidad virtual (RV) como método no farmacológico para reducir el dolor y la ansiedad en población pediátrica durante la vacunación, creando entornos inmersivos que desvíen la atención hacia estímulos agradables. Se realizó un ensayo clínico aleatorio en centros de atención primaria de la Cataluña Central; participaron 300 niños y niñas de 3 y 6 años, divididos en un grupo de intervención, que utilizó gafas de RV, y un grupo control que recibió atención convencional. Se valoró el dolor mediante la escala facial de Wong-Baker, la ansiedad con la Children's Fear Scale y la frecuencia cardíaca como indicador de estrés. Los resultados evidenciaron una reducción significativa en el dolor y la ansiedad en el grupo de RV, así como una mayor satisfacción de los padres, concluyendo que la RV es una herramienta segura y eficaz para mejorar la experiencia de vacunación.
[ca] Aquesta tesi pretén radiografiar objectivament i amb voluntat exhaustiva l'edició de traduccions literàries a Catalunya durant els anys de la dictadura de Miguel Primo de Rivera. A partir d'una base de dades que aplega vora 2.000 traduccions, més de 600 autors, aproximadament 450 traductors i un centenar d'editorials, s'incideix en l'estudi dels autors traduïts, les editorials responsables de publicar aquestes traduccions, els traductors més actius i la consideració que mereix la seva tasca en la premsa coetània.

[es] Esta tesis pretende radiografiar objetivamente y desde un enfoque exhaustivo la edición de traducciones literarias en Cataluña durante la dictadura de Miguel Primo de Rivera. Partiendo de una base de datos que reúne cerca de 2.000 traducciones, más de 600 autores, unos 450 traductores y un centenar de editoriales, se incide en el estudio de los autores traducidos, las editoriales responsables de publicar estas traducciones, los traductores más activos y la consideración que merece su trabajo en la prensa del momento.
[ca] La present investigació analitza el disseny d'espais educatius a través de processos participatius i proposa el disseny d'un instrument facilitador per iniciar el redisseny de l'aula de música dels centres de secundària. El treball pretén per una banda demostrar la importància que tenen els espais educatius i la relació ferma que existeix entre espais i metodologies didàctiques, i per altra banda considerar la participació com l'element clau que vehicula el procés del disseny d'espais educatius. La primera part del treball es dedica a la investigació de diferents aspectes que intervenen en el disseny d'espais educatius. S'inicia amb una reflexió sobre l'arquitectura, el disseny i l'educació, tant a través de la història com en l'actualitat. Segueix amb l'exposició de les característiques que s'han de tenir en compte dels espais educatius. Continua analitzant l'espai de l'aula de música de secundaria i acaba aprofundint en el disseny d'espais educatius a través de processos participatius. La segona part es centra en dos àmbits diferents. Per una banda es completa la informació bibliogràfica tant de l'espai de l'aula de música com del disseny d'espais educatius participats, a través de l'anàlisi d'exemples i d'entrevistes a professionals especialistes d'aquests àmbits. I per altra banda, es dissenya un instrument facilitador per iniciar el redisseny d'una aula de música.

[es] La presente investigación analiza el diseño de espacios educativos a través de procesos participativos, y propone el diseño de un instrumento facilitador para iniciar el rediseño del aula de música en los centros de secundaria. El trabajo pretende por un lado demostrar la importancia que tienen los espacios educativos y su firme relación que existe entre espacios i metodologías didácticas, y por otro lado considerar la participación como el elemento clave que vehicula el proceso del diseño de espacios educativos. La primera parte del trabajo se dedica a la investigación de diferentes aspectos que intervienen en el diseño de espacios educativos. Se empieza con una reflexión sobre la arquitectura el diseño 10 y la educación, tanto a través de la historia como en la actualidad. Sigue con la exposición de las características que se tienen que tener en cuenta de los espacios educativos. Continua analizando el espacio del aula de música de secundaria y acaba profundizando en el diseño de espacios educativos a través de procesos participativos. La segunda parte se centra en dos ámbitos diferentes. Por un lado se completa la información bibliográfica tanto del espacio del aula de música como del diseño de espacios educativos participativos, a través del análisis de ejemplos y de entrevistes a profesionales especialistas de estos ámbitos. I por otro lado, se diseña un instrumento facilitador para iniciar el rediseño de una aula de música.