BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Ser optimista o pessimista és una forma de pensament intuïtiu, premonitori i condicionat per la mateixa experiència. Diferents autors consideren aquest posicionament una construcció subjectiva relacionada amb les expectatives generades, la motivació i l'esforç. Altres autors, però, el consideren un tret de personalitat lligat a la satisfacció amb la vida i la resposta adaptativa al context. En aquest estudi van participar 561 estudiants universitaris, amb una edat mitjana de 20,31 anys (± 3,46). Els instruments utilitzats van ser: LOT-R i SWLS. L'objectiu d'aquest estudi va ser determinar l'estructura de l'instrument LOT-R, ja que molts estudis n'han qüestionat l'estructura unidimensional o bidimensional, cosa que compromet la validesa de l'instrument. Posteriorment, es va relacionar amb l'escala SWLS mitjançant un model d'equacions estructurals. Els resultats van mostrar que el model bidimensional (optimisme i pessimisme) va ser el més adequat (χ2/gl = 4,36; RMSEA = ,072; SRMR = ,044; GFI = ,960; CFI = ,979). Posteriorment, els resultats descrits anteriorment es van relacionar amb la variable Satisfacció amb la Vida, cosa que va reforçar el model teòric proposat. Les troballes van corroborar la doble dimensionalitat de l'instrument LOT-R, amb una relació positiva entre l'optimisme i la satisfacció amb la vida i una relació negativa entre el pessimisme i la satisfacció amb la vida.

[es] Ser optimista o pesimista es una forma de pensamiento intuitivo, premonitorio y condicionado por la propia experiencia. Diferentes autores consideran este posicionamiento una construcción subjetiva relacionada con las expectativas generadas, la motivación y el esfuerzo. Otros autores, sin embargo, lo consideran un rasgo de personalidad ligado a la satisfacción con la vida y la respuesta adaptativa al contexto. En este estudio participaron 561 estudiantes universitarios, con una edad promedio de 20,31 años (± 3,46). Los instrumentos utilizados fueron: LOT-R y SWLS. El objetivo de este estudio fue determinar la estructura del instrumento LOT-R, ya que muchos estudios han cuestionado su estructura unidimensional o bidimensional, lo que compromete la validez del instrumento. Posteriormente, se relacionó con la escala SWLS a través de un modelo de ecuaciones estructurales. Los resultados mostraron que el modelo bidimensional (optimismo y pesimismo) fue el más adecuado (χ2/gl = 4,36; RMSEA = ,072; SRMR = ,044; GFI = ,960; CFI = ,979). Posteriormente, los resultados descritos anteriormente se relacionaron con la variable Satisfacción con la Vida, lo que reforzó el modelo teórico propuesto. Los hallazgos corroboraron la doble dimensionalidad del instrumento LOT-R, con una relación positiva entre el optimismo y la satisfacción con la vida, y una relación negativa entre el pesimismo y la satisfacción con la vida.
[ca] Aquest treball pretén aportar una contribució al debat sobre la "sordesa accentual" observada entre els francòfons davant els contrastos accentuals (Dupoux et al., 1997, 2001, 2008). Altres estudis, però, han demostrat que els aprenents francòfons no eren tan "sords" i, que per tant, són capaços de codificar l'accent lèxic en les seves representacions lèxiques (Mora et al., 1997 ; Alfano et al., 2010 ; Muñoz García, 2010 ; Schwab, Llisterri, 2011). S'han estudiat les dificultats per percebre els contrastos d'accent a l'hora de percebre paraules aïllades, però encara es desconeix si hi ha dificultat per a diferenciar els contrastos d'accent durant les tasques de comprensió auditiva. Aquest és l'objectiu d'aquest treball que pretén avaluar la presència o no de dificultats perceptives en dos grups de francòfons de diferents nivells d'espanyol (B1 vs. C1) exposats a una tasca de detecció d'errors morfològics o accentuals en la comprensió auditiva en espanyol L2. Els resultats obtinguts amb el paràmetre Loglinear A' (Stanislaw, Todorov, 1999) i les anàlisis estadístiques realitzades amb RStudio (RStudio Team, 2019) mostren que la detecció d'errors que impliquen accents de valor morfològic és més difícil per als francòfons que la detecció d'errors de tipus vocal, i més encara per als parlants de nivell intermedi, la qual cosa confirma la presència d'una "sordesa" accentuals en el cas de parelles morfològiques mínimes en castellà L2.

[es] Este trabajo pretende contribuir al debate sobre la "sordera acentual" observada en los francófonos ante los contrastes acentuales (Dupoux et al., 1997, 2001, 2008). Sin embargo, otros estudios han demostrado que los aprendices francófonos no son tan 'sordos' y que, por tanto, son capaces de codificar los acentos léxicos dentro de sus representaciones léxicas (Mora et al.,1997; Alfano et al.,2010; Muñoz García, 2010; Schwab, Llisterri 2010, 2011). Se han estudiado las dificultades para percibir contrastes acentuales al percibir palabras aisladas, pero aún se desconoce si existe una posible dificultad para diferenciar contrastes acentuales durante tareas de comprensión auditiva. El objetivo de este estudio fue evaluar la presencia o ausencia de dificultades perceptivas en dos grupos de francófonos de distintos niveles de español (B1 vs. C1) expuestos a una tarea de detección de errores acentuales morfológicos o vocálicos en comprensión auditiva de español L2. Los resultados obtenidos con el parámetro Loglinear A' (Stanislaw, Todorov, 1999) y los análisis estadísticos realizados con RStudio (RStudio Team, 2019) muestran que la detección de errores acentuales de valor morfológico es más difícil para los hablantes franceses que la detección de errores de tipo vocálico, y aún más para los hablantes con un nivel intermedio de español, lo que confirma la presencia de "sordera" acentual en el caso de pares morfológicos mínimos en español L2.
[ca] En aquest estudi es presenta la validació de CAREs com a instrument de cribratge que pot ser emprat per personal docent per a la detecció de casos que requereixen diagnòstic en profunditat i intervenció especialitzada, i per a l'adaptació del programa escolar i la seva optimització de cara a la disminució del risc d'exclusió social a l'escola. CAREs s'ha administrat a una mostra de 25 adolescents juntament amb una bateria de diagnòstic especialitzada integrada per ADITEC, PAI-A, APGAR Familiar, MESI, ETS, CUVINO i AVE per estudiar la consistència dels resultats obtinguts. Aquests resultats mostren que CAREs té una sensibilitat d'1,00 i una especificitat de 0,64, la qual cosa li dona un rang de proporció de falsos positius de 0,36 i de falsos negatius de 0,00. Amb aquestes dades es pot afirmar que tots aquells estudiants que es troben en risc d'exclusió social són detectats pel cribratge i poden derivar-se a serveis psicopedagògics especialitzats per al diagnòstic confirmatori en profunditat.

[es] En este estudio se presenta la validación de CAREs como instrumento de cribado que puede ser empleado por personal docente para la detección de casos que requieren diagnóstico en profundidad e intervención especializada, y para la adaptación del programa escolar y su optimización de cara a la disminución del riesgo de exclusión social en la escuela. CAREs se ha administrado a una muestra de 25 adolescentes junto a una batería de diagnóstico especializada integrada por ADITEC, PAI-A, APGAR Familiar, MESI, ETS, CUVINO y AVE para estudiar la consistencia de los resultados obtenidos. Estos resultados muestran que CAREs tiene una sensibilidad de 1,00 y una especificidad de 0,64, lo que le otorga un rango de proporción de falsos positivos de 0,36 y de falsos negativos de 0,00. Con estos datos se puede afirmar que todos aquellos estudiantes que se encuentran en riego de exclusión social son detectados por el cribado y pueden derivarse a servicios psicopedagógicos especializados para su diagnóstico confirmatorio en profundidad.
[ca] Davant la immensitat del tema que pretenem analitzar hem plantegem en aquest treball únicament alguns judicis de valor historiogràfics i la nostra breu experiència fins al moment. L'escassetat d'espai, a més, ens obliga a sintetitzar gran manera un tema tan complex i de tal profunditat que s'ha centrat en gran mesura els debats històric-arqueològics sobre al-Andalus, arribant a afirmar que és "quelcom més que una dis- cussió historiogràfica" ( Malpica, 1995: 67).

[es] Ante la inmensidad del tema que pretendemos analizar hemos planteamos en este trabajo únicamente algunos juicios de valor historiográficos y nuestra breve experiencia hasta el momento. La escasez de espacio, además, nos obliga a sintetizar sobremanera un tema tan complejo y de tal profundidad que ha centrado en gran medida los debates histórico-arqueológicos sobre al-Andalus, llegando a afirmarse que es "algo más que una discusión historiográfica" (Malpica, 1995: 67).
[ca] El retorn a la ciutat constitueix un fenomen de gran interès. Alguns individus i llars busquen la centralitat, tot i que la tendència general continua sent l'expansió a espais suburbans. La nostra aportació consisteix a connectar els plantejaments dels estudis sobre comportament residencial amb les explicacions de la recuperació dels municipis centrals per valorar fins a quin punt les teories expliquen la realitat de les ciutats metropolitanes espanyoles. Per tal de comprovar-ho, hem emprat dades del cens de població de 2011 i models de regressió logística binària. Les nostres dades confirmen la capacitat explicativa de les variables descrites en la literatura, però al mateix temps mostren un cert biaix: funcionen millor en les àrees de grans dimensions que en les petites. No es tracta d'una mera qüestió d'escala, sinó que les primeres estan travessant una fase de recentralització, mentre que en les segones hi trobem un procés de concentració.

[es] La vuelta a la ciudad constituye un fenómeno de gran interés. Algunos individuos y hogares buscan la centralidad, pese a que la tendencia general continúa siendo la expansión hacia lo suburbano. Nuestra aportación consiste en conectar los planteamientos de los estudios sobre comportamiento residencial con las explicaciones de la recuperación de los municipios centrales para valorar hasta qué punto las teorías explican la realidad de las ciudades metropolitanas españolas. Para ello, hemos empleado datos del censo de población de 2011 y modelos de regresión logística binaria. Nuestros datos confirman la capacidad explicativa de las variables descritas en la literatura, pero al mismo tiempo muestran un cierto sesgo: funcionan mejor en las áreas de gran tamaño que en las menores. No se trata de una mera cuestión de escala, sino de que las primeras están atravesando una fase de recentralización, en tanto que en las segundas encontramos un proceso de concentración.
[ca] En les últimes dècades, les diferents institucions docents han fet una clara aposta per la millora de la qualitat educativa. Són diferents els elements que cal considerar-ne i que incideixen en la millora d'aquesta qualitat dins d'una institució d'educació superior. Tant la literatura nacional com la internacional destaquen la rellevància del lideratge, sense obviar l'important paper que tenen les TIC en el procés d'ensenyament-aprenentatge, atès que aquesta realitat suposa el punt de partida del lideratge electrònic. Des d'aquests antecedents, es planteja una recerca contextualitzada a la Facultat d'Educació de la UNIR, centrada a conèixer el grau d'influència que exerceix el lideratge pedagògic en la millora de la qualitat de les institucions d'educació superior en entorns en línia. Es parteix d'una metodologia descriptiva i de tall quantitatiu mitjançant l'aplicació del qüestionari VAL-ED, traduït a l'espanyol i adaptat al context universitari, i l'anàlisi dels diferents indicadors del sistema de qualitat de la pròpia universitat. S'hi evidencia que el lideratge pedagògic dels directius incideix en la qualitat de la institució i en les percepcions que en tenen els grups principals d'interès, especialment estudiants, personal docent i investigador i personal d'administració i gestió.

[es] En las últimas décadas, las diferentes instituciones docentes han hecho una clara apuesta por la mejora de la calidad educativa. Son diferentes los elementos a considerar y que inciden en la mejora de dicha calidad dentro de una institución de educación superior. Tanto la literatura nacional como la internacional destacan la relevancia del liderazgo, sin obviar el importante papel que tienen las TIC en el proceso de enseñanza-aprendizaje, puesto que esta realidad supone el punto de partida del liderazgo electrónico. Desde estos antecedentes, se plantea una investigación contextualizada en la Facultad de Educación de la UNIR centrada en conocer el grado de influencia que ejerce el liderazgo pedagógico en la mejora de la calidad de las instituciones de educación superior ejemplificado en el caso de la UNIR. Se parte de una metodología descriptiva y de corte cuantitativo mediante la aplicación del cuestionario VAL-ED, traducido al español y adaptado al contexto universitario, y el análisis de los diferentes indicadores del sistema de calidad de la propia universidad. Se evidencia que el liderazgo pedagógico de los directivos incide en la calidad de la institución y en las percepciones que tienen de la misma los principales grupos de interés, especialmente estudiantes, personal docente e investigador y personal de administración y gestión.
[ca] Les mines de Sierra Morena oriental van ser explotades intensament entre el segle II a. C. i inicis del segle II d. C., com testifiquen les restes arqueomineres, els textos clàssics i l'epigrafia. Aquesta explotació s'ha relacionat amb Castulo, encara que de moment no s'ha pogut documentar aquest paper estructurador. Per tant, en aquest treball s'analitza quin paper van jugar les ciutats de l'Alt Guadalquivir en l'explotació d'aquestes mines i la relació de les elits d'aquests nuclis amb la producció del metall, a partir de l'anàlisi epigràfica de la diferent documentació relacionada amb aquesta activitat procedent d'aquest territori.

[es] Las minas de Sierra Morena oriental fueron explotadas intensamente entre el siglo II a. C. e inicios del siglo II d. C., como atestiguan los restos arqueomineros, los textos clásicos y la epigrafía. Dicha explotación se ha relacionado con Castulo, aunque de momento no se ha podido documentar este papel estructurador. Por tanto, en este trabajo se analiza qué papel jugaron las ciudades del Alto Guadalquivir en la explotación de estas minas y la relación de las élites de estos núcleos con la producción del metal, a partir del análisis epigráfico de la diferente documentación relacionada con esta actividad procedente de este territorio.
[ca] El paisatge religiós de l'Alpujarra després del "levantamiento": una mirada a través de les visites pastorals. Amb aquesta aportació intentarem descriure, a través de l'examen de les visites pastorals fetes a les Alpujarras en els anys immediatament posteriors a la rebel·lió morisca, un paisatge religiós no convencional, caracteritzat per les ferides obertes pel conflicte, la destrucció dels edificis i l'abandó de pobles. A més a més, procurarem observar les conseqüències de la guerra sobre l'organització de les parròquies de les tahas de les Alpujarras, la distribució de la xarxa beneficial i la recuperació de les pràctiques litúrgiques en nous espais.

[es] Con este trabajo trataremos de describir, a través del examen de las visitas pastorales llevadas a cabo en las Alpujarras en los años inmediatamente siguientes a la rebelión morisca, un paisaje religioso no convencional, caracterizado por las heridas del conflicto, la destrucción de los edificios, el despoblamiento de los pueblos. Además, procuraremos observar las consecuencias que la guerra produjo sobre la organización de las parroquias en las tahas alpujarreñas, la distribución de la red beneficial y la reanudación de las prácticas litúrgicas en nuevos espacios.
[ca] L'estudi dels plans curriculars de la formació inicial per exercir la docència en Educació Secundària, entesos com a artefactes historicoculturals mediadors a la pràctica docent, permet comprendre quins professionals s'hi pretenen formar. En aquest treball s'hi analitza com s'aborden els continguts i les competències sobre orientació i acció tutorial a les guies elaborades pels diferents màsters oficials de formació del professorat d'Educació Secundària que imparteixen 43 universitats espanyoles. S'ha realitzat una anàlisi documental de plans i guies docents o programes (segons correspongui), classificant-ne els continguts en funció de si el d'orientació y acció tutorial es planteja com una matèria específica, si està integrat en altres matèries i si forma part d'un mòdul genèric o de lliure disposició. Els resultats de les anàlisis descriptives de les 65 guies seleccionades posen de manifest que no hi ha unanimitat respecte a l'abordatge de l'orientació i l'acció tutorial en aquests màsters. No obstant això, sí que es focalitzen dos grups de models (model de currículum amb representació integrada i model de currículum amb assignatura específica) concretats en diversos dissenys, encara que l'anàlisi feta evidencia que en pocs casos l'orientació i l'acció tutorial hi és abordada en profunditat.

[es] El estudio de los planes curriculares de la formación inicial para el ejercicio de la docencia en Educación Secundaria, entendidos como artefactos histórico-culturales mediadores en la práctica docente, permite comprender qué profesionales se pretenden formar. En el presente trabajo se analiza cómo se abordan los contenidos y las competencias sobre orientación y acción tutorial en las guías elaboradas por los distintos másteres oficiales de formación del profesorado de Educación Secundaria que imparten 43 universidades españolas. Se ha realizado un análisis documental de guías docentes clasificando los contenidos en función de si el contenido de orientación y acción tutorial se plantea como una materia específica, si está integrado en otras materias y si forma parte de un módulo genérico o de libre disposición. Los resultados de los análisis descriptivos de las 65 guías seleccionadas ponen de manifiesto que no hay unanimidad respecto al abordaje de la orientación y de la acción tutorial en dichos másteres. No obstante, sí se focalizan dos grupos de modelos (modelo de currículum con representación integrada y modelo de currículum con asignatura específica) concretados en varios diseños, aunque su análisis evidencia que en pocos casos la orientación y la acción tutorial es abordada en profundidad.
[ca] Les pràctiques professionals en la disciplina del Treball Social a Espanya es remunten a la dècada del 1960. L'any 2010, l'ensenyament es va convertir en un títol de grau universitari. Aquest article respon a tres objectius fonamentals: conèixer les habilitats que aporten els ensenyaments pràctics i professionals als estudiants de Treball Social i Sociologia; investigar la contribució de les pràctiques formatives a la pràctica professional crítica en les dues disciplines i en la resolució de problemes del treball social; identificar quins són els punts forts i febles de les pràctiques professionals en el treball social, les causes i les conseqüències. S'utilitza una metodologia qualitativa amb anàlisi de fonts secundàries i entrevistes semiestructurades als actors involucrats en les pràctiques formatives de cada grau. Els resultats mostren que el Pla Bolonya, d'una banda, ha enfortit àrees de coneixement com el reball social, enfront d'altres amb més tradició acadèmica com la sociologia, ampliant les seues pràctiques formatives, aportant perspectives crítiques més grans i permetent una millor integració entre teoria i pràctica; en contrapartida, també es mostren debilitats, és a dir: la insuficient oferta de centres formatius, la desconnexió entre els grups de supervisió i, en conseqüència, la diferenciació en la formació de l'alumnat.

[es] Las prácticas profesionales en la disciplina del Trabajo Social en España se remontan a la década de 1960. En 2010 la enseñanza se convertirá en un título de Grado universitario. Este artículo responde a tres objetivos fundamentales: conocer las habilidades que aportan las enseñanzas prácticas y profesionales a los estudiantes de Trabajo Social y Sociología; investigar cómo contribuyen las prácticas formativas a la práctica profesional crítica en ambas disciplinas y en resolución de problemas del trabajo social; identificar cuáles son los puntos fuertes y débiles de las prácticas profesionales en el trabajo social, sus causas y consecuencias. Se utiliza una metodología cualitativa con análisis de fuentes secundarias y entrevistas semiestructuradas a los actores involucrados en las prácticas formativas de cada grado. Los resultados muestran cómo el Plan Bolonia, por una parte, ha fortalecido áreas de conocimiento cómo el trabajo social, frente a otras con mayor tradición académica como la sociología, ampliando sus prácticas formativas, aportando mayores perspectivas críticas y permitiendo una mejor integración entre teoría y práctica; en contrapartida también se muestran debilidades, a saber: la insuficiente oferta de centros formativos, la desconexión entre los grupos de supervisión y, consecuentemente la diferenciación en la formación del propio alumnado.
[ca] La prohibició de les obres de Maquiavel a Espanya va a ser posterior a la seva inclusió a l'Índex romà de 1559, però va a acabar sent tan absoluta com a la resta del món catòlic. No obstant això, malgrat la censura, els textos del secretari florentí es troben a les biblioteques espanyoles dels segles XVI i XVII, cosa que demostraria les falladles en els sistemes de control dut a terme per la Inquisició, així com la gran influència del pensament daquest autor.

[es] La prohibición de las obras de Maquiavelo en España fue posterior a su inclusión en el Índice romano de 1559, pero terminó siendo tan absoluta como en el resto del mundo católico. No obstante, a pesar de la censura, los textos del secretario florentino se encuentran en las bibliotecas españolas de los siglos XVI y XVII, lo que demostraría los fallos en los sistemas de control llevado a cabo por la Inquisición, así como la gran influencia del pensamiento de este autor.