BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Aquest article pretén desenvolupar una anàlisi exploratòria de l'aprofitament didàctic de la intertextualitat que els llibres de text actuals fan de les imatges històriques. El concepte d'intertextualitat sorgeix en el camp de la semiòtica i, aplicat a l'ensenyament de la Història, representa les relacions i discursos inserits en diferents productes culturals que es poden percebre en comparar aquestes produccions. L'ús de les fonts històriques icòniques presenta des d'aquesta perspectiva grans possibilitats per al desenvolupament històric i l'alfabetització visual dels estudiants. D'aquesta manera,s'opta per un mètode d'anàlisi mixt, basat en criteris quantitatius i qualitatius, de les activitats que apel·len a aquest tipus de fons en 12 manuals escolars d'Educació Primària circumscrits a l'àmbit territorial de la Comunitat Valenciana. Els resultats indiquen que, a més d'oferir-se un nombre escàs de tasques que conviden a combinar diverses imatges, les plantejades en l'actualitat fomenten un apropament superficial que no incideix en aspectes rellevants per al tractament de les fonts històriques, com la seva autoria o el seu context d'aparició. Aquesta forma d'acostar-se a les fonts històriques resulta molt limitada si es desitja fomentar un coneixement crític i un pensament històric complex des de l'ensenyament de les Ciències Socials.

[en] This paper aims to develop an exploratory analysis of the didactic use of intertextuality of images in current textbooks, specifically those pictures of historical content. The concept of intertextuality appeared in the field of semiotics and, adapted to history education, represents the relations and discourses inside different cultural products which can be seen when comparing those productions. From this perspective, using iconic historical sources presents great possibilities for the development of historical thinking and visual literacy of students. Thus, we opt for a mixed analysis method, based on quantitative and qualitative criteria, of the activities that appeal to this type of sources in 12 Primary Education textbooks of the territorial area of the Autonomous Community of Valencia. Results indicate that, besides offering a scarce number of tasks that invite to combine diverse pictures, those activities foster a superficial approach that does not consider relevant aspects to the treatment of historical sources, such as its authorship or context. This kind of approaches to historical sources are very limited if a critical knowledge and historical thinking are intended to achieve through Social Studies teaching.
[ca] Aquest treball s'inscriu en el marc d'un projecte més ampli orientat al reconeixement del context original de producció i recepció de la lírica trobadoresca i a la reconstrucció de la identitat històrica i del paper sociocultural desenvolupat per les inspiradores i/o destinatàries de moltes composicions occitanes que encara avui presenten trets misteriosos i enigmàtics. He intentat aclarir en aquest article qui s'amaga darrere de l'expressió "bells arquiers de Laurac" recollida al v. 15 del sirventès Mos cors s'alegr'e s'esjau de Peire Vidal; amb qui seria identificable "la bella na Galborga" celebrada per Gui de Cavaillon a la tençó fictícia Ai, mantel vil; i qui podria ser la noble Algaia que evoca Guilhem de Montanhagol a la cançó BdT 225,8.

[en] This paper is part of a larger project aimed at appraising the original context of production and reception of the troubadour lyric and at the reconstruction of the historical identity and the socio-cultural role played by the women inspirers and/or recipients of many compositions in Occitan language, who are still unidentified. This article tries to discover who is hiding behind the expression "bells arquiers de Laurac" that appears in v. 15 of the sirventes Mos cors s'alegr'es'esjau by Peire Vidal. Also, who could be "la bella na Galborga" celebrated by Gui de Cavaillon in the fictitious tenso Ai, mantel vil; and finally, we try to identify the noblewoman Algaia evoked by Guilhem de Montanhagol in the song BdT 225.8.
[ca] Amb motiu del Centenari de la mort del gran dramaturg noruec Henrik Ibsen, considerat el pare del teatre modern, el present article tracta d'establir la presència i influència de la seva obra dramàtica en l'escena catalana que es remunta a la darrera dècada del segle XIX.

[en] To mark the centenary of the death of Henrik Ibsen, the Norwegian playwright who has been called the father of modern drama, the article assesses his presence in Catalan theatre and pays tribute to his fundamental influence from the last decade of the 19th century onwards.
[ca] Abandonar la promesa de la felicitat com a propòsit de vida i pensar la possibilitat d'habitar la infelicitat és la proposta política i feminista d'Ahmed per a evitar els abusos comesos en nom de la felicitat. Aquest treball té com a objectiu l'anàlisi dels subjectes voluntariosos, amb la finalitat de mostrar com els constants disciplinaments socials i l'opressió dels marcs conceptuals provoquen que les seves vides transcorrin en la incomoditat. A partir d'aquí, s'argumenta que un camí de resistència a la promesa de la felicitat consisteix a resignificar la infelicitat en una direcció prometedora que canvia les preguntes rellevants i accepta les subjectivitats alternatives com a desitjables maneres de convivència.

[en] Rejecting the imperative to be happy and contemplating the possibility of inhabiting unhappiness is Ahmed's politics proposal to avoid the abuses committed in the name of happiness. This paper focuses on the analysis of willful subjects, on how the continual processes of social disciplining and the oppression of conceptual frameworks make their lives go by in discomfort. From here, I go into an attempt to show how our resistance to the promise of happiness might take the form of a resignification of unhappiness in a promising direction which changes the relevant questions and turns those alternative ways of life into desirable modes of coexistence.&nbsp;&nbsp;
[ca] L'Estat fou actiu en el foment i sosteniment del secto des dels origens de la vitivinicultura a l'Argentina. Malgrat tot, la unificació d'impostos interns i la creació de la Junta Reguladora de Vins al 1934 van ser dos mesures particulars destinades a mitigar els efectes de la crisi econòmica de 1930. També va ser un acord oligàrquic que va permetre establir consensos polítics amplis. Aquest treball presenta un panorama comprensiu de l'acció del govern en la matèria i el paper que van jugar els diferents actors socials en el context d'un govern fraudulent.

[en] The State was active in promoting and sustaining the sector since the origins of viticulture in Argentina. However, the unification of internal taxes and the creation of the Wine Regulatory Board in 1934 were two measures specifically designed to mitigate the effects of the economic crisis of 1930. Also, it was an oligarchic agreement that allowed the establishment of broad political consensus. This paper presents a comprehensive overview of government actions related to these developments and the roles played by different social actors in the context of fraudulent government.
[ca] El paper que ha de tenir la llengua materna (LMA) i la traducció a l'aula d'idiomes no és una qüestió nova ni en la recerca acadèmica ni a les aules, si bé les creences sobre els beneficis d'apostar per enfocaments monolingües semblen perdurar en algunes esferes. Per aquest motiu, creiem necessari comprendre quina funció tenien ambdues en la didàctica de llengües en els segles XIX i XX per valorar en quina mesura sembla lògic continuar renovant aquelles postures al segle XXI. Per a això, en aquest article duem a terme una revisió històrica, teòrica i crítica sobre el paper de la LMA i la traducció en els principals enfocaments i mètodes didàctics sorgits des del segle XIX amb un doble objectiu: entendre quins apostaven per la seva eliminació i què va motivar aquesta postura, i comprendre el seu paper en l'escenari actual, descrit pel Consell d'Europa (2002 i 2021) i secundat en nombroses investigacions en les últimes dècades, que aposta per adoptar enfocaments plurals. La dubtosa solidesa científica de certs arguments a favor de l'eliminació d'ambdós recursos es tradueix en la necessitat de rebutjar-los avui i d'adoptar un ensenyament plurilingüe, on la LMA i la traducció hi tenen cabuda.

[en] The role of the mother tongue (MT) and translation in the language classroom is not a new issue either in academic research or in the classroom, although beliefs about the benefits of monolingual approaches seem to persist in some spheres. Thus, we believe it is necessary to understand what role both had in language teaching in the 19th and 20th centuries to assess to what extent it seems logical to continue renewing those positions in the 21st century. To this end, in this paper we carry out a historical, theoretical and critical review of the role of MT and translation in the main didactic approaches and methods that have emerged since the 19th century with a double objective: to understand which ones advocated their elimination and what motivated this position, and to understand their role in the current scenario, described by the Council of Europe (2002 and 2021) and supported by numerous investigations in recent decades, which advocates the adoption of plural approaches. The dubious scientific rigor of certain arguments in favour of the elimination of both resources translates into the need to reject them today and to adopt a plurilingual teaching, where MT and translation have a place.
[ca] Les habituals dificultats de fer treball de camp en un lloc nou es devien a dos factors: la natura de la informació antropològica sobre l'Espanya rural disponible fora del país i la molt limitada intercomunicació sobre qüestions polítiques en l'esfera pública durant els primers anys de la Transició. L'article descriu les discussions antropològiques que es produïen en l'època del treball de camp i proposa que un llarg període previ de repressió selectiva explica les diferents maneres com els informants parlaven del passat històric i del present polític.

[en] The usual difficulties of doing fieldwork in a new site were compounded by two factors: the nature of the kind of anthropological information about rural Spain available outside the country; and the very limited amount of intercommunication in the public sphere concerning political issues in the early years of the Transition. The article describes the discussions taking place in anthropology at the time of the fieldwork, and proposes that a long prior period of selective repression explains the differing ways in which informants spoke of the historical past and the political present.
[ca] Mitjançant un estudi de cas s'analitzen els processos d'acció contenciosa en rebuig a l'anomenada "megamineria" desplegats a escala subnacional a l'Argentina durant el període 2019-2021. Aquests responen a una nova etapa del cicle de conflicte social amb contingut ambiental a l'Argentina del segle XXI. Aquesta etapa es configura a través de les resistències ciutadanes a diferents províncies amb repertoris de lluita convergents, en particular, davant de la política estatal minera. Aquesta política renovada promoguda pel Govern Nacional en articulació amb governs provincials i empreses transnacionals es dóna en un marc de crisi socioeconòmica, ambiental i sanitària aguditzades després de la irrupció de la pandèmia del Covid-19.

[en] The processes of contentious action in rejection of the so-called "megamining" deployed on the subnational scale in Argentina during the period 2019-2021 are analyzed through a case study. These respond to a new stage in the cycle of social conflict with environmental content in twenty-first century Argentina. This stage is configured through citizen resistance in different provinces with repertoires of convergent struggle, in particular, against the state mining policy. This renewed policy promoted by the National Government in coordination with provincial governments and transnational corporations takes place in a context of socio-economic, environmental and health crises exacerbated after the outbreak of the covid-19 pandemic.
[ca] L'objectiu que ens plantegem és generar una conversa o un debat al voltant dels temes relacionats amb la religió i el gènere en aquest període: exposant els temes que s'han treballat fins aquest moment, fer més complexes qüestions en què creiem que es pot aprofundir historiogràficament i, finalment, assenyalar aspectes de l'objecte d'estudi que encara estan per investigar.

[en] The objective that we set ourselves is to generate a conversation or debate around issues related to religion and gender in this period: exposing the issues that have been worked on up to now, making issues that we believe can be more complex deepen historiographical and, finally, point out aspects of the object of study that are still to be investigated.
[ca] En la primera onada de la IA, Susan Leigh Star va visibilitzar com el desenvolupament de la IA es feia sense consens social considerant els estudis de Davis en relació amb l'acceptació de la tecnologia en el món laboral. Les conclusions derivades, conegudes amb el test Durkheim, donen resposta a les antonímies que s'estan formulant durant l'assentament de la IAG en els discursos educatius. Reconeixent que el fet d'educar avui dia es nodreix de les pedagogies més llibertàries a les més dirigides per les agendes polítiques, són múltiples les perspectives educatives en relació amb la IA. En aquesta diversitat, els diferents àmbits d'acció educativa poden, o no, adoptar la IA des d'una mirada instrumental i/o social. Malgrat l'actualitat de la temàtica, els investigadors segueixen orfes d'instruments que permetin analitzar els posicionaments de la comunitat educativa en general i de l'estrat estudiantil en particular. Per aquest motiu, l'objectiu d'aquest article és adaptar i validar dues enquestes que han mostrat excel·lents resultats en les seves versions originals, així com analitzar la relació entre ambdues. Per a això s'ha aplicat l'adaptació de l'enquesta sobre l'acceptació de la tecnologia i l'enquesta sobre alfabetització en IA en una mostra de 134 estudiants de diferents màsters en Educació. L'anàlisi factorial exploratòria i la posterior anàlisi factorial confirmatori han mostrat la validesa de l'instrument adaptat.

[en] In the first wave of AI, Susan Leigh Star made visible how the development of AI was done without social consensus by considering Davis' studies in relation to the acceptance of technology in the world of work. The conclusions derived, known as the Durkheim test, respond to the antonyms that are being formulated during the settlement of AI in educational discourses. Recognising that the act of educating today is nourished from the most libertarian pedagogies to those more driven by political agendas, there are multiple educational perspectives in relation to AI. In this diversity, the different fields of educational action may or may not adopt AI from an instrumental and/or social perspective. Despite the topicality of the subject, researchers are still lacking instruments to analyse the positions of the educational community in general and of the student stratum in particular. For this reason, the aim of this article is to adapt and validate two surveys that have shown excellent results in their original versions, as well as to analyse the relationship between the two. For this purpose, the adaptation of the technology acceptance survey and the AI literacy survey has been applied to a sample of 134 students from different Masters in Education programmes. The exploratory factor analysis and the subsequent confirmatory factor analysis have shown the validity of the adapted instrument.
[ca] L'article present discuteix els avenços i reptes de les tecnologies de monitoratge en salut de les persones majors i les seves implicacions en la privacitat i confidencialitat de les dades recopilades. Es tracta d'un estudi exploratori, fonamentat en la literatura, amb una síntesi narrativa. El text contextualitza les demandes derivades de l'envelliment de la població i l'ús de sensors i d'altres dispositius electrònics en el monitoratge de les activitats quotidianes de les persones majors en ambients interns i externs. És important destacar que els beneficis oferts per les tecnologies no han de comprometre la privacitat i la confidencialitat de les dades. Per garantir-ho, és necessari millorar els mecanismes reguladors, establint estàndards de seguretat i principis ètics per a la protecció de dades personals, respectant la privacitat i la confidencialitat de les dades.

[en] This article discusses the advances and challenges of health monitoring technologies for elderly individuals and their implications on the privacy and confidentiality of collected data. It is an exploratory study grounded in the literature, with a narrative synthesis. The text contextualizes the demands arising from the aging population and the use of sensors and other electronic devices in monitoring daily activities of elderly people in both indoor and outdoor environments. It is important to emphasize that the benefits offered by these technologies should not compromise the privacy and confidentiality of the data. To ensure this, it is necessary to enhance regulatory mechanisms by establishing security standards and ethical principles for the protection of personal data, while respecting privacy and data confidentiality.
[ca] Arran de la Revolució mexicana (1910-1917) es va instaurar una dictadura "tova" sota la forma de un règim corporativista. A més de l'hegemonia del poder polític, aquesta es va caracteritzar pel clientelisme i la corrupció endèmica; tot això va deixar empremta a la cultura política. Por la seva part, les tímides reformes implementades a partir de la dècada de 1970 i, sobretot, l'auge del neoliberalisme i l'alternança l'any 2000 van portar a una "democratura", el tret principal de la qual va er la subordinació de l'Estat al mercat. No van desaparèixer les estructures del vell corporativisme, a les quals es van adaptar els partits admesos a competir en les eleccions. No va ser fins el juliol de 2018, amb l'arribada a la presidència del país d'un moviment social creat pocs anys abans i convertit en partit, que va tenir lloc la transició a la democràcia. La noció de ciutadà va començar a ser una realitat. Malgrat tot, ¿s'allunya Mèxic definitivament de l'ombra de la dictadura?

[en] In the wake of the Mexican revolution (1910-1917) a "soft" dictatorship in the form of a corporatist regime was established. Besides being based on the predominance of political power, it was characterized by clientelism and endemic corruption, all of which left its mark on the political culture. On the other hand, the limited reforms implemented since the 1970s and, in particular, the rise of neoliberalism and the replacement of the party in power in 2000 led to a pseudo-democracy whose main feature was the subordination of the State to the market. The structures of the old-style corporativism remained in place and the new parties allowed to compete in elections followed suit. It was not until July 2018, when a new social movement founded a few years before and changed into a party came to power, that a transition to liberal democracy occurred. Citizenship began to become real. However, is Mexico once and for all moving away from the shadow of dictatorship?
[ca] El propòsit d'aquesta comunicació és presentar l'experiència de l'autor com a tutor d'alumnes de l'ensenyament d'Enginyeria Química de la Universitat de Barcelona, i presentar un instrument que el signant denomina la TFC, la Tutoria de Final de Carrera, com a eina per a ajudar l'alumne a enfocar de manera pragmàtica i realista la darrera etapa dels seus estudis de segon cicle i fer el pas cap a l'etapa posterior en les seves múltiples facetes.Els objectius de l'activitat són reduir la incertesa de l'alumne en el moment de prendre decisions decisives per al seu futur personal i professional, donar-li autoestima i confiança, subministrar-li de forma estructurada i significativa informació sobre el món laboral i de postgrau, ajudar-lo a descobrir les pròpies aptituds i limitacions, i donar-li confiança sobre les seves possibilitats. Aquest instrument consisteix en una sessió en grup, seguida d'una tutoria individualitzada amb l'objectiu de facilitar l'orientació de l'alumne en la seva decisió sobre l'orientació futura de la seva vida professional. A part del plantejament general del tema, s'explicita el desenvolupament d'un currículum basat en competències, com a exemple del progrés de l'alumne al passar per la tutoria. Els resultats són una major satisfacció i autoestima per part de l'alumne, una superior eficàcia en el procés de pas d'alumne a preprofessional, i una superior confiança en les pròpies possibilitats.

[en] This paper presents the author's experience as a tutor of Chemical Engineering degree students at the University of Barcelona. It presents a tool called TFC (standing for "Tutoria de Final de Carrera" in Catalan; end of studies tutorial) aimed at helping the student, in a practical and realistic way, in the last stages of their studies and in the afterwards. The aim of this activity is to reduce the students' doubts in a moment where important decisions for their professional and personal future need to be taken. It also aims at enhancing their self-esteem, giving them accurate information on master studies and professional world, helping them at evaluating their own aptitudes and capacities and, finally, enhancing their confidence. In this activity the students take part in a group session, followed by an individual interview with the aims mentioned before. The "competence based curriculum" is highlighted as an example of the students' progress. This activity results in an increase of students' satisfaction and self-esteem, a more effective approach to the transition into the professional world and more self-confidence for the students.
[ca] En l'actualitat els estudis universitaris presencials utilitzen massivament plataformes de gestió de l'aprenentatge online com software de suport a la docència de les assignatures. Aquesta recerca, de tipus descriptiu i quantitatiu, mostra la situació actual quant a l'oferta de materials en els Campus Virtuals per a l'ensenyament de la Química a nivell universitari. Amb aquest objectiu s'analitzen els continguts de 63 Campus Virtuals d'assignatures de primer i segon curs de sis facultats de Ciències de la Universitat de BArcelona. En una segona fase, s'analitza la relació entre diferents dissenys didàctics i la motivació dels estudiants en l'ús de la part virtual de les assignatures de Ciències Experimentals. Els resultats mostren que la majoria de Campus Virtuals s'utilitzen com un repositori d'informació, tot i que els qüestionaris són l'eina més utilitzada. Els dissenys més elaborats afavoreixen l'ús del Campus Virtual, factor tant o més determinant que la pròpia presència d'aquestes eines didàctiques.

[en] Currently, university face-to-face studies massively use online learning management platforms as supporting software for teaching. This research, a descriptive and quantitative one, shows the current situation with regard to the materials offered in Virtual Campus for teaching Chemistry at a university educational level. To do so, the contents of 63 Virtual Campuses of first and second courses' subjects belonging to six faculties of the University of Barcelona are analysed. In a second phase, the relationship between different educational designs and students' motivation in the use of the virtual part of Experimental Sciences subjects is analysed. Results show that most Virtual Campuses are used as a simple information repository, being questionnaires the active learning tool most used. The most well thought-out designs favour the use of the Virtual Campus, being this factor as or more determining than the very presence of these educational tools.