[ca] La disseminació de gens resistents als antibiòtics (GRAS) constitueix un problema global a què, a l'marge dels tractaments mèdics, contribueix l'agricultura. El resultat d'el compostatge una estratègia de gestió de residus sòlids, s'empra com a fertilitzants de sòls. La literatura mostra que el compostatge pot reduir la presència de Gras, però els resultats són diversos. Aquest treball persegueix analitzar dades públiques de genomes de complets seqüenciats de compost de Gras i explorar la seva relació filogenètica. Per a això, s'empren dades de 9 experiments de l'arxiu europeu de nucleòtids. Després d'un acoblament de-novo, s'examinen 4 bases de dades (ARG-Annot, CARD, NCBI i Resfinder) per identificar gras i es construeix un arbre filogenètic a partir de les seves seqüències de referència. En total, s'identifiquen 381 Gras diferents en 7 conjunts de dades. Els gens detectats amb més freqüència són lnu (C), lnu (D), erm (G), erm (A), mef (A) i tet (X). No obstant això, aquests gens no es troben en les mostres de compost d'origen conegut, en què es van detectar els gens aadA1, aadA14, aadA31, APH (3 ') - Ia, APH (3' ') - Ib, APH (6 ) -Aneu, blaCARB-8, blaCMY-8, BLATEM-150, BLATEM-171, sul1, sul2, tet (H), tet (W) i vanR-O. Dins de les 24 classes de medicaments antimicrobians, aquells amb major presència en els args són el aminoglicòsid, la tetraciclina, el macròlid i els multifármacos (60,8%). En la classificació taxonòmica s'identifiquen com filies dominants les actinobacterias, Bacteroidetes, firmicutes i proteobacterias. L'anàlisi filogenètica no resulta concloent i es troben únicament clústers parcials de resistència antimicrobiana.

[es] La diseminación de genes resistentes a los antibióticos (GRAs) constituye un problema global al que, al margen de los tratamientos médicos, contribuye la agricultura. El resultado del compostaje una estrategia de gestión de residuos sólidos, se emplea como fertilizantes de suelos. La literatura muestra que el compostaje puede reducir la presencia de GRAs, pero los resultados son diversos. Este trabajo persigue analizar datos públicos de genomas de completos secuenciados de compost de GRAs y explorar su relación filogenética. Para ello, se emplean datos de 9 experimentos del archivo europeo de nucleótidos. Tras un ensamblaje de-novo, se examinan 4 bases de datos (ARG-annot, CARD, NCBI y Resfinder) para identificar GRAs y se construye un árbol filogenético a partir de sus secuencias de referencia. En total, se identifican 381 GRAs diferentes en 7 conjuntos de datos. Los genes detectados con mayor frecuencia son lnu(C), lnu(D), erm(G), erm(A), mef(A) y tet(X). Sin embargo, estos genes no se encuentran en las muestras de compost de origen conocido, en las que se detectaron los genes aadA1, aadA14, aadA31, aph(3')-Ia, aph(3'')-Ib, aph(6)-Id, blaCARB-8, blaCMY-8, blaTEM-150, blaTEM-171, sul1, sul2, tet(H), tet(W) y vanR-O. Dentro de las 24 clases de medicamentos antimicrobianos, aquellos con mayor presencia en los ARGs son el aminoglucósido, la tetraciclina, el macrólido y los multifármacos (60,8%). En la clasificación taxonómica se identifican como filias dominantes las actinobacterias, bacteroidetes, firmicutes y proteobacterias. El análisis filogenético no resulta concluyente y se encuentran únicamente clústeres parciales de resistencia antimicrobiana.