[ca] La tesis sobre el discurs de l'autonomía en els editorials d' El Deber i La Razón a Bolívia mostra de quina manera cada diari desplega una estratègia discursiva pròpia, ja sigui a favor o no del tema en qüestió, el pes dels temes que sobresurten, la forma en què es representen els actors implicats en la temàtica, els arguments que utilitza i la defensa o crítica que realitza constitueixen la balda que articula la ideologia institucional amb què arriben als lectors. L'estudio dels editorials de l'autonomia en el lapse de quatre anys (2006-2006) exposa les idees que es van transmetre i despullen un aspecte clau de la realitat - la polarització -, que en lloc de proposar respostes, enfonsa encara més la crisi. Especialment quan la defensa dels vells regionalismes continua i el plantejament de les autonomies en diversos nivells es l'escenari on s'evidencia la dificultat de la gestió pública quan no s'aconsegueixen acords i es prioritzen els interessos particular de cada nivell. El cert es que, bones o dolentes, les autonomies han estat incloses en la NCPE i agradi o no, cal buscar la manera de funcionar, això seria possible només si els mitjans també col·laboren a un pràctica veritable de visibilitzar no només els aspectes negatius del que implica la confrontació d'idees sinó apaivagar els ànims i buscar coincidències sobre les quals es pot començar a treballar. Aquest treball també ha desvelat la necessitat d'un aprofundiment més gran en els cursos de gestió de la informació, ja sigui a través de postgraus especialitzats en periodisme o de la formació en pregrau dirigida a prestar atenció a l'actualització dels continguts de les assignatures d'història i política acutal en les carreres de comunicació a Bolívia. O millor encara proposar la carrera específica del periodisme, ja que es una necessitat que encara no ha estat atesa en el context bolivià.

[en] The thesis "discourse of autonomy in the editorials of El Deber y La Razón in Bolivia" shows how each newspaper unfolds its own discursive strategy, whether in favor or not of the topic, the weight of the prominent issues, a certain way it represents actors involved in the issue, the arguments used and the defense or criticism is the central point that articulates the institutional ideology with which reaches its readers. The study of de autonomy editorials in the space of four years (2006-2006) realizes ideas and recognizes a crucial aspect of reality-polarization-, instead of proposing answers deepens crisis. Especially when the defense of the old regionalism continues vigorously, the approach of autonomy at various levels is the new stage where evidence shows of how difficult is governance when agreements are not reached because particular interests at each level play a great role. The truth is that for better or worse the autonomies have been included in the NCPE and like it or not we must find a way to work, this will be possible only if the media are also partners in a real practice of making visible not only the negative aspects of confrontation of ideas but calm things down and find the common ground on which they can start work. This work has also revealed the need for greater depth in courses on information management, either through specialized journalism or training in undergraduate directed to pay attention to updating the contents of the subjects of history and politics. Or even better, to propose specific journalism career because it is a need that has not yet been addressed in the Bolivian context.