BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Aquest projecte tracta de la creació de mobles adaptables composts d'un llit, cadires, taula i espai d'emmagatzematge per a dones i els seus fills (tant nadons, nens i adolescents) que viuen als pobles del Senegal i que no en tenen espai per a totes les seves pertinences. Combinarà l'ornamentació tradicional senegalesa i els dissenys moderns, a més de mostrar les habilitats dels artesans i els fusters senegalesos.

[es] Este proyecto trata sobre la creación de mobiliario adaptable compuesto por una cama, sillas, mesa y espacio de almacenamiento para mujeres y sus hijos (tanto bebés, niños y adolescentes) que viven en los pueblos de Senegal y no tienen mucho espacio para todas sus pertenencias. Combinará la ornamentación tradicional senegalesa y los diseños modernos, además de mostrar las habilidades de los carpinteros y artesanos senegaleses.
[ca] El present treball presenta els beneficis asociats als serveis aportats al sistema elèctric per part dels agregadors energètics, així com una metodologia d'avaluació d'aquests beneficis.

[es] El presente trabajo presenta los beneficios asociados a los servicios aportadors al sistema eléctrico por parte de los agregadores energéticos, así como una metodología de avaluación de estos beneficios.
[ca] Les màquines de Boltzmann restringides (RBM) són un tipus de Xarxes Neuronals Artificials que s'utilitzen en l'estimació de la densitat de probabilitat o en problemes de classificació. En aquest estudi, volem comprobar la capacitat de generalització de la RBM i comprendre les limitacions que apareixen quan les dades proporcionades per a entrenar el sistema són incompletes o están contaminades amb soroll aleatori. En concret, explorem un model alternatiu de la RBM basat en l'aprenentatge d'arquetips, descrit a "The emergence of a concept in shallow neural networks", de Elena Agliari, Francesco Alemanno, Adriano Barra i Giordano De Marzo. Volem comparar aquest model alternatiu amb la implementació estàndar de la xarxa neuronal dissenyada per a problemes de classificació.

[es] Las máquinas de Boltzmann restringidas (RBM) son un tipo de Redes Neuronales Artificiales que se utilizan en la estimación de densidades de probabilidad o problemas de clasificación. En este documento, queremos comprobar la capacidad de generalización de las RBM y comprender las limitaciones que aparecen cuando los datos proporcionados para entrenar el sistema son incompletos o ruidosos (es decir, contaminados con ruido aleatorio). En concreto, exploramos un modelo alternativo de RBM basado en el aprendizaje de arquetipos, descrito en "The emergence of a concept in shallow neural networks", de Elena agliari, Francesco Alemanno, Adriano Barra y Giordano De Marzo. Queremos comparar este modelo alternativo con la implementación estándar de la red diseñada para problemas de clasificación.
[ca] Aquest projecte té la intenció d'estudiar l'estat de l'art del IoT i crear una aplicació de monitorització de la temperatura i la humitat que simuli un escenari IoT real. S'utilitzarà un servei cloud específic per a l'IoT com és l'Azure IoT Hub, de manera que s'ofereix una possible manera d'implementar una aplicació basada en l'IoT de forma senzilla i segura.

[es] Este proyecto tiene la intención de estudiar el estado del arte del IoT y crear una aplicación de monitorización de temperatura y humedad que simule un escenario IoT real. Se utilizará un servicio cloud específico para el IoT como es Azure IoT Hub, de manera que se ofrece una posible manera de implementar una aplicación basada en el IoT de forma sencilla y segura.
[ca] El projecte treballa sobre el camp "Revenue Assurance": una activitat duta a terme pels operadors de telecomunicacions basada en l'optimització dels ingressos. L'objectiu d'aquest projecte és resoldre els problemes de facturació relacionats amb un dels principals clients de l'empresa. El projecte es centra en els serveis de veu fixa i de xarxa (LAN). L'origen d'aquests problemes es troba en una basa de dades usada per dur a terme la facturació. Les informacions d'aquesta base de dades no estaven correctament actualitzades. Aquest projecte es basa en l'actualització d'aquesta important base de dades mitjançant els protocols establerts per l'empresa. Les principals tasques que he dut a terme en aquest projecte són: programació i tractament de la informació, anàlisi financer del impacte de l'actualització i gestió de la relació amb el client.

[es] El proyecto se enmarca en el campo de "Revenue Assurance": una actividad realizada por los operadores de telecomunicaciones basada en la optimización de los ingresos. El objetivo de este proyecto es tratar de resolver los problemas de facturación relacionados con uno de los principales clientes de la empresa. El proyecto se centra en los servicios de voz fija i red (LAN). El origen de estos problemas radica en una base de datos con informaciones incorrectas. Este proyecto se basa en la actualización de esta importante base de datos mediante los protocolos establecidos por la empresa. Las principales misiones realizadas para concluir con éxito el proyecto fueron: programación y tratamiento de la información, análisis financiero del impacto de la actualización y gestión de la relación con el cliente.
[ca] Aquest Treball Final de Grau descriu el desenvolupament i implementació de sistema domòtic controlat mitjançant una aplicació mòbil per a Android. El sistema permet obtenir valors de temperatura i humitat de quatre estades, controlar persianes, llums, ventiladors i altres actuadors d'aquestes, i conté un sistema d'alarma que alerta per la presència de gas, foc o intrusió. Tot això és consultable i controlable mitjançant l'aplicació, programada en Java utilitzant l'entorn de desenvolupament Android Studio. La connexió entre l'aplicació mòbil i el sistema domòtic, amb plaques NodeMCU V3 com a nuclis i programats amb Arduino IDE, s'ha realitzat mitjançant una base de dades en temps real de Firebase, usant el protocol HTTPS i WebSockets. Aquesta estructura ha permès una comunicació eficient i fiable entre els dispositius IoT i l'aplicació mòbil, assegurant una actualització instantània i el control remot del sistema. El sistema s'ha dut a terme amb èxit i els resultats demostren la bona funcionalitat i viabilitat econòmica del projecte , que permet ser ampliat en un futur i demostra el potencial per a ser escalable i adaptar-se a diferents entorns domòtics.

[es] Este Trabajo Final de Grado describe el desarrollo e implementación de sistema domótico controlado mediante una aplicación móvil para Android. El sistema permite obtener valores de temperatura y humedad de cuatro estancias, controlar persianas, luces, ventiladores y otros actuadores de estas, y contiene un sistema de alarma que alerta por la presencia de gas, fuego o intrusión. Todo ello es consultable y controlable mediante la aplicación, programada en Java utilizando el entorno de desarrollo Android Studio. La conexión entre la aplicación móvil y el sistema domótico, con placas NodeMCU V3 como núcleos y programados con Arduino IDE, se ha realizado mediante una base de datos en tiempo real de Firebase, usando el protocolo HTTPS y WebSockets. Esta estructura ha permitido una comunicación eficiente y fiable entre los dispositivos IoT y la aplicación móvil, asegurando una actualización instantánea y el control remoto del sistema. El sistema se ha llevado a cabo con éxito y los resultados demuestran la buena funcionalidad y viabilidad económica del proyecto , que permite ser ampliado en un futuro y demuestra el potencial para ser escalable y adaptarse a diferentes entornos domóticos.
[ca] A Amèrica Llatina, Colòmbia té reconeixement en els medis acadèmics i de l'administració pública relacionada amb el finançament del desenvolupament urbà, com un país que posseeix una experiència important en el treball de la contribución de valorización. Mitjançant aquest instrument es recuperen part dels increments en el preu del sòl derivats de l'execució d'obres públiques per part de l'Estat. És a dir, actua parcialment com un instrument de recuperació de plusvàlues, encara que tenen un límit de cobrament, establert pel cost de l'obra, que impedeix que la recuperació tingui com a referent el major valor adquirit pel sòl. El present article informa sobre l'experiència de la ciutat de Bogotà, entre els anys 2000 i 2004, en l'aplicació d'un instrument diferenciat, però el complementari de la contribució de valorització denominat participació en la plusvàlua. L'objectiu explícit d'aquest instrument és recuperar entre el 30% i el 50% de la plusvàlua generada per accions de l'Estat, no només circumscrites a l'execució d'obres públiques sinó degudes a accions urbanístiques de les entitats públiques.

[es] En América Latina, Colombia tiene reconocimiento en los medios académicos y de la administración pública relacionada con la financiación del desarrollo urbano, como un país que posee una experiencia importante en el empleo de la contribución de valorización . Mediante este instrumento se recuperan parte de los incrementos en el precio del suelo derivados de la ejecución de obras públicas por parte del Estado. Es decir, actúa parcialmente como un instrumento de recuperación de plusvalías, aunque tiene un límite de cobro, establecido por el costo de la obra, que impide que la recuperación tenga como referente el mayor valor adquirido por el suelo . El presente artículo informa acerca de la experiencia de la ciudad de Bogotá, entre los años 2000 a 2004, en la aplicación de un instrumento diferenciado, pero complementario de la contribución de valorización, denominado participación en la plusvalía. El objetivo explícito de este instrumento es recuperar entre el 30% y el 50% de la plusvalía generada por acciones del Estado, ya no solo circunscritas a la ejecución de obras públicas, sino debidas a acciones urbanísticas de las entidades públicas.
[ca] La tècnica de reconstrucció de Grad-Shafranov (GSRT) és una metodologia ben establerta basada en una equació fonamental de la magnetohidrodinàmica (MHD). Aquest mètode ha estat àmpliament aplicat en l'anàlisi de cordes de flux magnètic a partir de mesures in-situ de missions espacials. Aquestes estructures magnètiques han sigut tradicionalment reconstruïdes utilitzant models analítics. Un d'ells, el circular-cilíndric (CC) de 2016 i la seva extensió a geometries més complexes, l'el·líptic-cilíndric (EC) de 2018 han demostrat ser capaços de descriure, amb alt nivell de precisió, les cordes de flux magnètic. L'objectiu d'aquesta investigació és determinar les connexions entre els mètodes descrits anteriorment. Una versió actualitzada i fàcil d'usar de la GSRT ha estat desenvolupada amb Python. Aquesta eina ha estat utilitzada per a reconstruir esdeveniments amb mesures in-situ simulades creades amb els models CC i EC. Finalment, la GSRT ha estat aplicat a la reconstrucció d'un esdeveniment real observat per STEREO A, i usada per inferir les propietats dels camps magnètics, densitats de corrent, distorsió i altres paràmetres geomètrics.

[es] La técnica de reconstrucción de Grad-Shafranov (GSRT) es una metodología bien establecida basada en una ecuación fundamental de la magnetohidrodinámica (MHD). Este método ha sido ampliamente aplicado en el análisis de cuerdas de flujo magnético a partir de medidas in-situ de misiones espaciales. Estas estructuras magnéticas han sido tradicionalmente reconstruidas usando modelos analíticos. Uno de ellos, el circular-cilíndrico (CC) de 2016 y su extensión a geometrías más complejas, el elíptico-cilíndrico (EC) de 2018 han demostrado ser capaces de describir, con alto nivel de precisión, las cuerdas de flujo magnético. El objetico de esta investigación es determinar las conexiones entre los métodos descritos anteriormente. Una versión actualizada y fácil de usar de la GSRT ha sido desarrollada en Python. Esta herramienta ha sido utilizada para reconstruir eventos con medidas in-situ simuladas creadas con los modelos CC y EC. Finalmente, la GSRT ha sido aplicada a la reconstrucción de un evento real observado por STEREO A, y usada para inferir las propiedades de campos magnéticos, densidades de corriente, distorsión y otros parámetros geométricos.
[ca] Els canvis en la forma de viure de les noves generacions requereixen una arquitectura que recolzi les noves formes d'utilitzar l'habitatge. Les persones busquen espais flexibles que puguin adaptar-se a les seves necessitats i preferències canviants, permetent un major grau de personalització a la llar. Transformacions globals com l'evolució del treball cap al treball remot o des de casa accelerat per la pandèmia de Covid-19, els canvis en l'estructura familiar i els rols en aquesta, els canvis demogràfics i l'envelliment de la població, són factors que influeixen en la demanda d'habitatges adaptables. Tanmateix, altres factors com l'augment de la consciència sobre l'eficiència energètica i la comoditat, la creixent adopció de dispositius mòbils i la popularitat dels assistents virtuals, ens fan intuir una creixent demanda de llars intel·ligents. A la recerca de llars que s'adaptin a les necessitats i preferències dels ocupants de manera fàcil i eficient, la domòtica en combinació amb l'arquitectura flexible podria ser una solució per adaptar-se a les necessitats actuals i futures d'habitatge? En el transcurs del treball estudiarem les condicions que envolten la creació dels sistemes de mobiliari domòtic, el paper que poden tenir en l'arquitectura i quines prediccions sobre la seva implementació en podem fer.

[es] Los cambios en la forma de vivir de las nuevas generaciones requieren una arquitectura que apoye las nuevas formas de utilizar la vivienda. Las personas buscan espacios flexibles que puedan adaptarse en sus necesidades y preferencias cambiantes, permitiendo un mayor grado de personalización al hogar. Transformaciones globales como la evolución del trabajo hacia el trabajo remoto o desde casa acelerado por la pandemia de Covid-19, los cambios en la estructura familiar y los roles en esta, los cambios demográficos y el envejecimiento de la población, son factores que influyen en la demanda de viviendas adaptables. Aun así, otros factores como el aumento de la conciencia sobre la eficiencia energética y la comodidad, la creciente adopción de dispositivos móviles y la popularidad de los asistente virtuales, nos hacen intuir una creciente demanda de hogares inteligentes. En busca de hogares que se adapten a las necesidades y preferencias de los ocupantes de manera fácil y eficiente, la domótica en combinación con la arquitectura flexible podría ser una solución para adaptarse a las necesidades actuales y futuras de vivienda? En el transcurso del trabajo estudiaremos las condiciones que rodean la creación de los sistemas de mobiliario domótico, el papel que pueden tener en la arquitectura y qué predicciones sobre su implementación podemos hacer.
[ca] S'ha realitzat un assaig de traçadors al laboratori de camp a l'interior de l'EDAR de Palamós, que consisteix en sis rèpliques de sistema de recàrrega SAT que imiten la infiltració i el flux d'un aqüífer, cada sistema compta amb barreres reactives de diferent composició . L'objectiu de l'assaig és analitzar l'eficàcia dels materials que componen les barreres reactives quant a eliminació de contaminants, aquests han estat simulats mitjançant traçadors conservatius, amb capacitat d'adsorció diferent a la matèria orgànica i amb capacitat de biodegradació. S'han fet corbes d'arribada en concentració vs. volum recarregat acumulat i s'ha dissenyat un model numèric que simula el transport de soluts amb els processos d'advecció, dispersió, adsorció, intercanvi entre la zona mòbil i immòbil i reaccions de degradació. Mitjançant l'ajust de les dades de les corbes d'arribada amb les corbes del model, s'han obtingut el valor dels paràmetres de capacitat d'emmagatzematge, de constant de desintegració i d'intercanvi de flux màssic entre les zones mòbil i immòbil. Amb la comparació d'aquests paràmetres i la interpretació de les corbes d'arribada per a cada traçador i en cada sistema, es distingeixen les diferents respostes que han tingut les barreres reactives i que n'ha influenciat tant la composició.

[es] Se ha realizado un ensayo de trazadores en el laboratorio de campo en el interior de la EDAR de Palamós, que consiste en seis réplicas de sistema de recarga SAT que imitan la infiltración y flujo de un acuífero, cada sistema cuenta con barreras reactivas de distinta composición. El objetivo del ensayo es analizar la efectividad de los materiales que componen las barreras reactivas en cuanto a eliminación de contaminantes, estos han sido simulados mediante trazadores conservativos, con distinta capacidad de adsorción a la materia orgánica y con capacidad de biodegradación. Se han elaborado curvas de llegada en concentración vs. volumen recargado acumulado y se ha diseñado un modelo numérico que simula el transporte de solutos con los procesos de advección, dispersión, adsorción, intercambio entre la zona móvil e inmóvil y reacciones de degradación. Mediante el ajuste de los datos de las curvas de llegada con las curvas del modelo, se han obtenido el valor de los parámetros de capacidad de almacenamiento, constante de desintegración e intercambio de flujo másico entre las zonas móvil e inmóvil. Con la comparación de estos parámetros y la interpretación de las curvas de llegada para cada trazador y en cada sistema, se distinguen las distintas respuestas que han tenido las barreras reactivas y que tanto ha influenciado la composición de estas.
[ca] Quan parlem de balises lluminoses, de les primeres coses que ens venen al cap és una imatge en mig de la foscor i en l'autopista o una carretera secundaria d'un aparell bastant gran, rodó, pesat i alimentat a bateries que ens senyalitza amb intermitència una zona restringida, en obres o perillosa. No obstant, tot i que la majoria d'aquest tipus de balises fan la seva funció, no totes ho fan de manera que la balisa funcioni per sempre sense cap tipus de manteniment. El projecte presentat respon a una necessitat de mercat de disposar d'un sistema intel·ligent, auto-gestionable i autònom d'una balisa lluminosa que pugui funcionar en ambients a on l'alimentació de la xarxa elèctrica no pot arribar. El repte que s'ha aconseguit ha estat implementar, sobre un sistema prototip inicial, millores en molts aspectes fins a fer-ho viable des d'un punt de vista tècnic, industrial i de mercat: la implementació d'un sistema de gestió d'energia més intel·ligent, la il·luminació de la balisa amb nous components LED que emeten més potència i un codi optimitzat ha fet que aquest projecte, anomenat internament SisLlum, passi d'una fase inicial de prototip a un producte final. Així doncs, es presenta un disseny que, tot i que es va desenvolupar en un moment a on algunes tecnologies eren encara emergents en els camps LED i solar (tecnologies que avui en dia són emprades contínuament), encara avui el sistema continua sent innovador, segueix a la venda i és ben capaç de competir vers altres tecnologies més actuals.

[es] Cuando hablamos de balizas luminosas, la primera imagen que nos vienen a la cabeza es un equipo pesado, redondo y grande, con una gran batería, colocado en medio de la oscuridad de una autopista o una carretera secundaria, señalizando con una intermitencia de un peligro, unas obras o una zona restringida. Sin embargo, aunque la mayoría de estas balizas realizan su funcionalidad correctamente, pocas de ellas lo hacen de modo que funcionen toda su vida sin ningún tipo de mantenimiento. El proyecto presentado responde a una necesidad del mercado de este tipos de sistemas inteligentes, auto-gestionables y autónomos de baliza luminosa, para funcionar en lugares donde no hay red eléctrica ni si quiera se encuentra cerca. El reto que se ha conseguido ha sido implementar, sobre la base de un prototipo inicial, mejoras en muchos aspectos hasta hacerlo viable des de un punto de vista técnico e industrial pero también de mercado: la implementación de un sistema de gestión de la energía más inteligente, la iluminación de la baliza con nuevos componentes LED que emiten más potencia lumínica y un código fuente optimizado, han hecho que esta solución, llamada SisLlum, pase de un a fase inicial de prototipo, a un producto final. Así pues, se presenta un diseño que, aunque se desarrolló en un momento en el que algunas tecnologías trabajadas eran todavía emergentes en los campos del LED y la energía solar (tecnologías muy utilizadas en la actualidad), todavía hoy se mantiene vigente e innovador, y el producto sigue a la venta, compitiendo todavía con productos de tecnología más actual.
[ca] En els últims anys ha aparegut la necessitat de ser capaços de classificar les expressions facials d'una persona de manera automàtica, és a dir, sense haver de fer ús de la intervenció humana. Es per aquest motiu que aquest projecte es basa en la investigació i el desenvolupament de múltiples sistemes capaços de reconèixer aquestes expressions i obtenir d'aquesta forma una determinada precisió en la classificació, sempre sota la premissa d'intentar apropar-nos a l'actual estat de l'art. Al llarg d'aquest treball es fa un de les xarxes neuronals convolucionals (CNN) per extreure les característiques de diferents imatges (que reflexen les diferents expressions) y després la conseqüent integració de diferents tècniques de classificació com son la funció Softmax o el Support Vector Machine (SVM) amb l'objectiu d'assignar una determinada probabilitat de que aquesta imatge expressi una emoció o una altre. En l'esdevenir del projecte es realitza una comparativa de com afecten les diferents arquitectures del sistema i els paràmetres que el defineixen. Cada sistema serà avaluat sota diferents bases de dades com son la Radboud i la Umea per imatges fixes i la Cohn Kanade Plus per seqüencies.

[es] En los últimos años ha aparecido la necesidad de ser capaz de clasificar las expresiones faciales de una persona de forma automática, es decir, sin hacer uso de la intervención humana. Para ello, este proyecto se basa en la investigación y desarrollo de múltiples sistemas capaces de reconocer estas expresiones obteniendo una determinada precisión en la clasificación, siempre con el objetivo de intentar igualar el estado del arte actual. A lo largo de este trabajo se hace uso de las redes neuronales convolucionales (CNN) para extraer las características de diferentes imágenes (las diferentes expresiones) y luego la consiguiente integración de diferentes sistemas de clasificación como son el Softmax o el Support Vector Classifier (SVC) con tal de asignar una determinada probabilidad de que esa imagen pertenezca a una emoción u otra. Durante el transcurso del proyecto se realiza una comparativa de cómo afectan las diferentes arquitecturas del sistema así como los parámetros que lo definen. Cada sistema será evaluado en un set de diferentes bases de datos como son la Radboud y la Umea database para imágenes fijas y la Cohn Kanade Plus para secuencias.