BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Aquest article té un doble objectiu. D'una banda, fa un repàs a la relació complexa que hi ha hagut entre la recerca en l'ensenyament-aprenentatge de llengües addicionals a persones adultes i les pràctiques a l'aula. Es presenten les diferent posicions que hi ha hagut al voltant del debat i les tendències actuals. D'altra banda, s'il·lustra la relació entre teoria i pràctica a partir d'un estudi sobre les percepcions del professorat de català com a llengua addicional pel que fa a la influència de la recerca en les seves percepcions de pràctiques a l'aula. L'estudi es basa en les respostes a un qüestionari en línia que van contestar 76 docents de català per a persones adultes als territoris de llengua catalana i a l'exterior. El qüestionariincloïa una pregunta oberta en què es demanava als docents si pensaven que la recerca en didàctica de la llengua havia influït la seva manera d'ensenyar els usos i formes del passat en català. Els resultats de l'estudi van mostrar que la meitat dels docents van dir que havien rebut influència de la recerca en les seves pràctiques a l'aula. Els docents van relacionar la influència de la recerca més amb aspectes metodològics de l'ensenyament de llengües (l'enfocament comunicatiu) i de la pròpia experiènciaque no pas amb temes concrets de recerca. Al final de l'article es plantegen diferents maneres de consolidar el camp de la recerca en la didàctica del català com a llengua addicional per a persones adultes.

[es] Este artículo tiene un doble objetivo. Por un lado, se hace un repaso a la relación compleja que ha habido entre la investigación en la enseñanza-aprendizaje de lenguas adicionales a personas adultas y las prácticas en el aula. Se presentan las diferentes posiciones que ha habido en torno al debate y las tendencias actuales. Por otra parte, se ilustra la relación entre la investigación y la práctica a partir de un estudio sobre las percepciones del profesorado de catalán como lengua adicional con respecto a la influencia de la investigación en sus percepciones de prácticas en el aula. El estudio se basa en las respuestas a un cuestionario en línea que contestaron 76 docentes de catalán para personas adultas en los territorios de lengua catalana y en el exterior. El cuestionario incluía una pregunta abierta en la que se preguntaba a los docentes si pensaban que la investigación en didáctica de la lengua había influido en su manera de enseñar los usos y formas del pasado en catalán. Los resultados del estudio mostraron que la mitad de los docentes dijeron que habían recibido influencia de la investigación en sus prácticas en el aula. Los docentes relacionaron la influencia de la investigación más con aspectos metodológicos de la enseñanza de lenguas (el enfoque comunicativo) y de la propia experiencia que con temas concretos de investigación. Al final del artículo se plantean diferentes maneras de consolidar el campo de la investigación en la didáctica del catalán como lengua adicional para personas adultas.
[ca] El pecarí labiat, artiodàctil semblant al senglar europeu, és un recurs de gran importància per als pobladors rurals de l'Amazònia peruana, que els cacen principalment per menjar o vendre la seva carn i per comerciar amb la seva pell. Aquest treball ha estudiat la biologia reproductiva dels pecarís labiats de la regió, per determinar el grau de sostenibilitat de la caça autòctona a l'Amazònia peruana. Els resultats mostren la capacitat de l'espècie per recuperar-se de qualsevol agressió i estableix la necessitat de posar en pràctica estratègies per preservar-la i assegurar l'ús racional dels recursos naturals. D'altra banda, aquest treball mostra la importància de fer partíceps d'aquests estudis a les comunitats locals amazòniques.

[es] El pecarí labiado, artiodáctilo similar al jabalí europeo, es un recurso de gran importancia para los pobladores rurales de la Amazonía peruana, que los cazan principalmente para comer o vender su carne y para comerciar con su piel. Este trabajo ha estudiado la biología reproductiva de los pecaríes labiados de la región, para determinar el grado de sostenibilidad de la caza autóctona en la Amazonía peruana. Los resultados muestran la capacidad de la especie para recuperarse de cualquier agresión y establece la necesidad de poner en práctica estrategias de manejo para mantener su preservación y asegurar el uso racional de los recursos naturales. Por otro lado, este trabajo muestra la importancia de hacer partícipes de estos estudios a las comunidades locales amazónicas.
[ca] El present article és una anàlisi dels fluxos educatius o la circulació de l'alumnat per l'ensenyament secundari des d'una perspectiva històrica. És a dir, s'han calculat aquests fluxos per a l'última etapa de la Llei general d'educació i per als primers anys d'aplicació de la LOGSE, a partir de les dades del Departament d'Ensenyament. Amb la comparació dels diagrames de fluxos que resulten de l'anàlisi estadística, es poden veure algunes discontinuïtats però també algunes tendències de fons que presenten una forta inèrcia, com ara la distribució entre ensenyament acadèmic i professional, la selecció interna del batxillerat o l'accés a la universitat. Per últim, es reflexiona sobre les possibilitats de l'última reforma plantejada, la LOCE, de modificar aquests fluxos.

[es] El presente artículo es un análisis de los flujos educativos o la circulación del alumnado por la enseñanza secundaria desde una perspectiva histórica. Éstos se han calculado en el periodo que va de la última etapa de la Ley general de educación hasta los primeros años de implantación de la LOGSE, todo ello a partir de los datos del Departament d'Ensenyament de la Generalitat de Catalunya. A través de la comparación de los diagramas de flujo, que resultan del análisis estadístico, se pueden apreciar algunas discontinuidades pero también algunas tendencias de fondo que presentan una fuerte inercia, como la distribución entre enseñanza académica y profesional, la selección interna del bachillerato o el acceso a la universidad. Por último, se reflexiona sobre las posibilidades que tiene la última reforma planteada, la LOCE, para modificar estos flujos.
[ca] Les relacions de successos són el gènere informatiu principal del protoperiodisme dels segles XVI i XVII. Aquest treball empra eines pròpies de la narratologia, la branca de l'anàlisi hermenèutica que estudia l'estructura dels relats, per desentranyar els procediments que empraven els autors de les relacions d'un gènere en concret, el sobrenatural, que combina facts i fiction -facció i ficció-, per tal de garantir-ne l'efectivitat i transmetre uns valors determinats. Les relaciones es mostren com a vehicles transmissors d'una ideologia a través d'una sèrie de tòpics, estereotips i llocs comuns.

[es] Las relaciones de sucesos son el género informativo principal del protoperiodismo de los siglos XVI y XVII. Este trabajo recurre a herramientas propias de la narratología, la rama del análisis hermenéutico que estudia la estructura de los relatos, para desentrañar los procedimientos a los que recurrían los autores de las relaciones de un género en concreto, el sobrenatural, que combina facts y fiction -facción y ficción-, para garantizar su efectividad y transmitir unos valores determinados. Las relaciones se muestran como vehículos transmisores de una ideología a través de una serie de tópicos, estereotipos y lugares comunes.
[ca] L'article fa una reflexió crítica sobre els objectius i els plantejaments de la interculturalitat en medis educatius, a partir d'una proposta de principis per a una educació intercultural. S'hi afirma que l'antropologia de l'educació, a partir de la necessitat de reformular-se les idees clau, ha de sumar-se a la recerca de relacions interculturals en els contextos educatius, a partir de l'estudi dels entorns d'aprenentatge. S'hi proposa una recuperació crítica i constructiva dels precedents en la investigació sobre la transmissió i l'enculturalització des d'una perspectiva transcultural. Finalment, s'hi destaca que la intervenció de l'antropologia en equips interdisciplinaris d'investigació educativa pot ajudar els docents a resoldre els dilemes de renovació que la interculturalitat imposa a l'escola actual.

[es] El artículo hace una reflexión crítica sobre los objetivos y los planteamientos de la interculturalidad en medios educativos, a partir de una propuesta de principios para una educación intercultural. Se afirma que la antropología de la educación, a partir de la necesidad de reformularse las ideas clave, ha de sumarse a la búsqueda de relaciones interculturales en los contextos educativos a partir del estudio de los entornos de aprendizaje. Se propone una recuperación crítica y constructiva de los precedentes en la investigación sobre la transmisión y la enculturalización desde una perspectiva transcultural. Finalmente, se destaca que la intervención de la antropología en equipos interdisciplinarios de investigación educativa puede ayudar a los docentes a resolver los dilemas de renovación que la interculturalidad impone a la escuela actual.
[ca] Aquest article revisa les principals tendències teòriques i empíriques en les quals s'ha recolzat la investigació sobre el silenci, amb l'objectiu de localitzar i articular entre si aquells conceptes que s'han considerat orientadors i útils per a desplegar una revisió de l'objecte d'estudi "silenci", sistèmica i transdisciplinar. L'estudi es desenvolupa encarant el silenci com un objecte de caràcter fenomenològic desencadenat pel sentit de l'audició, el caràcter expressiu del qual sobrepassa àmpliament l'univers sensorial d'allò sonor, i té la voluntat d'obtenir conclusions vàlides per a qualsevol dels llenguatges i els sistemes expressius que l'incorporen. Amb l'objectiu de localitzar i recollir les aportacions, els elements essencials i, també, els buits teòrics que poden constituir les bases d'una teoria expressiva del silenci, al llarg del text es desenvolupa la revisió dels coneixements sobre el silenci agrupant-los en set grans corrents d'investigació: la filosofia i l'art, la bioacústica, la psicoacústica, la teoria de la forma, la musicologia, la semiòtica i la lingüística pragmàtica, prenent la funció comunicativa com a eix vertebrador. En últim lloc, l'article aporta en les seves conclusions la proposta de 10 principis per al desenvolupament i la contrastació empírica d'una teoria expresiva del silenci.

[es] Este artículo revisa las principales tendencias teóricas y empíricas en las que se ha apoyado la investigación sobre el silencio, con el objetivo de localizar y articular entre sí aquellos conceptos que se han considerado orientadores y útiles para desplegar una revisión del objeto de estudio "silencio", sistémica y transdisciplinar. El estudio se desarrolla afrontando el silencio como un objeto de carácter fenomenológico desencadenado por el sentido de la audición, cuyo carácter expresivo rebasa ampliamente el universo sensorial de lo sonoro, y tiene la voluntad de obtener conclusiones válidas para cualquiera de los lenguajes y los sistemas expresivos que lo incorporan. Con el objetivo de localizar y recoger las aportaciones, los elementos esenciales y, también, los vacíos teóricos que puedan constituir las bases de una teoría expresiva del silencio, a lo largo del texto se desarrolla la revisión de los conocimientos sobre el silencio agrupándolos en siete grandes corrientes de investigación: la filosofía y el arte, la bioacústica, la psicoacústica, la teoría de la forma, la musicología, la semiótica y la lingüística pragmática, tomando la función comunicativa como eje vertebrador. Por último, el artículo aporta en sus conclusiones la propuesta de 10 principios para el desarrollo y la contrastación empírica de una teoría expresiva del silencio.
[ca] Els investigadors Josep Marmi, Bernat Vila i Àngel Galobart, de l'Institut Català de Paleontologia (ICP-UAB), han aportat noves dades sobre el possible estil de vida de les tortugues del gènere Solemys, que es van extingir a finals del Mesozoic, fa 65 milions d'anys. L'estudi ha estat publicat a la revista "Cretaceous Research" i suggereix que aquestes tortugues podien haver viscut en ambients aquàtics propers al mar.

[es] Los investigadores Josep Marmi, Bernat Vila y Àngel Galobart, del Institut Català de Paleontologia (ICP-UAB), han aportado nuevos datos sobre el posible estilo de vida de las tortugas del género Solemys, que se extinguieron a finales del Mesozoico, hace 65 millones de años. El estudio ha sido publicado en la revista "Cretaceous Research" y sugiere que estas tortugas podían haber vivido en ambientes acuáticos próximos al mar.
[ca] El Centre d'Estudis Sociològics sobre la Vida Quotidiana i el Treball (QUIT) ha realitzat una anàlisi qualitativa per identificar, descriure i explicar els factors que fan possible l'assetjament sexual i per raó de sexe al món laboral. Els resultats mostren que homes i dones coincideixen en rebutjar-lo en els seus discursos, però que molts cop no l'identifiquen com a tal. La causa: el rerefons sociocultural propi d'una societat patriarcal, amb els rols i estereotips de gènere que comporta. El fenomen persisteix com una gota malaia invisible, difícil de denunciar i erradicar. L'estudi proposa quatre àmbits d'actuació per abordar-lo i posar-hi remei.

[es] El Centro de Estudios Sociológicos sobre la Vida Cotidiana y el Trabajo (QUIT) ha realizado un análisis cualitativo con el objetivo de identificar, describir y explicar los factores que hacen posible el acoso sexual y por razón de sexo en el ámbito laboral. Los resultados muestran que hombres y mujeres lo rechazan a nivel discursivo, pero a menudo no lo identifican como tal. La causa: el trasfondo sociocultural propio de una sociedad patriarcal, con los roles y estereotipos de género que ello comporta. Así, la persistencia de un fenómeno con características endémicas dificulta su denuncia y erradicación. El estudio concluye proponiendo cuatro ámbitos de actuación.
[ca] El document aborda la responsabilitat patrimonial de les Administracions Públiques, especialment en l'àmbit sanitari a Espanya. S'analitzen els elements essencials d'aquest règim, els seus requisits, excepcions, normativa bàsica, i el seu desenvolupament per la doctrina i la jurisprudència.

[es] El documento aborda la responsabilidad patrimonial de las Administraciones Públicas, especialmente en el ámbito sanitario en España. Se analizan los elementos esenciales de este régimen, sus requisitos, excepciones, normativa básica, y su desarrollo por la doctrina y la jurisprudencia.
[ca] La gestació subrogada és una tècnica de reproducció assistida cada vegada més present a la societat espanyola. L'objectiu d'aquest treball és desenvolupar la gestació subrogada des de la perspectiva jurídica-positiva. Amb aquesta finalitat, s'estableix la regulació espanyola i supranacional sobre maternidad subrogada. Tanmateix, la disparitat normativa existent en aquesta matèria als diferents països del món, ha originat la creació d'un turisme reproductiu. Per això, aquest treball també exposa el dret comparat sobre gestació subrogada i examina en detall la legislació aplicable en aquesta matèria de disset països amb normatives diferents. Finalment, a causa de la gran repercussió mediàtica que està prenent aquesta pràctica, s'analitza jurídicament com afecta la mateixa als drets de la dona gestant, especialment al dret a la dignitat humana.

[es] La gestación subrogada es una técnica de reproducción asistida cada vez más presente en la sociedad española. El objetivo de este trabajo es desarrollar la gestación subrogada desde la perspectiva jurídico-positiva. Con este fin, se expone la regulación española y supranacional sobre maternidad subrogada. Asimismo, la disparidad normativa existente en esta materia en los diferentes países del mundo, ha originado la creación de un turismo reproductivo. Por ello, este trabajo también desarrolla el derecho comparado sobre gestación subrogada y examina en detalle la legislación aplicable en dicha materia de diecisiete países con normativas diferentes. Finalmente, debido a la gran repercusión mediática que está tomando esta práctica, se analiza jurídicamente cómo afecta la misma a los derechos de la mujer gestante, especialmente al derecho a la dignidad humana.
[ca] Aquest projecte es basa en la creació d'un simulador gràfic de TCP per mostrar el funcionament del protocol amb finalitats docents. Una eina gràfica ajuda en gran mesura a entendre funcionalment de TCP. Com a novetat envers altres simuladors, s'ha afegit al mateix temps enviaments automàtics amb retransmissions, probabilitat de pèrdua, dades disponibles als extrems i capacitat de "full-dúplex", o sigui gestió de dos fluxes de dades simultanis. Es detalla el procés d'anàlisi i disseny que ha permès obtenir el producte final. Primer, una llibreria amb la lògica completa de simulació, basada en l'especificació i reconamacions de la RFC9293 de TCP, que combina coneixements de Xarxes i alguns de congestió de Tecnologies Avançades d'Internet, i a més és fàcil d'importar i reutilitzar. En segona instància, una interfície web d'escriptori que a partir de les dades proporcionades per aquesta llibreria, es mostra el fluxe d'execució d'una simulació TCP altament configurable.

[es] Este proyecto se basa en la creación de un simulador gráfico de TCP para mostrar el funcionamiento del protocolo con fines docentes. Una herramienta gráfica ayuda en gran medida a entender funcionalmente de TCP. Como novedad para con otros simuladores, se ha añadido al mismo tiempo envíos automáticos con retransmisiones, probabilidad de pérdida, datos disponibles en los extremos y capacidad de hoja-dúplex, o sea gestión de dos flujos de datos simultáneos. Se detalla el proceso de análisis y diseño que ha permitido obtener el producto final. Primero, una librería con la lógica completa de simulación, basada en la especificación y recomendaciones de la RFC9293 de TCP, que combina conocimientos de "Xarxes" y algunos de congestión de "Tecnologies Avançades d'Internet", y además es fácil de importar y reutilizar. En segunda instancia, una interfaz web de escritorio que a partir de los datos proporcionados por esta librería, muestra el flujo de ejecución de una simulación TCP altamente configurable.
[ca] Cristina Aliagas, Júlia Llompart, Mariona Pascual, Naymé Salas i Claudia Vallejo són investigadores en etapes inicials o de consolidació de la seva carrera acadèmica del Departament de Didàctica de la Llengua, la Literatura i de les Ciències Socials de la Universitat Autònoma de Barcelona. En aquesta entrevista se'ls va demanar que reflexionessin sobre les seves experiències com a investigadores en temps de la pandèmia de la COVID-19.

[es] Cristina Aliagas, Júlia Llompart, Mariona Pascual, Naymé Salas y Claudia Vallejo son investigadoras en etapas iniciales o de consolidación de su carrera académica del Departamento de Didáctica de la Lengua, la Literatura y de las Ciencias Sociales de la Universitat Autònoma de Barcelona. En esta entrevista se les pidió que reflexionaran sobre sus experiencias como investigadoras en tiempos de la pandemia de la COVID-19.
[ca] Estudi de cas relatiu a la implantació del llibre de text digital en el centre d'educació secundària Duc de Montblanc (Rubí, Barcelona) en relació als plans governamentals d'introducció de les TIC en l'educació: EduCat 1x1 i EduCat 2.0. A través de les tècniques utilitzades en aquesta anàlisi de cas (anàlisi documental, anàlisi dels llibres de text digitals i entrevistes en profunditat), s'ofereixen els resultats referent a l'ús, els avantatges i inconvenients que presenta aquest material educatiu en el desenvolupament de les dinàmiques de l'aula en aquest centre educatiu en particular

[es] Estudio de caso relativo a la implantación del libro de texto digital en el centro de educación secundaria Duc de Montblanc (Rubí, Barcelona) en relación a los planes gubernamentales de introducción de las TIC en la educación: EduCat 1x1 y EduCat 2.0. A través de las técnicas utilizadas en este análisis de caso (análisis documental, análisis de los libros de texto digitales y entrevistas en profundidad), se ofrecen los resultados al respecto del uso, las ventajas e inconvenientes que presenta este material educativo en el desarrollo de las dinámicas del aula en este centro educativo en particular
[ca] L'objectiu d'aquest treball és comprovar a través de l'estudi de cas de les tres televisions de les comarques de l'Alt i Baix Empordà -Canal 10 Empordà, Empordà Televisió i Televisió Costa Brava- si els continguts que emeten aquestes emissores responen al concepte teòric de continguts de proximitat. La investigació es basa en una aproximació qualitativa elaborada a través d'entrevistes als responsables dels mitjans de proximitat i altres actors implicats en les emissores escollides; l'anàlisi dels continguts de les graelles de les tres televisions durant una setmana; i documentació sobre televisió digital, comunicació i mitjans locals.

[es] El objetivo de este trabajo es comprobar mediante el estudio de caso de las tres televisiones de las comarcas del Alt y el Baix Empordà -Canal 10 Empordà, Empordà Televisió y Televisió Costa Brava- si los contenidos que emiten estas emisoras responden al concepto teórico de contenidos de proximidad. La investigación se basa en una aproximación cualitativa elaborada mediante entrevistas a los responsables de los medios de proximidad y otros actores implicados en las emisoras elegidas; el análisis de contenidos de las parrillas de las tres televisiones durante una semana; y documentación sobre televisión digital, comunicación y medios locales.
[ca] Les creences porten a l'acció i en l'acció es manifesten. Actuem segons allò que creiem, i no sempre les nostres creences constitueixen coneixement. Són les creences les que ens menen (atesos uns desitjos determinats) a actuar, i com que aquestes poden ser falses, els nostres intents de vegades es veuen -per aquesta raó- frustrats: les nostres accions no assoleixen l'èxit. En la mesura que les nostres accions afecten altres persones, creences errònies poden dur a cometre injustícies, perjudicis o danys. Per tot això és important formar i transmetre creences vertaderes. Per totes aquestes raons, com a agents epistèmics i també morals, hem de procurar ser fiables a l'hora de formar les nostres creences (haurem d'aplicar el que ací anomene escepticisme de recepció) i, potser més encara, a l'hora de transmetre-les (hem d'aplicar l'escepticisme d'emissió).

[es] Las creencias llevan a la acción y en la acción se manifiestan. Actuamos según lo que creemos, y no siempre nuestras creencias constituyen conocimiento. Son las creencias las que nos conducen (dados unos determinados deseos) a actuar, y puesto que estas pueden ser falsas, nuestros intentos a veces se ven -por esta razón- frustrados: nuestras acciones no logran el éxito. En la medida que nuestras acciones afectan a otras personas, creencias erróneas pueden llevar a cometer injusticias, perjuicios o daños. Por todo ello es importante formar y transmitir creencias verdaderas. Por todas estas razones, como agentes epistémicos y también morales, debemos procurar ser fiables a la hora de formar nuestras creencias (deberemos aplicar lo que aquí denomino escepticismo de recepción) y, quizás aún más todavía, a la hora de transmitirlas (debemos aplicar el escepticismo de emisión).