BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] L'article analitza les trajectòries a l'educació superior d'una cohort de graduats d'escoles tècniques a Argentina. Específicament, s'atura a observar tres dimensions: les eleccions del tipus de carrera, la linealitat de la trajectòria i l'assoliment educatiu. Aquestes dimensions s'indaguen a partir de l'efecte de factors d'estratificació educativa (Classe social d'origen, orientació d'estudis tècnics secundaris, entre d'altres) i mecanismes intermediaris (orientació de l'escola tècnica i moment d'emancipació de la llar). Les dades de l'article són secundàries i provenen d'un estudi de panell que durant 8 anys (2009, 2011, 2013 i 2017) va enquestar una mostra probabilística d'estudiants i després egressats d'escoles tècniques estatals de l'Argentina. S'utilitzen tècniques estadístiques descriptives i inferencials: gràfics trivariats i diferents models de regressions logístiques. Els resultats de l'anàlisi estadística revelen pautes que marquen efectes de desigualtats socials estructurals, tot i que existeixen determinades eleccions educatives que tendeixen a disminuir els efectes negatius dels clivatges d'origen. Es destaquen les trajectòries educatives virtuoses dels graduats tècnics provinents de classes populars de les especialitats com a informàtica, construccions o mecànica.

[es] El artículo analiza las trayectorias en la educación superior de una cohorte de graduados de escuelas técnicas en Argentina. Específicamente, se detiene en observar tres dimensiones: las elecciones del tipo de carrera, la linealidad de la trayectoria y el logro educativo. Se indagan estas dimensiones a partir del efecto de factores de estratificación educativa (Clase social de origen, orientación de estudios técnicos secundarios, entre otros) y mecanismos intermediarios (orientación de la escuela técnica y momento de emancipación del hogar). Los datos del artículo son secundarios y provienen de un estudio de panel que durante 8 años (2009, 2011, 2013 y 2017) encuestó a una muestra probabilística de estudiantes y luego egresados de escuelas técnicas estatales de la Argentina. Se utilizan técnicas estadísticas descriptivas e inferenciales: gráficos trivariados y diferentes modelos de regresiones logísticas. Los resultados del análisis estadístico revelan pautas que marcan efectos de desigualdades sociales estructurales, aunque, sin embargo, existen determinadas elecciones educativas que tienden a disminuir los efectos negativos de los clivajes de origen. Se destacan las trayectorias educativas virtuosas de los graduados técnicos provenientes de clases populares de las especialidades como informática, construcciones o mecánica. En este sentido, el artículo enfatiza en la importancia de las trayectorias educativas integrales para lograr procesos de movilidad social ascendente desde las clases populares.
[ca] Aquest article busca, des d'una perspectiva regional i de gènere, fixar-se en les demandes iniciades davant les Defensories de Menors de vàries localitats del centre i sud-est de la província de Buenos Aires per dones pobres, la majoria mares de diversos fills. L'objectiu és explorar la forma en que aquestes mares van recórrer a les instàncies estatals d'assistència a la infància que representaven les Defensories de Menors locals i, fins i tot, la Defensoria General de la província, així com en les tàctiques desenvolupades en el moment de fer-ho.

[es] Este artículo busca, desde una perspectiva regional y de género, reparar en los reclamos entablados ante las Defensorías de Menores de varias localidades del centro y sureste de la provincia de Buenos Aires por mujeres pobres, en su mayoría madres de varios hijos. El objetivo es explorar la forma en que esas madres recurrieron a las instancias estatales de asistencia a la infancia que representaban las Defensorías de Menores locales y aun la Defensoría General de la provincia así como en las tácticas puestas en juego al momento de hacerlo.
[ca] L'aprenentatge servei (ApS) contribueix a l'ancoratge i l'expansió sistemàtica de les activitats de transferència de les universitats (Tercera Missió) i la cooperació amb socis comunitaris externs en l'ensenyament i més enllà. En conseqüència, l'ApS es considera la bala de plata de l'educació holística i s'implementa cada cop més a les institucions d'educació superior d'arreu del món, independentment de les disciplines. Aquest article il·lustra la importància de l'ApS com una de les estratègies per complir la Tercera Missió a les Universitats Catòliques de Lublin (KUL), Polònia, i d'Eichstätt-Ingolstadt (KUEI), Alemanya, i mostra les potencialitats d'aquest concepte en l'educació d'estudiants de Psicologia, Didàctica i Pedagogia. A partir d'exemples de bones pràctiques dels formats docents de les tres disciplines de la KUL i la KUEI es descriuen conceptes i models de l'ApS.

[es] El Aprendizaje-Servicio (ApS) contribuye a anclar y ampliar sistemáticamente las actividades de transferencia de las universidades (Tercera Misión) y la cooperación con socios comunitarios externos en la enseñanza y más allá. En consecuencia, el ApS se considera la solución milagrosa de la educación holística y se implementa cada vez más en instituciones de educación (superior) en todo el mundo, independientemente de las disciplinas temáticas. Este artículo ilustra la importancia del ApS como una de las estrategias para cumplir la Tercera Misión en las Universidades Católicas de Lublin (KUL), Polonia, y de Eichstätt-Ingolstadt (KUEI), Alemania, y muestra el potencial de este concepto en la educación de estudiantes de psicología, didáctica y pedagogía. Basado en ejemplos de buenas prácticas de formatos de enseñanza de las tres disciplinas en la KUL y la KUEI se describen conceptos y modelos de ApS.
[ca] En aquest article l'autor fa una dissecció de la presència arquitectònica oficial espanyola en l'Exposició Internacional del Centenari de la Independència d'Argentina de 1910, tot donant importància als ambigus discursos sociopolítics presents als "Pabellones España". Per a l'ampli recinte destinat a Espanya, l'arquitecte Julián García Núñez dissenyà un interessant complex d'edificis amb la finalitat d'exhibir els productes hispànics, i utilitzant un perfil arquitectònic modern d'estètica secessionista totalment insòlit per a la representativitat espanyola en un acte internacional d'aquest tipus. La problemàtica estilística dels pavellons i la dimensió simbòlica de la nació espanyola mitjançant l'arquitectura com a país que pretenia conciliar-se amb el seu passat colonial, són algunes de les qüestions tractades.

[es] En este artículo el autor hace una disección de la presencia arquitectónica oficial española en la Exposición Internacional del Centenario de la Independencia de Argentina de 1910, dando importancia a los ambiguos discursos sociopolíticos presentes en los "Pabellones España". Para el amplio recinto destinado a España, el arquitecto Julián García Núñez diseñó un interesante complejo de edificios con el fin de exhibir los productos hispánicos, utilizando un perfil arquitectónico moderno de estética secesionista y totalmente insólito para la representatividad española en un acto internacional de este tipo. La problemática estilística de los pabellones y la dimensión simbólica de la nación española mediante la arquitectura como país que pretendía conciliarse con su pasado colonial, son algunas de las cuestiones tratadas.
[ca] L'augment del preu del petroli enmig d'un escenari de crisi energètica pot generar un impacte socioeconòmic degut a la gran dependència que té la població del transport privat motoritzat pels desplaçaments a la feina. Investigar una possible nova problemàtica, la vulnerabilitat de la població en les àrees urbanes davant la pujada del preu dels carburants, és l'interès central de l'article. Es tracta d'un primer assaig aplicat exclusivament a l'Àrea Metropolitana de Barcelona. Per tant, no es poden extreure conclusions definitives però sí que es poden obrir noves línies d'investigació.

[es] El aumento del precio del petróleo en un escenario de crisis energética puede generar un impacto socioeconómico debido a la gran dependencia que tiene la población del transporte privado motorizado para ir a trabajar. Investigar una posible nueva problemática, la vulnerabilidad de la población en las áreas urbanas ante la subida del precio de los carburantes, es el interés central del artículo. Se trata de un primer ensayo aplicado al Área Metropolitana de Barcelona. Por lo tanto no se pueden extraer conclusiones definitivas pero si abrir nuevas líneas de investigación.
[ca] A la nostra vida quotidiana, utilitzant targetes de crèdit, càmeres web, etiquetant les nostres imatges a Facebook, navegant per una ciutat amb els nostres telèfons intel·ligents, participem constantment com a ciutadans en la societat de la vigilància. Contràriament, en el disseny i l'art la participació en les estratègies de vigilància esdevé una tàctica de crítica política i d'acció subversiva. En aquest article es ressenyen les obres i projectes d'artistes i dissenyadors digitals que s'institueixen com a agents polítics principals del discurs sobre la societat en xarxa. Són creadors que exploren críticament la manera en què les narratives postcapitalistes afecten l'alfabetització de les màquines, els humans i els ecosistemes. Les seves principals línies de recerca inclouen la materialitat d'Internet, la vigilància, la visualització de dades i les interfícies.

[es] En nuestra vida cotidiana, utilizando tarjetas de crédito, cámaras web, etiquetando nuestras imágenes en Facebook, navegando por una ciudad con nuestros smartphones, participamos constantemente como ciudadanos en la sociedad de la vigilancia. Contrariamente, en el diseño y el arte la participación en las estrategias de vigilancia deviene una táctica de crítica política y de acción subversiva. En este artículo se reseñan las obras y proyectos de artistas y diseñadores digitales que se instituyen como agentes políticos principales del discurso sobre la sociedad en red. Son creadores que exploran críticamente la manera en que las narrativas postcapitalistas afectan la alfabetización de las máquinas, los humanos y los ecosistemas. Sus principales líneas de investigación incluyen la materialidad de Internet, la vigilancia, la visualización de datos y las interfaces.
[ca] El ritme i l'estacional influeixen en molts aspectes de la nostra vida, però s'ha perdut el sentit profund de viure la natura com una cosa pròpia. La multiplicació industrial al camp ha canviat molts dels nostres costums i sentirs. Potser el rescat és possible perquè les dones tenim darrere una genealogia materna que va mantenir un equilibri natural i superior entre el que donava el camp i l'acte de nutrició. Aquesta línia matrilineal es reflecteix en molts grups actuals: dones que treballen el camp de manera diferent, de manera respectuosa i posen en joc la seva diferència sexual. Porto l'exemple de dues dones artistes i escriptores que encara sentien una connexió íntima amb la natura, i gràcies a l'observació van poder transmetre en llengua materna la seva experiència amb l'art que van triar.

[es] El ritmo y lo estacional influyen en muchos aspectos de nuestra vida, pero se ha perdido el sentido profundo de vivir la naturaleza como algo propio. La multiplicación industrial en el campo ha cambiado muchas de nuestras costumbres y sentires. Quizás el rescate sea posible porque las mujeres tenemos detrás una genealogía materna que mantuvo un equilibrio natural y superior entre lo que daba el campo y el acto de nutrición. Esta línea matrilineal se refleja en muchos grupos actuales: mujeres que trabajan el campo de manera diferente, de una manera respetuosa y ponen en juego su diferencia sexual. Traigo el ejemplo de dos mujeres artistas y escritoras que aun sentían una conexión íntima con la naturaleza, y gracias a la observación pudieron trasmitir en lengua materna su experiencia con el arte que eligieron.
[ca] Formes de protesta popular i nocions de democràcia a Itàlia durant les guerres italianes L'article examina la protesta i la resistència populars durant les guerres d'Itàlia, de 1494 a 1559, i mostra la importància que hi va tenir la dècada de 1520. Mitjançant una anàlisi comparativa amb l'època d'insurreccions del segle XIV, molt més estudiada, estableix que aquesta etapa posterior, caracteritzada per la guerra i l'ascens de l'absolutisme, va ser fecunda en noves formes de protesta, relacionades amb ideals d'equitat i pràctiques incipients de democràcia.

[es] Formas de protesta popular y nociones de democracia en Italia durante las guerras italianas El presente artículo examina la protesta y resistencia populares durante las guerras de Italia, de 1494 a 1559, y muestra la importancia que a este respecto tuvo la década de 1520. Mediante un análisis comparativo con la época de insurrecciones durante el siglo XIV, mucho más estudiada, establece que esta etapa posterior, caracterizada por la guerra y el ascenso del absolutismo, fue fecunda en nuevas formas de protesta, relacionadas con ideales de equidad y prácticas incipientes de democracia.
[ca] L'abdicació d'Amadeu I va precipitar la proclamació de la I República Espanyola, l'11 de febrer de 1873, dos mesos i mig abans de la solemne inauguració de l'Exposició Universal de Viena. El nou govern republicà, tot i estar desbordat per les sublevacions cantonalistes i per la tercera Guerra Carlina, no va renunciar a la participació d'Espanya en el gran esdeveniment internacional. Aquesta presència, però, no fou aprofitada en absolut pel nou règim per projectar una imatge diferent del país, fins al punt que el canvi de sistema polític i les seves conseqüències no van trobar cap ressò en les cròniques oficials de l'exposició i van passar totalment desapercebuts als visitants de la instal·lació espanyola.

[es] La abdicación de Amadeo I precipitó la proclamación de la I República Española, el 11 de febrero de 1873, dos meses y medio antes de la solemne inauguración de la Exposición Universal de Viena. El nuevo gobierno republicano, pese a estar desbordado por las sublevaciones cantonalistas y por la tercera Guerra Carlista, no renunció a la participación de España en el gran acontecimiento internacional. Pero esta presencia no fue aprovechada por el nuevo régimen para proyectar una imagen diferente del país, hasta el punto en que el cambio de sistema político y sus consecuencias no encontraron ninguna relevancia en las crónicas oficiales de la exposición y pasaron totalmente desapercibidos a los visitantes de la instalación española.
[ca] Tot considerant l'impacte de la profusió d'imatges estereotipades en les xarxes socials i la seva repercussió en la construcció identitària en la joventut, aquesta proposta planteja la rellevància del fenomen selfie com a producció cultural paradigmàtica d'adolescents i joves i la necessitat de crear alternatives crítiques i artístiques en la formació de mestres. En aquest sentit, es proposa l'antiselfie com a creació simbòlica autoreferencial construïda en oposició a la selfie i com a detonant de l'activitat artística. Aquesta experiència mostra un dels recorreguts possibles pels relats visuals i escrits generats per l'alumnat des de la veu docent i evidencia la idoneïtat de la pràctica fotogràfica artística contemporània en la formació de docents. El caràcter introspectiu de les creacions elaborades pel grup ha afavorit una reflexió identitària individual i col·lectiva, una vivència artística conscient vinculada a les pràctiques mediàtiques i la construcció de noves inèrcies relacionals.

[es] Considerando el impacto de la profusión de imágenes estereotipadas en las redes sociales y su repercusión en la construcción identitaria en la juventud, esta propuesta plantea la relevancia del fenómeno selfie como producción cultural paradigmática de adolescentes y jóvenes y la necesidad de crear alternativas críticas y artísticas en la formación de maestros y maestras. En este sentido, se propone el antiselfie como creación simbólica autorreferencial construida en oposición al selfie y como detonante de la actividad artística. Esta experiencia muestra uno de los recorridos posibles por los relatos visuales y escritos generados por el alumnado desde la voz docente y evidencia la idoneidad de la práctica fotográfica artística contemporánea en la formación de docentes. El carácter introspectivo de las creaciones elaboradas por el grupo ha favorecido una reflexión identitaria individual y colectiva, una vivencia artística consciente vinculada a las prácticas mediáticas y la construcción de nuevas inercias relacionales.
[ca] A les portes de la Xina: la missió agustiniana (1575-1589) i el seu llegat sino­lògic Després de l'establiment dels espanyols a les Filipines a partir de 1565, l'orde de sant Agustí, com a principal congregació religiosa a l'arxipèlag, es va convertir en el més ben posicionat per entrar a la Xina i fundar-hi una missió. No obstant això, aquest objectiu seria difícil d'aconseguir, tot i que, pel seu paper d'agents religiosos i alhora polítics al servei de Felip II, van rebre encàrrecs diplomàtics com els protagonitzats per fra Martín de Rada o fra Juan González de Mendoza. Les seves accions els van permetre esbossar una primera i coherent imatge de la Xina. Un retrat que s'avança a la sofisticada imatge que pocs anys després construirien els jesuïtes. Aquestes visions constitueixen la primera gran contribució a la sinologia europea d'època moderna.

[es] Tras el establecimiento de los españoles en Filipinas a partir de 1565, la orden de San Agustín, como principal congregación religiosa en el archipiélago, se convirtió en la mejor posicionada para entrar en China y fundar una misión. Sin embargo, este objetivo sería difícil de conseguir, a pesar de que, por su papel de agentes religiosos y a la vez políticos, al servicio de Felipe II, contaron con encargos diplomáticos como los protagonizados por fray Martín de Rada o fray Juan González de Mendoza. Sus acciones les permitieron esbozar una primera y coherente imagen de China. Un retrato que se adelanta a la sofisticada imagen que pocos años después construirían los jesuitas. Estas visiones constituyen la primera gran contribución a la sinología europea de los tiempos modernos.
[ca] La lingüística forense s'encarrega d'analitzar la interfície entre llenguatge i dret i s'estructura en tres grans àrees d'estudi: el llenguatge jurídic, el llenguatge judicial i el llenguatge probatori. En el marc del llenguatge probatori, els àmbits d'estudi de la detecció de plagi, d'una banda, i la determinació o atribució d'autoria, de l'altra, es poden considerar l'anvers i el revers d'una mateixa moneda en el sentit que si dos o més textos escrits presenten un grau elevat de similitud textual, s'ha de concloure que o bé han estat plagiats o bé han estat escrits pel mateix autor. La detecció forense del plagi té a veure amb l'establiment del nivell llindar de similitud textual entre dos o més textos per damunt del qual aquesta similitud es pot considerar sospitosa. La determinació o atribució forense de l'autoria de textos escrits està inscrita en tasques de classificació de textos, i trets i variables lingüístiques atribuïbles a un mateix autor o a autors diferents.

[es] La lingüística forense se encarga de analizar la interfaz entre lenguaje y derecho y se estructura en tres grandes áreas de estudio: el lenguaje jurídico, el lenguaje judicial y el lenguaje probatorio. En el marco del lenguaje probatorio, los ámbitos de estudio de la detección de plagio, por un lado, y la determinación o atribución de autoría, por otro, se pueden considerar el anverso y el reverso de una misma moneda en el sentido de que si dos o más textos escritos presentan un grado elevado de similitud textual, se debe concluir que o bien han sido plagiados o bien han sido escritos por el mismo autor. La detección forense del plagio tiene que ver con el establecimiento del nivel umbral de similitud textual entre dos o más textos por encima del cual esta similitud se puede considerar sospechosa. La determinación o atribución forense de la autoría de textos escritos está inscrita en tareas de clasificación de textos, y rasgos y variables lingüísticas atribuibles a un mismo autor o a autores diferentes.
[ca] L'article busca demostrar que les humanitats digitals només poden ser explicades i compreses si tenim en compte que la problemàtica subjacent és la identitat no sols de les humanitats digitals, sinó també de les humanitats en general. Tant en el que prometen com en l'amenaça que suposen, les humanitats digitals exerceixen de simulacre d'una manera futura de treballar i estudiar les humanitats que desitja incloure alguns valors de la societat contemporània sobre allò digital, sense perdre la seva essència en favor d'altres dominis del coneixement que s'han tornat digitals per a reivindicar-se en aquesta societat. Mitjançant l'anàlisi pas a pas d'un projecte real, l'article explora com la qüestió de la significació de les humanitats digitals reflecteix tant un problema específic de les humanitats digitals com la crisi encara major de la importància i la significació de les humanitats d'avui dia.

[es] El artículo busca demostrar que las humanidades digitales solo pueden ser explicadas y comprendidas si tenemos en cuenta que la problemática subyacente es la identidad no solo de las humanidades digitales, sino también de las humanidades en general. Tanto en lo que prometen como en la amenaza que suponen, las humanidades digitales sirven como simulacro de una manera futura de trabajar y estudiar las humanidades integrando algunos valores de la sociedad contemporánea sobre lo digital, sin perder su esencia en favor de otros dominios del conocimiento que se han vuelto digitales para reivindicarse en esa sociedad. El artículo explora mediante el análisis de un proyecto real, paso a paso, cómo la cuestión de la significación de las humanidades digitales refleja tanto un problema específico de las humanidades digitales como la crisis todavía mayor de la importancia y la significación de las humanidades de hoy en día.
[ca] Aquesta investigació identifica i compara l'impacte de la transformació digital en el benestar dels acadèmics en universitats índies públiques i privades. Per iniciar la investigació, es va identificar un constructe exogen anomenat "transformació virtual en l'educació superior" i dos constructes endògens anomenats "benestar al lloc de treball" i "benestar psicològic" dels acadèmics. Les dades es van recopilar de 395 enquestats segregades en acadèmics de 213 universitats índies públiques i 182 privades. Es desenvolupen hipòtesis de recerca per trobar la diferència significativa entre acadèmics d'universitats públiques i privades quant a l'impacte pel benestar en la transformació virtual. S'ha fet servir la tècnica d'anàlisi multigrup (MGA) de PLS-SEM per investigar-ne el resultat. S'ha revelat que, encara que l'associació general és negativa entre la transformació virtual i el benestar dels acadèmics, aquesta associació negativa també té una diferència significativa quan es compara entre universitats públiques i privades a l'Índia.

[es] Esta investigación identifica y compara el impacto de la transformación digital en el bienestar de los académicos en universidades indias públicas y privadas. Para iniciar la investigación, se identificó un constructo exógeno llamado "transformación virtual en la educación superior" y dos constructos endógenos denominados "bienestar en el lugar de trabajo" y "bienestar psicológico" de los académicos. Los datos se recopilaron de 395 encuestados segregadas en académicos de 213 universidades indias públicas y 182 privadas. Se desarrollan hipótesis de investigación para encontrar la diferencia significativa entre académicos de universidades públicas y privadas en cuanto al impacto de la transformación virtual en su bienestar. Se ha utilizado la técnica de análisis multigrupo (MGA) de PLS-SEM para investigar el resultado. Se ha revelado que aunque la asociación general es negativa entre la transformación virtual y el bienestar de los académicos, esta asociación negativa también tiene una diferencia significativa cuando se compara entre universidades públicas y privadas en la India.