[ca] Aquesta tesi analitza el funcionament intern d'una iniciativa de formació del professorat universitari per a l'ensenyament per mitjà de l'anglès. Des d'una perspectiva constructivista social estudia el procés de formació de professors de ensenyament per mitjà de l'anglès i investiga com es construeix la seva expertesa. En el primer capítol s'exposen les arrels teòriques i els antecedents històrics de l'ensenyament per mitjà de l'anglès, seguits d'una visió general dels diferents enfocaments d'ensenyament en llengües addicionals a la universitat. Aquest primer capítol finalitza amb una revisió de investigació existent de la formació del professorat per l'ensenyament per mitjà de l'anglès, l'àmbit d'aquesta tesi. El Capítol 2 presenta els objectius i preguntes de recerca de la tesi, mentre que el tercer capítol se centra en aspectes ontològics i epistemològics, així com el principal marc teòric d'aquesta tesi, que és l'anàlisi de conversa (CA). Els mètodes es detallen al Capítol 4, que inclou una descripció del context institucional, el procés de formació del professorat, els participants i una descripció dels processos emprats en la recopilació, selecció i anàlisi de dades. Les dades i les anàlisis es presenten en els Capítols 5 a 9. En primer lloc, el Capítol 5 examina les visions compartides inicialment de l'ensenyament per mitjà de l'anglès, les seves hipòtesis subjacents sobre l'aprenentatge de llengües i les conseqüències que aquests supòsits tenen a un nivell pràctic per la docència per mitjà de l'anglès. El Capítol 6 se centra en la negociació i organització inicial del procés de formació. El Capítol 7 examina les accions socials situades que generen oportunitats per la co-construcció de l'expertesa en l'ensenyament per mitjà de l'anglès. La presentació d'un model heurístic de la construcció en interacció de l'expertesa al Capítol 8 ofereix un enfocament teòric i metodològic per a l'estudi de la co-construcció de expertesa en l'ensenyament per mitjà de l'anglès. El Capítol 9 presenta resultats emergents respecte al potencial transformador del procés de formació, així com el paper dels artefactes materials en el procés formatiu. El Capítol 10 exposa les conclusions respecte a les tres preguntes de recerca principals i les troballes emergents. Una secció final proporciona aplicacions pràctiques i indicacions per a futures investigacions. Molt poques investigacions anteriors han examinat la formació dels professors de l'ensenyament per mitjà de l'anglès des d'una perspectiva social constructivista i en interacció. Les dades i les anàlisis presentades proporcionen evidència de la contribució d'aquests marcs per entendre com els processos de formació d'aquests professionals són construïts en la interacció i com i quan afavoreixen el desenvolupament de la expertesa. Els resultats mostren ideologies de llengües existents en relació amb models d'ensenyament i aprenentatge, així com les repercussions que poden tenir aquestes ideologies sobre com es conceptualitza i realitza l'ensenyament per mitjà de l´anglès. Els resultats reflecteixen una reinterpretació significativa del procés de formació planificat, així com la construcció de marcs de participació que no faciliten la col·laboració interdisciplinària. El anàlisi comparatiu tant de les ideologies lingüístiques com dels marcs de participació al principi i al final del procés suggereix el potencial transformador del procés. L'anàlisi reflecteix els rols significatius i variats dels artefactes materials al llarg del procés, incloent-hi el paper dels artefactes materials en la co-construcció en interacció de l'expertesa. Finalment, aquesta tesi presenta una eina heurística per a l'estudi de la co-construcció de la expertesa en l'ensenyament per mitjà de l'anglès. Aquesta eina es presenta com una hipòtesi de treball i com a primera aproximació a la conceptualització com a ajuda a futures investigacions en aquest àmbit.

[en] This thesis looks at the inner workings of a teacher training initiative for English medium instruction (EMI) through the analysis of interactional data. It takes a social constructivist perspective in order to study the process of EMI teacher development and to shed light on how it is co-constructed in interaction. In Chapter 1 the theoretical roots and historical antecedents of English medium instruction are set forth, followed by an overview of different approaches to instruction in additional languages at university, including EMI, and ending with a focus on EMI teacher development, the area of this dissertation. Chapter 2 presents the objectives and research questions of the dissertation, while Chapter 3 focuses on ontological and epistemological aspects, as well as the principal theoretical framework of this thesis, being conversation analysis (CA). The methods are set forth in Chapter 4, including a description of the institutional context, the teacher development process and the participants, as well as a description of the processes employed in data collection, selection and analysis. The data and analysis are presented in Chapters 5 to 9. Firstly, Chapter 5 examines the participants' initial shared worldviews of EMI, their underlying assumptions about language learning, and the consequences that these assumptions have on a practical level for EMI teaching. Chapter 6 focuses on how the planned EMI teacher development (EMITD) process is negotiated and organized by the participants. Chapter 7 examines situated social actions which create opportunities for the interactional accomplishment of EMI expertise. The presentation of a working hypothesis and heuristic for the study of EMI expertise in Chapter 8 offers a theoretical and methodological approach for the study of EMI expertise in other similar EMITD processes. Chapter 9 presents emerging findings with respect to the transformative potential of the EMITD process as well as the role of material artefacts in this process. Finally, in Chapter 10, a discussion of the major findings with respect to the three main research questions and emerging findings are presented. This is followed by a concluding section which provides practical applications and directions for future research. Very little previous research has examined EMI teacher training from a social constructivist and interactionist perspective. The data and analysis presented here provide evidence of the contribution of these frameworks for understanding how EMI teacher training actually occurs. By offering a view into the "nitty-gritty" of EMI teacher training, it provides unique findings as to how EMI teacher development is accomplished – made visible and co-constructed – in interaction. On one hand, the findings reveal existing language ideologies in relation to models of teaching and learning, as well as the repercussions such ideologies may have for how EMI is conceptualized and performed. The findings also reflect significant reinterpretation of the originally planned teacher training process and the roles of the participants, as well as the co-construction of participation frameworks which, at the onset of the process, do not facilitate interdisciplinary collaboration. Comparative analysis of both language ideologies and participation frameworks at the beginning and end of the professional development process suggests the transformative potential of the process. Another major finding involves the significant and varied roles of material artefacts throughout the EMI teacher development process, including the role of material artefacts in the interactional co-construction of EMI expertise. Finally, this dissertation develops a theoretically-derived heuristic tool for the study of the interactional accomplishment of EMI expertise and its application to interactional data collected during the study. This tool is presented as a working hypothesis and as a first approximation to the conceptualization of the interactional accomplishment of EMI expertise, as an aid to future interactional research in this area.