[ca] Aquesta recerca s'enfoca en l'estudi i l'anàlisi comparatiu d'edificis construïts amb sistemes de prefabricació industrialitzada, partint de la premissa que la industrialització implica optimització de recursos, innovació tecnològica i sostenibilitat ambiental. L'anàlisi es basarà en la metodologia: Anàlisi de Cicle de Vida, (Life Cycle Assessment, LCA) en casos seleccionats sota criteris paramètrics, aprofitant el marc regulador europeu en aquesta temàtica, a més s'aplicarà la metodologia a edificis de la regió centreamericana, que encara no tenen un marc consolidat per a la regulació d'estratègies de sostenibilitat ambiental, i que és idònia atès l'ús creixent de noves tecnologies industrialitzades per a l'edificació a la regió, immersa en un context d'amenaça sísmica. Atès que l'Organització Internacional de Normalització ISO, va produir una sèrie de normes d'Anàlisi de Cicle de Vida centrades en els aspectes tècnics i organitzatius d'un edifici, però, en termes pragmàtics, els estudis es fan sota enfocaments diferents i no hi ha prou claredat sobre si les troballes són comparables entre si o, si són útils per informar en la presa de decisions del procés de disseny i en la posterior avaluació de l'edifici. Molts autors coincideixen que és difícil fer una comparació significativa entre els resultats i per tant, obtenir conclusions per informar a la presa de decisions de projecte. Suposadament hi ha diverses raons com les diferències metodològiques, les discrepàncies a l'abast de l'avaluació, les incerteses de les dades, les diferències en la localització i les diferències entre unitats d'anàlisi. Tot i això en aquesta investigació s'han superat aquestes barreres en gran mesura, mitjançant el desenvolupament d'un model de càlcul amb base de dades oberta, que permet introduir el mateix tipus de dades per a tots els casos, fent possible l'anàlisi comparativa i la verificació dels paràmetres que incideixen en la petjada de carboni al llarg del cicle de vida. Amb aquesta finalitat aquesta Tesi està estructurada en tres parts: La part I: Introducció, que conté els apartats de l'I al VI. La part II: Estat de l'Art, que conté els capítols de l'1 al 8. I la part III: Anàlisi, que conté els capítols 9, 10 i 11. En conjunt conforma una investigació qualitativa i quantitativa sobre la sostenibilitat ambiental a l'edificació i els paràmetres que incideixen, entre ells; l'optimització, la prolongació de la vida útil, la circularitat i la independència energètica. Entre les principals troballes podem afirmar que la descarbonització en el cicle de vida d'un edifici, tot i no haver optimitzat els sistemes constructius, en etapa operativa pot ser neutral en carboni, gràcies al superàvit de la generació energètica renovable (solar fotovoltaica) associat a l'assolellament segons la latitud, sent al tròpic un terç més gran que a la zona mediterrània. Es comprova la hipòtesi inicial que la prefabricació industrialitzada contribueix a la sostenibilitat ambiental, tot i que els sistemes estructurals especialitzats dissenyats per al desmuntatge requereixen d'altes prestacions mecàniques, aconseguides només amb la hibridació de materials; la seva recuperació al final de vida comporta una disminució mitjana del 60% de la petjada de carboni. D'altra banda, l'optimització de les edificacions es pot iniciar reduint-ne el pes, especialment en el cas de terrenys amb poca capacitat de càrrega, atès que les fonamentacions poden representar fins al 50% del carboni incorporat, influint considerablement en la petjada de carboni total; a més en ser la fonamentació monolítica, la seva no recuperació al final de vida de l'edificació redunda en pèrdua de matèries primeres. Aquests fets deixen un aprenentatge important sobre realitzar LCA previ a l'enderrocament d'una edificació i no només a l'inici del projecte.

[en] This research focuses on the study and comparative analysis of buildings constructed with industrialized prefabrication systems, based on the premise that industrialization implies resource optimization, technological innovation and environmental sustainability. Taking advantage of the European regulatory framework on the subject, the analysis will be based on the methodology of Life Cycle Assessment (LCA) in selected cases under parametric criteria. The methodology will also be applied to buildings in the Central American region, which does not yet have a consolidated framework for the regulation of environmental sustainability strategies, and which is ideal given the growing use of new industrialized technologies for construction in the region, immersed in a context of seismic hazards. The International Organization for Standardization (ISO) has developed a set of LCA standards that focus on the technical and organizational aspects of a building. However, pragmatically, the studies are conducted using different approaches and there is insufficient clarity as to whether their results are comparable or useful for decision making in the design process and subsequent building evaluation. Many authors agree that it is difficult to make meaningful comparisons between the results and, therefore, to draw conclusions to inform project decision making. There are allegedly several reasons for this, such as: methodological differences, discrepancies in the scope of the evaluation, data uncertainties, differences in location, and differences between units of analysis. However, in the present research, these barriers have been overcome largely by developing a calculation model with an open database that allows the same type of data to be entered for all cases, allowing comparative analysis and verification of the parameters that affect the carbon footprint throughout its life cycle. The data was also compared to the state of the art. To this end, this thesis is divided into three parts: Part I: Introduction, which includes chapters I through VI. Part II: State of the Art, which contains chapters 1 through 8. Part III: Analysis, which contains chapters 9, 10, and 11. As a whole, it represents a qualitative and quantitative research on environmental sustainability in buildings and its influencing parameters, among which; optimization, life extension, circularity and energy independence. Among the main findings, it can be stated that the decarbonization of the life cycle of a building, even without the optimization of the construction systems, can be carbon neutral in the operational phase, thanks to the surplus of renewable energy generation (photovoltaic) associated with sunlight, depending on the latitude, which is one third higher in the tropics than in the Mediterranean area. The initial hypothesis that industrialized prefabrication contributes to environmental sustainability is confirmed, despite the fact that specialized structural systems designed for disassembly require a high mechanical performance that can only be achieved through the hybridization of materials; their end-of-life recovery leads to an average reduction of 60% in the carbon footprint. On the other hand, the optimization of buildings can begin by reducing their weight, especially in the case of soils with low bearing capacity, since foundations can represent up to 50% of the embodied carbon, significantly influencing the total carbon footprint; moreover, since foundations are monolithic, their non-recovery at the end of the building's life results in the loss of raw materials. These facts lead to the important lesson of performing LCA before demolishing a building, rather than just at the beginning of the project.