BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] En aquesta Tesi Doctoral hem identificat els components de l'amígdala estesa (EA) d'aus, en base a la seva posició topològica, perfil genètic i origen embrionari. En EA central de pollastre i pinsà, hem identificat les masses intercalades i l'amígdala central, amb cèl·lules estriatals dorsal i/o ventral, però amb subpoblacions menors d'altres orígens. A més, el nucli lateral de l'estria terminal, d'origen palidal, conté subpoblacions de cèl·lules immigrants d'origen estriatal, preòptic o eminèncial. En EA medial del pinsà, hem identificat diferents subpoblacions cel·lulars en l'amígdala medial i el nucli medial de l'estria terminal amb origen palidal, preòptic, hipotalàmic o eminèncial. Les nostres dades indiquen que EA està formada per múltiples corredors cel·lulars amb diferent origen i perfil genètic, la qual cosa suposa un canvi de paradigma per entendre la connectivitat i funció de cada tipus cel·lular en el control de les emocions, motivació i comportament social.

[es] En esta Tesis Doctoral hemos identificado los componentes de la amígdala extendida (EA) de aves, en base a su posición topológica, perfil genético y origen embrionario. En EA central de pollo y pinzón, identificamos las masas intercaladas y amígdala central, con células de origen estriatal dorsal y/o ventral, pero con subpoblaciones menores de otros orígenes. Además, el núcleo lateral de la estria terminal, de origen palidal, contiene subpoblaciones de células inmigrantes de origen estriatal, preóptico o eminencial. En EA medial del pinzón, hemos identificado distintas subpoblaciones celulares en la amígdala medial y el núcleo medial de la estria terminal con origen palidal, preóptico, hipotalámico o eminencial. Nuestros datos indican que EA está formada por múltiples corredores celulares con distinto origen y perfil genético, lo que supone un cambio de paradigma para entender la conectividad y función de cada tipo celular en el control de las emociones, motivación y comportamiento social.
[ca] Tesi presentada al Doctorat de Educació, Societat i Qualitat de Vida de la Universitat de Lleida per en JoanMa Torres. Dirigida pel Doctor Fidel Molina. Aquesta tesi presenta noves perspectives en la conceptualització de la convivència urbana obrint nous escenaris per a la configuració de les polítiques públiques de metropolitanes. La principal idea centra la conceptualització de la convivència i els indicadors claus en aquesta. Els resultats evidencien factors higiènics i motivants en la convivència urbana així com nexes causals en els conflictes comunitaris. La producció de la recerca genera una piràmide convivencial i un baròmetre de la convivència per tal de poder mesurar i millorar la gestió de la complexitat urbana per part dels actors urbans.

[es] Tesis presentada en el Doctorado de Educación, Societat y Calidad de la Vida de la Universidad de Lleida por JoanMa Torres. Dirigida por el Doctor Fidel Molina Luque. Esta tesis presnta nuevas perspectivas en la conceptualización de la convivéncia urbana abriendo nuevos escenarios para la configuración de las políticas públicas metropolitanas. La principal idea centra la conceptualización de la convivéncia y los indicadores claves en ésta. Los resultatos evidencian factores higiénicos y motivantes en la convivéncia urbana así como nexos causales en los conflictos comunitarios. La producción de la investigación genera una pirámide convivencial y un barómetro de la convivéncia por tal de poder medir y mejorar la gestión de la complejidad urbana por parte de los actores urbanos.
[ca] La tesi presenta una anàlisi de l'atenció del part en institucions biomèdiques a Xile, en la segona dècada de segle XXI, quan al país s'estan implementant polítiques i programes per transitar des d'un model d'atenció tecnocràtic a un model humanístic. Mitjançant la revisió documental i l'aplicació d'entrevistes i qüestionaris a dones que havien parit en institucions biomèdiques del país, llevadores i obstetres, conclou que els canvis que s'han produït són més aviat superficials i no han permès paradigma d'atenció. Els principis del model tecnocràtic d'atenció del part -biologicisme, autoritarisme, enfoque de risc, visió inferior del femení, concepció patològica del procés de part, entre d'altres- continuen prevalent, però "vestits" d'humanisme. Per tant, sota una aparent major possibilitat per a les dones de triar i exercir "autonomia" en la presa de decisions sobre el part, es mantenen vius els imaginaris que perpetuen la seva posició subordinada. A més, les dones poden llegir el fracàs en la protecció dels seus drets durant el part en termes de responsabilitat personal i fins i tot de culpa.

[es] La tesis presenta un análisis de la atención del parto en instituciones biomédicas en Chile, en la segunda década del siglo XXI, cuando en el país se están implementando políticas y programas para transitar desde un modelo de atención tecnocrático a uno humanista. A través de la revisión documental, y de la realización de entrevistas y cuestionarios con mujeres cuyos partos ocurrieron en instituciones biomédicas del país, matronas(es) y médicos obstetras, concluyo que los cambios que se han producido en el sistema de atención son más bien superficiales y no han permeado el paradigma de atención. Los principios del modelo tecnocrático de atención del parto -biologicismo, autoritarismo, enfoque de riesgo, visión inferior de lo femenino, concepción patológica del proceso de parto, entre otros- siguen vigentes, pero "vistiéndose" de humanismo. Así, bajo una aparente mayor posibilidad de que las mujeres elijan y ejerzan "autonomía" en la toma de decisiones sobre el parto, se mantienen vivos los imaginarios que perpetúan su posición subordinada. Además, las mujeres pueden interpretar la falta de protección de sus derechos durante el parto en términos de responsabilidad personal e incluso de culpa.
[ca] Cada vegada que es consulta als xilens quin és el principal problema del seu país, assenyalen sempre el transport públic. Es tracta d'un tema complex, dons ens enfrontem a un total de 6.400 autobusos, amb 377 recorreguts, que cobreixen una àrea de 2400 km2 dintre de les 34 comunes que componen la ciutat de Santiago. D'altra banda, cada dia es constata en major mesura el fracàs que per diverses raons ha tingut el sistema fins ara vigent, el qual va ser implementat a partir d'unes bases establertes el 2005 com a conseqüència d'una convocatòria de licitació pública. Aquesta tesi té com a objectiu central contribuir a resoldre el problema principal dels residents a Santiago de Xile. Per aconseguir-ho, partirem d'una anàlisi detallada de l'actual sistema de transport públic d'autobusos, anomenat Transantiago, i dels seus orígens i experiències al llarg dels darrers anys, amb la finalitat de descobrir les causes de les seves deficiències i les eventuals possibilitats de millora.

[es] Cuando se pregunta a los chilenos por el principal problema del país, invariablemente responden que el transporte público. Se trata de un tema complejo, ya que nos encontramos ante un total de 6.400 autobuses, con 377 recorridos, que cubren un área de 2400 km2 dentro de las 34 comunas que componen la ciudad de Santiago. Por otra parte, cada día en mayor medida se constata el fracaso que por diversas razones ha tenido el sistema hasta ahora vigente, el cual fue implementado a partir de unas bases establecidas en 2005, como consecuencia de una convocatoria de licitación pública. La presente tesis tiene como objetivo central el contribuir a resolver este importante problema que tienen, a día de hoy, los residentes en Santiago de Chile. A tal fin, se parte de un análisis detallado del actual sistema de transporte público de autobuses, el denominado Transantiago, sus orígenes y experiencias a lo largo de los últimos años, con el fin de descubrir las causas de sus deficiencias así como las eventuales posibilidades de mejora.
[ca] L'ametller i la noguera són dues espècies de fruits secs de gran importància a Espanya amb una biologia floral molt diferent.En aquest treball s'ha estudiat la possible influència del tipus de pol•linització (autopol•linització o pol•linització creuada) en 5 varietats autocompatibles d'ametller i 1 de noguera. Els estudis realitzats s'han centrat en l'observació del creixement dels tubs pol•línics, els percentatges de quallat, diferents característiques del fruit: (rendiment en gra, pes, longitud, amplada i gruix)y el nivell de creuament. S'han utilitzat marcadors isoenzims i microsatèl•lits, per determinar la procedència dels fruits analitzats.Els resultats obtinguts en els assajos del creixement dels tubs pol•línics, de quallat i característiques del fruit, no permeten generalitzar sobre la influència del tipus de pol•linització en aquests aspectes.En les 2 plantacions d'ametller i en 2 plantacions de noguera, la majoria de fruits procedien de flors autopol•linitzades. A la tercera plantació de noguera, la més jove, s'ha observat un major percentatge de nous procedents de pol•linització creuada.

[es] Almendro (Prunus dulcis L.) y nogal (Juglans regia L.) son 2 especies de gran importancia en nuestro país con una biología floral muy distinta. En este trabajo se ha estudiado la posible influencia del tipo de polinización (autopolinización o polinización cruzada) en 5 variedades autocompatibles de almendro y en 1 variedad de nogal. Los estudios se han centrado en la observación del crecimiento de los tubos polínicos, los porcentajes de cuajado, las distintas características del fruto (rendimiento en grano, peso, longitud, anchura y grosor) y nivel de cruzamiento. Se han utilizado isoenzimas y microsatélites, para determinar la procedencia de los frutos analizados.Los resultados obtenidos en los ensayos de los tubos polínicos, cuajado y características del fruto, no permiten generalizar sobre la influencia del tipo de polinización en estos aspectos.En las 2 plantaciones de almendro y en 2 de nogal la mayoría de frutos procedían de autopolinización. En la tercera plantación nogal, la más joven, se ha observado un mayor porcentaje de nueces procedentes polinización cruzada.
[ca] L'estudi es desenvolupa sota el mètode de recerca basat en el disseny educatiu (Van den Akker et al., 2006). Els objectius generals (OG) són dos, l'OG1 proposa dissenyar i implementar la proposta inicial de l'estratègia formativa, mentre que l'OG2 planteja analitzar l'impacte produït per la formació, per a així, poder realitzar els cicles iteratius necessaris per a aconseguir el producte final. La mostra de l'estudi la conformen dues cohorts d'estudiants universitaris (n=67), docents en exercici (n=40) de centres educatius (n=7) de Catalunya i professorat del Departament de Pedagogia (n=5) de la Universitat Rovira i Virgili. Dels resultats obtinguts es desprèn que, 1) la inclusió digital apareix amb freqüència en la documentació de caràcter educatiu, on es contempla com una competència que cal treballar durant la formació inicial del professorat, encara que no sempre sigui així; 2) en concloure l'estratègia formativa, l'alumnat universitari, que es troba cursant el segon curs del grau, mostra un nivell de CDD i inclusió digital superior al que se li exigeix en concloure els estudis universitaris, i; 3) els resultats de satisfacció mostrats per l'alumnat i pels/per les mestres/as una vegada acabada l'estratègia formativa són, en general, positius (per sobre de 8 sobre 10), i consideren que les activitats en les quals han participat són adequades per a la formació inicial del professorat

[es] formar en inclusió digital, són números els plans de formació del professorat que no contemplen un treball sistematitzat i seqüencial d'aquesta competència. A més, s'ha pogut comprovar com avaluar experiències d'aquesta naturalesa baix diferents punts de vista (universitat, centres educatius i alumnat), ajuda a superar possibles deficiències que poden aparèixer en avaluar sota l'únic criteri del professorat universitari. El estudio se desarrolla bajo el método de investigación basado en el diseño educativo (Van den Akker et al., 2006). Los objetivos generales (OG) son dos, el OG1 propone diseñar e implementar la propuesta inicial de la estrategia formativa, mientras que el OG2 plantea analizar el impacto producido por la formación, para así, poder realizar los ciclos iterativos necesarios para conseguir el producto final. La muestra del estudio la conforman dos cohortes de estudiantes universitarios (n=67), docentes en ejercicio (n=40) de centros educativos (n=7) de Cataluña y profesorado del Departamento de Pedagogía (n=5) de la Universitat Rovira i Virgili. De los resultados obtenidos se desprende que, 1) la inclusión digital aparece con frecuencia en la documentación de carácter educativo, en donde se contempla como una competencia que es preciso trabajar durante la formación inicial del profesorado, aunque no siempre sea así; 2) al concluir la estrategia formativa, el alumnado universitario, que se encuentra cursando el segundo curso del grado, muestra un nivel de CDD e inclusión digital superior al que se le exige al concluir los estudios universitarios, y; 3) los resultados de satisfacción mostrados por el alumnado y por los/las maestros/as una vez acabada la estrategia formativa son, en general, positivos (por encima de 8 sobre 10),
[ca] Al món empresarial de les PIMEs de servei a Espanya es presenta, amb molta freqüència, per als propietaris de les mateixes, una pregunta crítica: davant la imperiosa i urgent necessitat d'innovar per garantir la supervivència de les seves empreses al mercat, i tenint en compte que aquestes PIMEs no tenen accés a inversions significatives en tecnologia i només disposen de recursos limitats per dedicar a la innovació organitzacional, per quin dels tres principals camps d'innovació optarien per aconseguir la màxima eficàcia en resultats?: a) En activitats relacionades amb la interrelació entre els departaments a l'empresa (trencant les sitges); b) En activitats adreçades a millorar la qualitat dels processos existents; i c) En activitats que facilitin la incorporació de coneixement extern a l'empresa

[es] En el mundo empresarial de las PYMEs de servicio en España se presenta, con mucha frecuencia, para los propietarios de las mismas, una pregunta crítica: ante la imperiosa y acuciante necesidad de innovar para garantizar la supervivencia de sus empresas en el mercado, y teniendo en cuenta que estas PYMEs no tienen acceso a inversiones significativas en tecnología y solo disponen de recursos limitados para dedicar a la innovación organizacional ¿por cuál de los tres principales campos de innovación optarían para conseguir la máxima eficacia en resultados?: a) En actividades relacionadas con la interrelación entre los departamentos en la empresa (rompiendo los silos); b) En actividades dirigidas a mejorar la calidad de los procesos existentes; y c) En actividades que faciliten la incorporación de conocimiento externo a la empresa
[ca] La Metionina és considerada un aminoàcid essencial en les dietes dels remugants, ja que ha demostrat ser un important protagonista en la producció làctia i en la síntesi de proteïna de la llet Al primer estudi experimental, es va determinar la biodisponibilitat relativa per a vaques lleteres de producte comercial de RP-Met (KESSENT®, Kemin Animal Nutrition and Health, Bèlgica). La suplementació amb metionina va augmentar la concentració de Met a la sang proporcionant una estimació de la biodisponibilitat relativa de RP-Met 74,6% ± 5,2%, dades que van demostrar una biodisponibilitat elevada. Al segon estudi experimental, es va determinar l'efecte de l'alimentació amb dues fonts comercials de RP-Met sobre la ingesta de matèria seca, la producció de llet i la composició de la llet en vaques Holstein en lactació. En comparació del CTR, tots dos suplements RP-Met van tenir efectes positius sobre el rendiment productiu de les vaques, però les diferències observades entre els dos suplements comercials en algunes de les variables també van ser evidents. Al tercer estudi experimental es va determinar l'efecte de la suplementació amb tres nivells de Metionina metabolitzable sobre la producció i composició de la llet en ovelles de lactància primerenca. L'augment de l'aportació de Met no va millorar la producció de llet, però va incrementar el contingut proteic. Aquesta resposta va ser significativa per a nivells de 2,5%, però no va millorar en nivells més alts de Met (2,7% MetDig/PDIE).

[es] La Metionina es considerada un aminoácido esencial en las dietas de los rumiantes, ya que ha demostrado ser un importante protagonista en la producción láctea y en la síntesis de proteína de la leche. En el primer estudio experimental, se determinó la biodisponibilidad relativa para vacas lecheras de un producto comercial de RP-Met (KESSENT®, Kemin Animal Nutrition and Health, Bélgica). La suplementación con metionina aumentó la concentración de Met en sangre proporcionando una estimación de la biodisponibilidad relativa de RP-Met 74,6 % ± 5,2 %, datos que demostraron una biodisponibilidad elevada. En el segundo estudio experimental, se determinó el efecto de la alimentación con dos fuentes comerciales de RP-Met sobre la ingesta de materia seca, la producción de leche y la composición de la leche en vacas Holstein en lactación. En comparación con el CTR, ambos suplementos RP-Met tuvieron efectos positivos sobre el rendimiento productivo de las vacas, pero las diferencias observadas entre ambos suplementos comerciales en algunas de las variables tambien fueron evidentes. En el tercer estudio experimental se determinó el efecto de la suplementación con tres niveles de Metionina metabolizable sobre la producción y composición de la leche en ovejas de lactancia temprana. El aumento del aporte de Met no mejoró la producción de leche, pero incrementó el contenido proteico. Esta respuesta fue significativa para niveles de 2,5 % pero no mejoró en niveles más altos de Met (2,7 % MetDig/PDIE).
[ca] L'espectroscòpia Raman millorada a la superfície (SERS) és una tècnica d'espectroscòpia basada en les observacions de Raman i Krishnan fa gairebé un segle i derivada dels fenòmens que van presentar. En la seva forma més senzilla, pretén utilitzar materials plasmònics com l'or i la plata, i augmentar els senyals Raman o, en altres paraules, les seves empremtes dactilars moleculars, que es formen a causa de la dispersió inelàstica de fotons com a resultat de la interacció de les molècules amb la llum. D'aquesta manera, la tècnica ha guanyat popularitat en diferents camps, des del monitoratge ambiental fins a la detecció de molècules biològiques o ions metàl·lics. L'objectiu d'aquesta tesi doctoral és produir substrats SERS compostos forts i funcionals per a diferents finalitats. Per a això, es va investigar la funcionalitat basada en SERS dels compostos resultant de la integració de marcs d'imidazolat zeolític (ZIF) en partícules plasmòniques i la seva naturalesa plasmònica. Els ZIF són un dels marcs orgànics metàl·lics (MOF) ideals per integrar-se fàcilment en compostos produïts per a estudis de tesi, revelant així substrats SERS més sofisticats.En resum, aquesta tesi doctoral contribueix a l'ús de marcs orgànics metall en el camp de la plasmònica i, per tant, a l'avenç de nous dissenys de substrats SERS.

[es] La espectroscopia Raman mejorada en superficie (SERS) es una técnica de espectroscopia basada en las observaciones de Raman y Krishnan hace casi un siglo y derivadas de los fenómenos que presentaban. En su forma más simple, tiene como objetivo utilizar materiales plasmónicos como el oro y la plata y aumentar las señales Raman o, en otras palabras, sus huellas dactilares moleculares, que se forman debido a la dispersión inelástica de fotones como resultado de la interacción de las moléculas con la luz. De esta forma, la técnica ha ganado popularidad en diferentes campos, desde la monitorización ambiental hasta la detección de moléculas biológicas o iones metálicos. El objetivo de esta tesis doctoral es producir sustratos SERS compuestos fuertes y funcionales para diferentes propósitos. Para ello, se investigó la funcionalidad basada en SERS de los compuestos resultantes de la integración de marcos de imidazolato zeolítico (ZIF) en partículas plasmónicas y sus naturalezas plasmónicas. Los ZIF son uno de los marcos organometálicos (MOF) ideales para integrarse fácilmente en compuestos producidos para estudios de tesis, revelando así sustratos SERS más sofisticados. En resumen, esta tesis doctoral contribuye al uso de estructuras organometálicas en el campo de la plasmónica y, por tanto, al avance de nuevos diseños de sustratos SERS.
[ca] La protecció dels interessos financers de la Unió Europea a través del dret penal ha estat un repte de difícil consecució. Per tal de donar-li una solució orgànica i procedimental a aquesta qüestió, en el Tractat de Lisboa, els Estats membres van pactar introduir la potestat de la Unió Europea per crear una Fiscalia Europea competent per a la investigació dels delictes que afecten els interessos financers de la Unió. Després de més de quatre anys de negociacions i davant la impossibilitat d'assolir un acord unànime, finalment es crea la Fiscalia Europea l'any 2017 mitjançant la cooperació reforçada. Es tracta d'un nou òrgan de la Unió Europea amb una naturalesa jurídica complexa, derivada de la singularitat de les seves característiques estructurals, de l'àmbit material en el qual ha de funcionar, així com dels instruments jurídics que el doten de competències. La Fiscalia Europea ostenta l'ius puniendi en el procés penal, malgrat que la resolució correspondrà als òrgans judicials competents dels Estats membre. Aquest funcionament ad hoc comporta un règim judicial mixt, que consta tant de normes que emanen del dret de la Unió Europea com de normes de naturalesa nacional. La seva entrada en funcionament encara resta per definir, tot i que no serà abans de novembre del 2020, el que significa que encara queden algunes qüestions pendents de concretar.

[es] La protección de los intereses financieros de la Unión Europea a través del derecho penal ha sido un reto de difícil consecución. Con el fin de darle una solución orgánica y procedimental a esta cuestión, en el Tratado de Lisboa, los Estados miembros pactaron introducir la potestad de la Unión Europea para crear una Fiscalía Europea competente para la investigación de los delitos que afecten a los intereses financieros de la Unión. Tras más de cuatro años de negociaciones y ante la imposibilidad de alcanzar un acuerdo unánime, finalmente la Fiscalía Europea se crea en 2017 por cooperación reforzada. Se trata de un nuevo órgano de la Unión Europea con una naturaleza jurídica compleja, derivada de la singularidad de sus características estructurales, del ámbito material en el que debe funcionar, así como de los instrumentos jurídicos que le dotan de competencias. La Fiscalía Europea ostenta el ius puniendi en el proceso penal, aunque la resolución corresponderá a los órganos judiciales competentes de los Estados miembros. Este funcionamiento ad hoc comporta un régimen jurídico mixto, compuesto, tanto por normas emanadas del derecho de la Unión Europea, como de normas de naturaleza nacional. Su entrada en funcionamiento aún está por definirse, aunque no será antes de noviembre de 2020 por lo que aún quedan algunas cuestiones pendientes de concretar.