[ca] La present recerca integra tres camps d'estudi -la didàctica de la llengua, la de les ciències, i el currículum- articulats en un interès comparatiu internacional mitjançant el qual establim un conjunt de bases didàctic-curriculars per a l'ensenyament i l'aprenentatge de l'argumentació oral en l'etapa mitjana d'escolaritat. Aquest objectiu guanya especificitat en la següent pregunta: quin és el lloc de l'argumentació oral en les àrees de llengua i ciències naturals durant l'etapa d'educació mitjana? Per a respondre a aquesta qüestió l'estudi es divideix en tres etapes corresponents a tres objectius de treball: el primer d'ells, de tall descriptiu, esbossa els camps teòrics que s'interconnecten per a emmarcar la recerca (àmbits curricular i didàctic). En segon lloc, avancem un estudi comparatiu entre els dissenys curriculars de Colòmbia i Espanya (aquest últim constituït per un conjunt que integra les disposicions de l'Estat i les de la Comunitat Autònoma de Catalunya) per a derivar un panorama contrastat del lloc allí ocupat per l'argumentació oral en l'etapa d'educació mitjana. Per a aconseguir-ho, implementem una anàlisi orientada per quatre paràmetres inspirats, al seu torn, en l'esquema comparatiu de Fittipaldi (2013) i l'adaptació del qual ens porta a identificar, en cada disseny: 1) organització del cicle mitjà d'escolaritat; 2) estructuració de l'àrea de llengua i concepció d'argumentació oral; 3) objectius, continguts i progressions de l'aprenentatge argumentatiu oral en l'àrea de llengua; i 4) objectius, continguts i progressions de l'aprenentatge argumentatiu en l'àrea de ciències naturals. En tercer i últim lloc, la recerca integra un interès transformador mitjançant el qual es busca posar en relació els plans didàctic i curricular per a oferir una síntesi útil a l'establiment del lloc que l'argumentació oral ha d'ocupar en el cicle i en les àrees objecte d'estudi. A partir d'aquestes tres etapes desenvolupem la present tesi doctoral, l'estructura de la qual s'ordena en 6 capítols, i entre les aportacions dels quals poden destacar-se: 1) el reconeixement de les dimensions sociocultural, semiòtica, discursiu-textual, ètica i epistémica, com a rutes didàctiques implicades en l'aprenentatge de l'argumentació oral; i 2) l'establiment de les bases didàctic-curriculars on el lloc escolar de l'argumentació oral opera com a codi cultural; com a confluència de codis; com a interacció multimodal; com a procés legitimador de discursos, creences i pràctiques; com a objecte de producció i recepció; i com a mecanisme epistemològic.

[es] La presente investigación integra tres campos de estudio -la didáctica de la lengua, la de las ciencias, y el curriculum- articulados en un interés comparativo internacional mediante el cual establecemos un conjunto de bases didácticocurriculares para la enseñanza y el aprendizaje de la argumentación oral en la etapa media de escolaridad. Este objetivo gana especificidad investigativa en la siguiente pregunta: ¿cuál es el lugar de la argumentación oral en las áreas de lengua y ciencias naturales durante la etapa de educación media? Para responder a esta cuestión el estudio se divide en tres etapas correspondientes a tres objetivos de trabajo: el primero de ellos, de corte descriptivo, esboza los campos teóricos que se interconectan para enmarcar la investigación (ámbitos curricular y didáctico). En segundo lugar, adelantamos un estudio comparativo entre los diseños curriculares de Colombia y España (este último constituido por un conjunto que integra las disposiciones del Estado y las de la Comunidad Autónoma de Cataluña) para derivar un panorama contrastado del lugar allí ocupado por la argumentación oral en la etapa de educación media. Para lograrlo, implementamos un análisis orientado por cuatro parámetros inspirados, a su vez, en el esquema comparativo de Fittipaldi (2013) y cuya adaptación nos lleva a identificar, en cada diseño: 1) organización del ciclo medio de escolaridad; 2) estructuración del área de lengua y concepción de argumentación oral; 3) objetivos, contenidos y progresiones del aprendizaje argumentativo oral en el área de lengua; y 4) objetivos, contenidos y progresiones del aprendizaje argumentativo en el área de ciencias naturales. En tercer y último lugar, la investigación integra un interés transformador mediante el cual se busca poner en relación los planos didáctico y curricular para ofrecer una síntesis útil al establecimiento del lugar que la argumentación oral ha de ocupar en el ciclo y en las áreas objeto de estudio. A partir de estas tres etapas desarrollamos la presente tesis doctoral, cuya estructura se ordena en 6 capítulos, y entre cuyos aportes pueden destacarse: 1) el reconocimiento de las dimensiones socio-cultural, semiótica, discursivo-textual, ética y epistémica, como rutas didácticas implicadas en el aprendizaje de la argumentación oral; y 2) el establecimiento de las bases didácticocurriculares donde el lugar escolar de la argumentación oral opera como código cultural; como confluencia de códigos; como interacción multimodal; como proceso legitimador de discursos, creencias y prácticas; como objeto de producción y recepción; y como mecanismo epistemológico.