BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Els profunds canvis experimentats pels mitjans de comunicació i la comunicació política han contribuït a concedir a la vida privada una importància més gran en la cobertura política. Els mitjans han canviat el focus des dels partits cap als polítics i les seves famílies. Així, la primera dama, com a muller del que se suposa que és l'home més poderós del país, s'ha convertit en un objecte d'escrutini públic. La seva habilitat per a donar resposta a les demandes socials s'erigeix en un element d'importància cabdal per a la bona imatge del seu marit. Al llarg del segle passat, i malgrat una cobertura mediàtica ambigua, la primera dama ha aconseguit emancipar-se i erigir-se en un nou actor en l'escena pública. Aquest article estudia com els mitjans de comunicació s'han convertit en un actor clau en la creació, apoderament i definició de la figura moderna de la primera dama en una selecció de països democràtics: Polònia, França i Espanya. L'aproximació metodològica és de caràcter mixt: l'anàlisi de contingut qualitatiu i quantitatiu de la premsa i una recerca documental extensiva en els camps de la ciència política, el periodisme, els estudis de gènere, la comunicació política i els estudis sobre la institució de la primera dama. La recerca conclou que la premsa normalitza la presència de les primeres dames en l'esfera pública i influeix sobre les expectatives que té el públic respecte a les mullers dels caps d'estat.

[en] Profound changes in media and political communication contributed to granting private life greater importance in political reporting. Not only did media shift their attention from parties to politicians, they also took an interest in the politicians' entourage. The first lady, as the wife of the supposedly most powerful man in the country, became an object of public attention. Her ability to comply with social demands became of capital importance for the good image of her husband. Over the course of the last century, and despite an ambiguous media towards her political empowerment, the first lady has managed to emancipate herself as a new actor on the public stage. This article studies the way in which the media became a key player in the creation, empowerment and definition of modern first ladyship in selected democratic countries: Poland, France and Spain. It does this through a mixed-methods approach: qualitative and quantitative content analysis of the press and extensive documentary research in the fields of political science, media and gender studies, political communication and first ladyship studies. The research finds that the press normalizes the presence of first ladies on the public stage and shapes public expectations toward spouses of heads of state.
[ca] Els estudis sobre desenvolupament del llenguatge típicament s'han centrat en l'anàlisi de la parla. Tanmateix, hi ha altres elements comunicatius que són una peça fonamental en la comunicació i cognició humanes: els gestos. Aquests elements visuals estan íntimament integrats amb la parla des del punt de vista temporal i des del punt de vista semanticopragmàtic, i fan que es pugui parlar del llenguatge i la comunicació com uns fets multimodal. En aquest article posem a l'abast dels lectors un resum dels estudis més recents sobre adquisició del llenguatge des d'una perspectiva multimodal, tot i emfasitzant el rol dels gestos com a facilitadors i precursors del llenguatge no només en les etapes més primerenques sinó també en etapes de desenvolupament pragmàtic més tardà. Els estudis demostren que el gest és un component central de l'adquisició del llenguatge i que actua com a precursor i predictor de l'aprenentatge del vocabulari, de la sintaxi, així com del desenvolupament pragmàtic i discursiu. Finalment apuntem les àrees de recerca més actuals i innovadores i el possible impacte d'aquesta recerca en l'àmbit de la rehabilitació del llenguatge.

[en] Language development studies have typically focused on speech analysis. However, there are other communicative elements that are a fundamental piece in human communication and cognition: gestures. These visual elements are intimately integrated with speech from a temporal point of view and from a semanticopragmatic point of view, and make it possible to speak of language and communication as multimodal facts. In this article we provide readers with a summary of the most recent studies on language acquisition from a multimodal perspective, although emphasizing the role of gestures as facilitators and precursors of language not only in the earliest stages but also in later stages of pragmatic development. Studies show that gesture is a central component of language acquisition and that it acts as a precursor and predictor of vocabulary learning, syntax, pragmatic and discursive development. Finally, we point out the most current and innovative areas of research and the possible impact of this research in the field of language rehabilitation.
[ca] Aquest article és la primera presentació dels resultats de la investigació titulada Catàleg històric general de la premsa en català, 1. L'eclosió de periòdics, 1641, 1810-1898 duta a terme amb el suport del programa de recerca 2008-2010 de l'Institut d'Estudis Catalans. És la primera part d'un projecte del Grup de Recerca en Periodisme de la Universitat Pompeu Fabra (GRP -UP F), que en les fases següents ha d'abraçar fins a l'any 1939. L'objectiu és revisar i actualitzar els catàlegs elaborats durant el primer terç del segle xx i estudiar les condicions polítiques, socials i culturals en què es produeixen el naixement i evolució de la premsa en català. El resultat d'aquesta primera part és la catalogació d'un total de 475 periòdics, 337 dels quals corresponen a Catalunya, 99 a València, 26 a les Illes Balears i 13 fora del domini lingüístic. Aquests periòdics corresponen a un total de 67 poblacions, 44 a Catalunya, 14 a València, 3 a les Illes Balears i 6 fora del domini lingüístic. La desigualtat de les dades resultants entre els territoris té a veure amb les diferències de població, però també amb les relatives als moviments polítics i culturals relacionats amb la Renaixença literària i amb el desplegament històric del sistema general de premsa en castellà en cada cas.

[en] This article introduces the research entitled General Historic Catalogue of Catalan Press, 1. The Emergence of Newspapers, 1641, 1810-1898 carried out with support from the 2008-2010 research programme of the Institut d'Estudis Catalans (Institute for Catalan Studies). This is the first part of the project by the Journalism Research Group at Pompeu Fabra University (GRP -UP F). In its upcoming research the group aims to cover the period up to 1939. The purpose is to review and update the catalogues produced during the first third of the 20th century and study the political, social and cultural conditions present during the birth and evolution of the Catalan language press. The result of this first part is the classification of a total of 475 newspapers, 337 of which were published in Catalonia, 99 in Valencia, 26 in the Balearic Islands and 13 outside the linguistic domain. These newspapers relate to a total of 67 villages, 44 in Catalonia, 14 in Valencia, three in the Balearic Islands and six outside the linguistic domain. The differences in the amount of data from the various territories is related to population numbers and also to political and cultural movements related to the Catalan literary revivalist movement, Renaixença, and the historical development of the Spanish general press network in each area.
[ca] Les narratives transmèdia, el disseny i les teories psicoeducatives es poden articular per aconseguir una hibridació transdisciplinària en pro d'un aprenentatge més significatiu. L'objectiu principal d'aquest estudi va ser posar de manifest com els mètodes propis del disseny i els seus atributs com a prefigurador i configurador, aplicats a través de dinàmiques transmèdia, eren capaços d'articular els processos d'ensenyament i aprenentatge. L'estudi de cas presentat es refereix a un curs en què es va intervenir per potenciar els enfocaments creatius en la resolució de projectes innovadors. D'altra banda, el segon gran objectiu va ser mostrar als participants un tipus d'aprenentatge més profund a través de la reflexió (Design Thinking) i la participació-acció en equip (Learning by Doing). Després del curs, els participants van considerar la importància del treball grupal per gestionar els enfocaments creatius i aplicar-los al context de la innovació.

[en] Transmedia, design and psychoeducational theories can be articulated to achieve transdisciplinary hybridisation for more meaningful learning. The main objective of this study is to show how methods intrinsic to design —its attributes as foreshadower and configurator— applied through dynamic transmedia are able to articulate the processes of teaching and learning. This case study was offered in a course to enhance creative approaches in executing innovative projects. The second major objective was to show students a deeper kind of learning through reflection (Design Thinking) and team participation and action (Learning by Doing). After the course, students considered the importance of group work to manage and apply creative approaches in the innovation context.
[ca] En aquesta comunicació s'analitza el comportament d'un grup d'estudiants universitaris en la recerca /ni gestió d'informació a Internet per a l'elaboració de treballs de recerca. En primer lloc, s'han /nanalitzat treballs elaborats per alumnes i se n'ha extret la informació relativa a les fonts consultades /ni citades. Addicionalment, els estudiants han omplert un qüestionari en què han reflectit les seves /nestratègies de recerca, per una banda, i els criteris utilitzats per valorar la informació obtinguda, per /nl'altra. A partir d'aquí, els investigadors hem valorat i contrastat els criteris de valoració que han /nutilitzat els estudiants participants en l'estudi. Finalment, hem inclòs algunes consideracions que /nproposen estratègies de millora de la recerca a la universitat.

[en] In this paper the behavior in the research and management of information in Internet for the /nelaboration of research works of a group of university students is analyzed. In first place, students /nworks have been analyzed and it has been extracted the information related to the consulted and /nquoted sources. Additionally, the students have filled in a questionnaire in which they have reflected /ntheir research strategies, on the one hand, and the criteria used for valuing this information, for the /nother one. From here, we have evaluated and have contrasted the valuing criteria the participant /nstudents in the study have used. Finally, we have included some improvement strategies in order to /nimprove the students research at university.
[ca] L'evolució demogràfica, amb el relatiu envelliment de la població, està marcant l'orientació de la política social (en sanitat, serveis socials, pensions, propostes futures de cobertura de dependència, etc.). Això és desafortunat, ja que l'agenda de la política social hauria d'estar molt més centrada en la pobresa, la igualtat d'oportunitats, la inserció laboral, la lluita contra l'exclusió social i la garantia dels drets bàsics de tot ciutadà. Si no varien les tendències actuals, una part cada vegada més gran de la participació de la despesa social en el PIB tindrà en la gent gran la seva principal beneficiària.

[en] Demographic trends, with the relevant ageing of the population, are affecting the orientation of social policy (in terms of health, social services, pensions, future proposals to cover dependence, etc.). This is unfortunate as the social policy agenda should be much more focused on poverty, equal opportunities, employment opportunities, combating social exclusion and guaranteeing the basic rights of all citizens. If current trends do not change, an increasing proportion of social expenditure in terms of GDP will have the elderly as its main beneficiary.
[ca] En aquest article es presenten varis dels debats i qüestions al voltant de la metodologia etnogràfica aplicada als fan studies. Aquesta disciplina, apareguda als anys noranta, utilitza principalment mètodes etnogràfics i anàlisis de contingut. Hem revisat els canvis en la concepció del fan i com aquests s'han reflectit en la metodologia, centrant-nos en els fans de cultura mediàtica popular i no en els fans d'esports. S'ha realitzat una revisió dels articles sobre metodologies aplicades als fan studies i una síntesis de totes aquestes qüestions sorgides arran de vàries problemàtiques, com l'aparició de comunitats de fans online. També es revisen conceptes com "aca-fan" i les implicacions que té en les aproximacions etnogràfiques.

[en] In this paper we present various debates and issues around the ethnographic methodology used in fan studies. This field, which appeared in the nineties, basically uses ethnographic methods and content analysis. We've revised the changes in the understanding of fan and how these changes have been reflected in the methodology, putting our focus on the pop fandom and not in the sport fandom. We've made a revision of the papers about methodologies used in fan studies and a synthesis of all the questions that arise from several issues, like the emergence of online fan communities. We also revise concepts like aca-fan and the consequences that has in the ethnographic approaches.
[ca] La intel·ligència artificial (IA) ha irromput de manera radical en l'àmbit de la comunicació. Des de l'alliberament del codi del programa de text a imatge Stable Diffusion, de Stability. ai, i la popularització d'altres programes similars com Dall-e d'OpenAI, o de MidJourney, fins el desenvolupament d'eines d'edició com Runway, de creació de sons com Harmonai, o de creació de textos i diàleg, com GPT-3/4, i la seva forma més popular, ChatGPT, el món de la comunicació ha experimentat una intensa sacsejada, tant a nivell acadèmic com a nivell professional. Són molts els debats oberts al voltant de com la IA impactarà en el futur de la creació i producció audiovisual. Aquest monogràfic d'articles breus té com a objectiu reunir treballs emergents d'investigadors de la comunicació que tractin el debat sobre com la IA està transformant tots els aspectes de la creació de continguts digitals.

[en] Artificial intelligence (AI) has made a radical breakthrough in the field of communication. From the release of Stability. ai's Stable Diffusion text-to-image program code and the popularization of other similar programs such as OpenAI's Dall-e, or MidJourney, to the development of editing tools such as Runway, sound creation tools such as Harmonai, or text and dialog creation tools such as GPT-3/4 and its most popular form, ChatGPT, the world of communication has experienced an intense shake-up, both at the academic and professional levels. There are many open debates about how AI will impact the future of audiovisual creation and production. This letters' monography aims to bring together the works of communication researchers who address the debate on how AI is transforming all aspects of digital content creation.
[ca] Hem constatat les dificultats d'aprofundir les relacions conceptuals entre la variació social i la funcional, que comencen quan ens preguntem quins factors socials són pertinents per descriure el col·loquial. Creiem que cal tenir en compte, en ordre decreixent, les "adscripcions identitàries" que Block (2014) analitza: capital lingüístic, capital cultural, edat, gènere, activitat habitual, "habitus/ideologia/actituds", "classe social", ètnia i religió. En aquest context d'incertesa conceptual, no és estrany que la variació social sigui una dimensió sociolingüística tractada inadequadament en la normativa catalana: Badia (1994) confon els termes diastràtic i diafàsic i llegint els textos normatius de l'IEC s'hi veu un tractament incoherent, contradictori, imprecís i incomplet de la variació social. La concepció acceptada de gramàtica normativa, que es basa en els judicis socials, queda contradita pel "tractament de la variació" de la GIEC (2016: XXII), que els exclou. Davant d'aquesta contradicció, presentem una anàlisi de com l'IEC exposa la variació social, la funcional i les relacions entre totes dues. Finalment, encetem el debat de quin seria el tractament pertinent de la variació social per la SF.

[en] We have noted the difficulties of deepening the relations between the social and functional diversity, starting when we wonder what social factors are required to describe the colloquial. We take into account, in descending order, the "associated identities" that Block (2014) analyzes: linguistic capital, cultural capital, age, gender, usual activity, "habitus / ideology / attitudes", "social class", ethnicity and religion. In this conceptual context of uncertainty, it is not surprising that the social variation dimension is inadequately treated in the Catalan prescriptive corpus: Badia (1994) confused the terms diastratic and diaphasic, and reading the Catalan Academy's corpus (IEC) an incoherent, contradictory, inaccurate and incomplete treatment of social variation is found. The accepted conception 'prescriptive grammar', which is based on social judgments, it is contradicted by "treatment of variation" of GIEC (2016: XXII), which excludes them. Given this contradiction, we present an analysis of how the IEC exposes social variation, functional variation and the relationships between them. Finally, we start the debate on what would be the appropriate treatment of social variation by the IEC.
[ca] La Declaració de Bolonya representa a hores d'ara el compromís de quaranta-set estats europeus de reformar de manera convergent l'estructura dels seus sistemes d'educació superior. El programa de la declaració gira al voltant d'un objectiu comú: la creació d'un espai europeu d'educació superior (EEES) per a "millorar la capacitat de trobar feina i la mobilitat dels ciutadans" i fer més "competitiva" en l'àmbit internacional l'educació superior europea. Aquest article descriu l'adaptació a l'EEES de l'assignatura d'Estructura de la comunicació social (ECS) del grau de periodisme de la Facultat de Comunicació de la Universitat Pompeu Fabra. A banda del nou disseny curricular adaptat a les competències, l'objectiu principal que es perseguia era incorporar a la docència noves eines de formació i d'avaluació que atorguessin més pes al procés d'aprenentatge de coneixements dels estudiants introduint la semipresencialitat. L'article incorpora els reptes plantejats i les valoracions dels estudiants.

[en] The Bologna Declaration is a pledge by, up to now, 47 European countries to reform the structures of their higher education systems in a convergent way. The action program set up in the Declaration is based on a common goal: to create a European Space for Higher Education (ESHE) in order to "enhance the employability and mobility of citizens" and increase the international "competitiveness" of European higher education. This paper describes the adaptation to the ESHE of the course Structure of Social Communication, included in the Bachelor's Degree in Journalism at the Faculty of Communication of Pompeu Fabra University. Besides the new curricular design based upon skills, the main aim was to add new teaching and assessment tools to the students' learning process, while introducing blended learning. The paper also highlights the main challenges that arose from the process and the students' assessment.
[ca] Aquest article realitza una anàlisi com­parativa de visibilitat i altres indicadors SEO de la secció de cultura dels principals cibermitjans espanyols: elmundo.es, elpais.com, lavanguardia.com, abc. es, elconfidencial.com i 20minutos. es. Les anàlisis s'han dut a terme amb la utilització d'un conjunt d'indicadors de posicionament (visibilitat, paraules clau, senyals socials, paraules clau, url, snippets, dominis de referència i mi­llors textos àncora) utilitzant l'eina de auditoria i anàlisi de posicionament en cercadors, SISTRIX. Ens preguntem quin d'aquests mitjans té millor una secció de notícies culturals amb millor visibilitat. L'estudi dut a terme amb els indicadors seleccionats permet, d'aquesta manera, presentar una anàlisi comparativa del periodisme cultural i identificar quins d'aquests mitjans presenten millors posicions a Google, presumiblement, com a resultat d'estratègies de posicio­nament. Finalitzem amb una discussió dels resultats juntament amb unes re­comanacions finals per optimitzar la vi­sibilitat de la informació periodística en els cercadors.

[en] This paper undertakes a comparative analysis of the visibility, and of other SEO indicators, of the culture sections of Spain's leading digital newspapers —specifically, elmundo.es, elpais. com, lavanguardia.com, abc.es, el­confidencial.com and 20minutos.es— based on data collected by the media analytics company, comScore, and the web traffic metric, Alexa Rank. The analysis employs a set of positioning in­dicators: namely, a visibility index, keywords, social signals, keyword profiles, URLs, SERP-Snippets, reference domains and best anchor texts, as made availa­ble by SISTRIX, an SEO analytics audit toolbox. Thus, we were able to deter­mine which of the digital newspapers' culture sections has the best visibility. Likewise, we were able to identify which of these media are best positioned on Google, presumably as a result of more effective positioning strategies. We con­clude with a discussion of our results and, on the basis of these findings, re­commend ways in which the visibility of journalistic information can be optimi­sed in search engines.
[ca] El nexe entre lectura i oci jove és un aspecte bandejat per la recerca sobre lectura al/nmón de l'adolescent, més aviat enfocada a la lectura literària canònica o bé/nl'acadèmica. Tanmateix, moltes activitats que els adolescents desenvolupen en/ntemps de lleure estan bastides per pràctiques de lectura (i d'escriptura) complexes/nque també formen part de la seva formació lletrada. Què aprenen llegint l'Sport i/nl'As al bar? Què aprenen llegint les revistes de rol sobre el món del Warhammer?/nAquest article explora l'activitat lectora associada a pràctiques socials de lleure de/ndos amics estudiants desmotivats a les aules de secundària que afirmen que no els/nagrada llegir.

[en] Free-time reading. Studying the case of a group of teenagers with no interest/nin reading/nThe link between reading and young people's free time is often ignored by research/non teenage reading habits, which tends to focus more on the standard literary or/nacademic canon. However, many activities carried out by teenagers in their free time/nare based on complex reading (and writing) practices which also form part of their/neducation. What do they learn by reading Sport and As newspapers in a bar? What/ndo they learn by reading role-play magazines like Warhammer? This article explores/nreading activity linked to the social leisure practices of two unmotivated secondary/nstudents who say they don't like reading.