BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] La prominent rellevància de l'hidrogen com a vector energètic del futur resideix en el seu potencial per a la descarbonització de sectors clau i en la seva capacitat per promoure la transició cap a una economia sostenible basada en fonts renovables. En el present projecte s'ha creat un bessó virtual d'una planta de generació d'hidrogen verd amb energia solar. Per aconseguir això, s'ha implementat un model matemàtic d'un electrolitzador mitjançant Matlab Simulink. A més, s'ha desenvolupat una simulació integrada en un controlador lògic programable que reprodueix el funcionament de la planta. Així mateix, s'ha creat un programa de control automàtic utilitzant el programari RSLogix 5000. Finalment, s'ha dissenyat una aplicació SCADA executable en el navegador. Aquesta plataforma virtual permet analitzar i optimitzar el rendiment de la planta de generació d'hidrogen verd, facilitant la presa de decisions i millorant l'eficiència operativa.

[es] La prominente relevancia del hidrógeno como vector energético del futuro radica en su potencial para descarbonizar sectores clave y en su capacidad para promover la transición hacía una economía sostenible basada en fuentes renovables. En el presente proyecto se ha creado un gemelo virtual de una planta de generación de hidrógeno verde con energía solar. Para lograr esto, se ha implementado un modelo matemático de un electrolizador utilizando Matlab Simulink. Además, se ha desarrollado una simulación integrada en un controlador lógico programable que reproduce el funcionamiento de la planta. Así mismo, se ha creado un programa de control automático utilizando el software RSLogix 5000. Finalmente, se ha diseñado una aplicación SCADA ejecutable en el navegador. Esta plataforma virtual permite analizar y optimizar el rendimiento de la planta de generación de hidrógeno verde, facilitando la toma de decisiones y mejorando la eficiencia operativa.
[ca] Els sistemes de comunicacions mòbils 5G haurien d'aportar avantatges importants, com ara una latència més baixa, velocitats de dades d'usuari i pics més altes, densitat de connexió i disponibilitat. Per aconseguir aquests beneficis s'utilitzarà el beamforming a les estacions base i noves bandes a alta freqüència. El treball desenvolupat en aquest projecte pretén contribuir a demostrar la viabilitat del beamforming mitjançant una xarxa mòbil 5G a la zona de Ciutadella de Barcelona mitjançant un software professional, per al disseny i optimització de xarxes sense fil, ATOLL de l'empresa Forsk. Aquest projecte té com a objectiu realitzar un desplegament de small cells mmWave en dos escenaris diferents. El primer escenari, amb baixa densitat d'usuaris; el segon escenari, amb alta densitat d'usuaris (incloent tràfic 3D). Hem aconseguit un bon rendiment en ambdós escenaris quan s'utilitza beamforming en termes de rendiment, SINR a recepció i nombre d'usuaris connectats.

[es] Los sistemas de comunicación móvil 5G deberían brindar beneficios significativos, como una latencia más baja, mayor velocidad de pico y de usuario, densidad de conexión y disponibilidad. Para lograr estos beneficios, se utilizará beamforming en las estaciones base y nuevas bandas de alta frecuencia. El trabajo desarrollado en este proyecto pretende contribuir a demostrar la viabilidad del beamforming mediante una red móvil 5G en el área de Ciutadella de Barcelona utilizando un software profesional, para el diseño y optimización de redes inalámbricas, ATOLL de la empresa Forsk. Este proyecto tiene como objetivo implementar un despliegue de banda milimétrica de small cells en dos escenarios diferentes. El primer escenario, con baja densidad de usuarios; el segundo escenario, con alta densidad de usuarios (incluyendo tráfico 3D). Logramos un buen resultado en ambos escenarios cuando usamos la formación de haces en términos de capacidad, SINR en recepción y número de usuarios conectados.
[ca] Millora de les condicions de l'enllaç, a base d'executar una rotonda (glorieta) amb la finalitat de disminuir al maxim la sinistralitat que dit enllaç comporta actualment, a causa de l'existència de multitud de girs a l'esquerra i a una visibilitat dolenta a la zona

[es] Mejora de las condiciones del enlace, a base de ejecutar una rotonda (glorieta) con el fin de disminuir al máximo la siniestralidad que dicho enlace conlleva actualmente, debido a la existencia de multitud de giros a la izquierda y a una mala visibilidad en la zona
[ca] Com és universalment acceptat el concepte d'arquitectura vernacular implica la consideració de certs aspectes tals com: a) les pràctiques edificatòries estan relacionades amb la saviesa popular i es transmeten a través de la tradició, amb poca o nul·la intervenció de professionals; b) implica la utilització de materials i tècniques locals; y c) es practica en àrees rurals on la modernització de l'edificació no ha arribat. En el cas de la Regió de Cuyo (Argentina), s'han d'afegir, a més a més, algunes condicions tals com l'adaptació dels edificis al clima sec i a la sismicitat. En aquest article es reporten els resultats d'una sèrie d'investigacions realitzades pel nostre equip durant alguns anys en aquest tipus d'edificacions i que han tingut com a finalitat el seu estudi: històric, de catalogació, de custòdia i de restauració. L'arquitectura vernacular, degut a la seva originalitat i autenticitat, representa una part important del patrimoni de la regió i, tot i així, es troba en una situació de vulnerabilitat degut al risc de perdre-la. L'objectiu d'aquest article és oferir una descripció breu sobre les tipologies més significatives, aportant exemples d'edificis que encara es preserven, en el context social, cultural i tecnològic en el qual foren creats. Mitjançant aquest anàlisi es pretén posar en relació aquestes tradicions edificatòries a la Regió de Cuyo amb aquelles predominants en l'àmbit general del con sud llatinoamericà. Entenent que es tracta d'un fenomen de llarga durada al contenir en sí mateix un procés històric.

[es] Como es universalmente aceptado el concepto de arquitectura vernácula implica la consideración de ciertos aspectos tales como: a) las prácticas edificatorias están relacionadas con la sabiduría popular, y se transmiten a través de la tradición, con poca o nula intervención de profesionales; b) implica la utilización de materiales y técnicas locales; y c) se practica en áreas rurales en dónde la modernización de la edificación no ha llegado. En el caso de la Región de Cuyo (Argentina), se ha de añadir, además, algunas condiciones tales como la adaptación de los edificios al clima seco y a la sismicidad. En este artículo se reportan los resultados de una serie de investigaciones realizadas por nuestro equipo durante algunos años en este tipo de edificaciones, y que han tenido por cometido su estudio: histórico, de catalogación, de custodia y restauración. La arquitectura vernácula, debido a su originalidad y autenticidad, representa una parte importe del patrimonio de la región, y sin embargo, se encuentra en una situación de vulnerabilidad debido al riesgo de perderla. El objetivo de este artículo es ofrecer una descripción breve sobre las tipologías más significativas, proveyendo de ejemplos de edificios que aún se preservan, en el contexto social, cultural y tecnológico en el cual fueron erigidos. Mediante este análisis se pretende poner en relación estas tradiciones edificatorias en la Región de Cuyo con aquellas predominantes en el ámbito general del cono sur de Latinoamérica. Entendiendo que se trata de un fenómeno de larga duración al incardinar en sí mismo un proceso histórico.
[ca] Els Objectius de Desenvolupament del Mil•lenni són sovint considerats poc realistes, a causa de l'enorme inversió que es requeriria per assolir-los. Amb tot, algunes de les tecnologies de baix cost per a l'accés a l'aigua potable estan prou provades en països en vies de desenvolupament. El seu adaptació al context dels beneficiaris, la seva producció local i difusió generalitzada poden ajudar a aconseguir els Objectius del Mil•lenni per a l'accés a l'aigua potable i la reducció de la pobresa.

[es] Los Objetivos de Desarrollo del Milenio son a menudo considerados poco realistas, debido a la enorme inversión que se requeriría. Con todo, algunas de las tecnologías de bajo coste para el acceso al agua potable están suficientemente probadas en países en vías de desarrollo. Su adaptación al contexto de los beneficiaros, su producción local y difusión generalizada pueden ayudar a alcanzar los Objetivos del Milenio para el acceso al agua potable y la reducción de la pobreza.
[ca] Català: En aquest treball, s'ha estudiat un sistema que ja existeix per la selecció de les modes de ressonància d'un ressonador MEMS actuant sobre paràmetres del llaç de re-alimentació. La caracterització es va completar per a alguns dispositius, i també s'ha delineat algunes canvis amb la finalitat d'utilitzar aquest sistema amb ressonadors amb altes freqüències de oscillación.

[es] Castellano: En este trabajo, se ha estudiado un sistema que ya existe para la selección de los modos de resonancia de un resonador MEMS parámetros actuando sobre parametros del lazo de re-alimentación. La caracterización se completó para algunos dispositivos, y tambien se ha delineado algunas cambios con el fin de utilizar este sistema con resonadores con altas frecuencias de oscillación.
[ca] Aquest treball de grau aborda la implementació d'un aparcament disuasori en superfície a prop de l'estació de Castelldefels. S'analitza la necessitat d'aquest tipus d'instal·lació en una zona amb elevada demanda d'aparcament i amb una estació de transport públic important. A través d'anàlisis d'alternatives i anàlisis de dades, es proposen solucions per a la planificació, el disseny, la gestió d'aquest tipus d'aparcament i els seus beneficis.

[es] Este trabajo de grado aborda la implementación de un estacionamiento disuasorio en superficie cerca de la estación de Castelldefels. Se analiza la necesidad de este tipo de instalación en una zona con alta demanda de estacionamiento y con una estación de transporte público importante. A través de análisis de alternativas y análisis de datos, se proponen soluciones para la planificación, el diseño, la gestión de este tipo de estacionamiento y sus beneficios.
[ca] El projecte neix de la necessitat de dotar de qualitat urbana un espai residual del districte de Nou Barris. Ens trobem al peus de Collserola, en un emplaçament que antigament formava part de la muntanya i que a l'actualitat s'ha convertit en un espai buit, que interromp tant la connexió entre la ciutat i la muntanya com l'antic lligam vegetal, així com la connexió entre barris. Per tal de retornar el lloc al seu estat originar i oferir als ciutadants espais públic de qualitat, el projecte generarà un espai natural lineal que prolongarà el parc de la Guineueta i el connectarà amb Collserola i passarà a formar part de la xarxa d'eixos verds de Barcelona. El nou corredor verd estarà dotat d'espais d'esbarjo, jocs infantils i camins per passejar entre vegetació autòctona, i es complementaran els existents equipaments esportius de la zona amb un nou equipament cultural, un centre cívic que neix de la muntanya. Això permetrà generar places i miradors que milloraràn la qualitat de vida del habitants del barri.

[es] El proyecto nace de la necesidad de dotar de calidad urbana a un espacio residual del distrito de Nou Barris. Nos encontramos a los pies de Collserola, en un emplazamiento que antiguamente formaba parte de la montaña y que en la actualidad se ha convertido en un espacio vacío, que interrumpe tanto la conexión entre la ciudad y la montaña como el antiguo vínculo vegetal, así como la conexión entre barrios. Para devolver el lugar a su estado originar y ofrecer a los ciudadanos espacios público de calidad, el proyecto generará un espacio natural lineal que prolongará el parque de la Guineueta y lo conectará con Collserola y pasará a formar parte de la red de ejes verdes de Barcelona. El nuevo corredor verde estará dotado de espacios de recreo, juegos infantiles y caminos para pasear entre vegetación autóctona, y se complementarán los existentes equipamientos deportivos de la zona con un nuevo equipamiento cultural, un centro cívico que nace de la montaña. Esto permitirá generar plazas y miradores que mejorarán la calidad de vida de los habitantes del barrio.
[ca] Es desenvolupa un projecte alternatiu a la solució construïda per al pont de carretera sobre el riu Tordera que uneix Blanes amb Malgrat de Mar. Es projecta un pont de tres llums amb una longitud total de 220 metres (60+100+60 m) mitjançant una solució amb pretesat extradossat. Es presenten els càlculs, plànols, renders i altres documents d'interès.

[es] Se desarrolla un proyecto alternativo a la solución construida para el puente de carretera sobre el río Tordera que une Blanes con Malgrat de Mar. Se proyecta un puente de tres vanos con una longitud total de 220 metros (60+100+60 m) mediante una solución con pretensado extradosado. Se presentan los cálculos, planos, renders y otros documentos de interés.
[ca] Es presenta una anàlisi de l'evolució de la reestructuració urbana recent a la Comunitat de Madrid, on s'identifiquen característiques de policentrisme i dispersió. Es proporciona evidència de l'existència de subcentres metropolitans que continuen consolidant-se com autèntics nodes d'influència i referència pels territoris del seu voltant a partir de l'anàlisi dels fluxes de mobilitat laboral que permeten captar la interacció entre aquests i les seves àrees d'influència. Es presenten algunes característiques socioeconòmiques dels subcentres metropolitans en termes d'especialització productiva i capital humà per detectar pautes comunes que podrien derivar-se de l'estructura policèntrica i, finalment, es contrasten els afectes que l'estructura policèntrica ha generat en termes de convergència entre els territoris.

[es] Se presenta un análisis de la evolución de la reestructuración urbana reciente en la comunidad de Madrid, donde se identifican características de policentrismo y dispersión. Se proporciona evidencia de la existencia de subcentros metropolitanos que continúan consolidándose como auténticos nodos de influencia y referencia para los territorios de su alrededor a partir del análisis de los flujos de movilidad laboral que permiten captar la interacción entre estos y sus áreas de influencia. Se presentan algunas características socioeconómicas de los subcentros metropolitanos en términos de especialización productiva y capital humano para detectar pautas comunes que podrían derivarse de la estructura policéntrica y, finalmente, se contrastan los efectos que la estructura policéntrica ha generado en términos de convergencia entre los territorios.
[ca] Aquest projecte consisteix en analitzar la mescla tímbrica d'algunes de les cançons més populars al llarg dels últims 60 anys: les primeres posicions de la Billboard Hot 100 de totes les setmanes dels anys analitzats. L'estudi centra l'atenció en aquells anys que van provocar un canvi revolucionari en la música popular occidental, segons la bibliografia musicològica. Després d'estudiar el timbre musical i el seu estat de la qüestió per definir la metodologia, es defineix i s'obté el conjunt de dades i s'analitza i es classifica perceptualment. Després es desenvolupa un sistema de dues parts. La primera part consisteix en la caracterització del timbre mitjançant MFCCs (coeficients cepstrals en les freqüències de Mel), ZCC (número d'encreuaments per zero) i el descriptor musical de brillantor. I la segona part és la classificació automàtica de tot el conjunt de dades utilitzant models SVM (màquina de vector de suport) entrenats i validats. Finalment, els resultats obtinguts mostren una aproximació de l'evolució del timbre de la música mainstream (del corrent principal). Tot i la seva qüestionable validesa i els riscos de caure en atribucions errònies o generalitzacions, les conclusions finals apunten -respecte a la Billboard Hot 100- a la no-influència del punk, un augment de l'alta càrrega de baixes freqüències i sons electrònics al llarg del temps i la influència del hip hop i el trap.

[es] Este proyecto consiste en analizar la mezcla de timbre de algunas de las canciones más populares a lo largo de los últimos 60 años: las primeras posiciones de la Billboard Hot 100 de todas las semanas de los años analizados. El estudio centra la atención en aquellos años que hicieron un cambio revolucionario en la música popular occidental, según la bibliografía musicológica. Después de estudiar el timbre musical y su estado de la cuestión para definir la metodología, el conjunto de datos se define, se obtiene y perceptivamente se analiza y se clasifica. Luego se desarrolla un sistema de dos partes. La primera parte consiste en la caracterización del timbre mediante MFCCs (coeficientes cepstrales en las frecuencias de Mel), ZCC (conteo de cruce a cero) y el descriptor musical de brillo. Y la segunda parte es la clasificación automática de todos los conjuntos de datos utilizando modelos SVM (máquinas de soporte vectorial) formados y validados. Finalmente, los resultados obtenidos muestran una aproximación de la evolución del timbre de la música mainstream (de la corriente principal). A pesar de su cuestionable validez y los riesgos de caer en falsas atribuciones o generalizaciones, las conclusiones finales apuntan -con respecto a la Billboard Hot 100- a la no-influencia del punk, un aumento de alta carga de bajas frecuencias y sonidos electrónicos a lo largo del tiempo y la influencia del hip hop y el trap.
[ca] El treball final de màster que es presenta a continuació és un punt i seguit d'altres treballs i activitats que s'han dut a terme anteriorment dins el projecte SardEscola. Es parteix introduint el projecte SardEscola amb l'explicació de què es tracta i de què consta en el moment inicial d'aquest treball, a més de realitzar la proposta general de desenvolupament que es pretén dur a terme per aquest projecte. A través d'aquest plantejament es defineix l'objectiu general del treball i, a partir d'aquí, sorgiran objectius més específics que es podran relacionar amb les accions que s'hauran de dur a terme per a ser assolits. Aquestes accions són ordenades en diverses fases que permetran seguir un fil conductor i anar progressant a poc a poc a través, primer, del disseny d'estructures, llavors de la classificació i adaptació de materials existents, en la creació de propostes de material pròpies i, finalment, en la millora del portal web i l'allotjament dels materials adaptats i creats al mateix portal.

[es] El trabajo de fin de máster que se presenta a continuación es un punto y seguido de otros trabajos y actividades que se han llevado a cabo con anterioridad dentro del proyecto SardEscola. Se inicia introduciendo el proyecto SardEscola con la explicación de qué se trata y de qué consta en el momento inicial de este trabajo, además de realizar la propuesta general de desarrollo que se pretende realizar para este proyecto. A través de este planteamiento se define el objetivo general del trabajo y, a partir de aquí, surgirán objetivos más específicos que se podrán relacionar con las acciones que se deberán de llevar a cabo para cumplirlos. Estas acciones se ordenan en varias fases que permitirán seguir un hilo conductor e ir progresando poco a poco, primero a través del diseño de estructuras, luego de la clasificación y adaptación de materiales existentes, en la creación de propuestas de material propio y, finalmente, en la mejora del portal web y el alojamiento de los materiales adaptados y creados en el mismo portal.
[ca] Objectius: L'objectiu principal d'aquest treball consisteix a comparar i determinar si els diferents qüestionaris per a la valoració de la sequedat ocular poden ser comparables. A més de determinar la prevalença del síndrome d'ull sec (EOS) i valorar la validesa dels qüestionaris. Material i Mètodes: Es va avaluar a una mostra de 67 subjectes d'edats compreses entre 18-60 anys. Entre ells es trobaven estudiants de la Facultat d'Òptica i Optometria de la Universitat Politècnica de Catalunya i altres participants externs. Se'ls van administrar tres qüestionaris: OSDI, McMonnies i DEQ-5 per a la valoració de la simptomatologia d'ull sec. Resultats: Es va observar una puntuació mitjana del test OSDI del 29,47 ± 2,86, valor que es considera moderat dins de la classificació de simptomatologia d'ull sec. Els qüestionaris McMonnies i DEQ-5 van obtenir una mitjana del 9,41 ± 0,71 i 7,29 ± 0,6 respectivament, valors que també indiquen una simptomatologia moderada. Els resultats de les correlacions van ser OSDI-McMonnies rs = 0,489, OSDI-DEQ-5 rs = 0,606 i McMonnies- DEQ-5 rs = 0,655. Conclusió: Els resultats mostren la fiabilitat dels qüestionaris. A més d'una correlació positiva entre els tres qüestionaris estudiats, ja que són complementaris on cadascun avalua aspectes diferents sobre la malaltia de l'ull sec.

[es] Objetivos: El objetivo principal de este trabajo consiste en comparar y determinar si los diferentes cuestionarios para la valoración de la sequedad ocular pueden ser comparables. Además de Determinar la prevalencia del síndrome de ojo seco (SOS) y valorar la validez de los cuestionarios. Material y Métodos: Se evaluó a una muestra de 67 sujetos de edades comprendidas entre 18-60 años. Entre ellos se encontraban estudiantes de la Facultad de Óptica y Optometría de la Universidad Politécnica de Cataluña y otros participantes externos. Se les administraron tres cuestionarios: OSDI, McMonnies y DEQ-5 para la valoración de la sintomatología de ojo seco. Resultados: Se observó una puntuación media del test OSDI del 29,47± 2,86 valor que se considera moderado dentro de la clasificación de sintomatología de ojo seco. Los cuestionarios McMonnies y DEQ-5 obtuvieron una media del 9,41± 0,71 y 7,29± 0,6 respectivamente, valores que también indican una sintomatología moderada. Los resultados de las correlaciones fueron OSDI-McMonnies rs=0,489, OSDI-DEQ-5 rs=0,606 y McMonnies- DEQ-5 rs= 0,655. Conclusión: Los resultados muestran la fiabilidad de los cuestionarios. Además de una correlación positiva entre los tres cuestionarios estudiados, ya que son complementarios donde cada uno evalúa aspectos diferentes sobre la enfermedad del ojo seco.
[ca] Els sistemes estereoscòpics convencionals no tenen la capacitat per produir pistes d'enfocament correctes a causa de la disparitat entre la convergència dels ulls i l'acomodació necessària al mirar a una pantalla. Per superar aquesta limitació, les tècniques de interposició temporal ofereixen la possibilitat de crear superposicions de plans focals per mitjà d'una pantalla d'alta freqüència sincronitzada amb un mirall deformable, que fa que cada imatge sigui creada a un pla focal diferent només canviant la seva forma esfèrica (desenfocament). La capacitat de controlar el mirall i generar fronts d'ona esfèrics precisos és fonamental per a aplicacions futures d'aquesta tecnologia. Aquesta és la raó per la qual aquesta tesi té com a objectiu proporcionar les eines computacionals necessàries per controlar un mirall deformable amb Matlab, així com proporcionar els procediments necessaris per validar les formes esfèriques a la pràctica.

[es] Los sistemas estereoscópicos convencionales no tienen la capacidad para producir pistas de enfoque correctas debido a la disparidad entre la convergencia de los ojos y la acomodación necesaria al mirar a una pantalla. Para superar esta limitación, las técnicas de interposición temporal ofrecen la posibilidad de crear superposiciones de planos focales por medio de una pantalla de alta frecuencia sincronizada con un espejo deformable, que hace que cada imagen sea creada en un plano focal diferente sólo cambiando su forma esférica (desenfoque). La capacidad de controlar el espejo y generar frentes de onda esféricos precisos es fundamental para aplicaciones futuras de esta tecnología. Esta es la razón por la que esta tesis tiene como objetivo proporcionar las herramientas computacionales necesarias para controlar un espejo deformable con Matlab, así como proporcionar los procedimientos necesarios para validar las formas esféricas en la práctica.