[ca] L'objectiu d'aquesta recerca rau en copsar la manifestació d'una possible col·lisió en la transmissió de pertinença religiosa quan varien les condicions de socialització, passant d'un context d'homogeneïtat a un d'heterogeneïtat que, alhora, és secular. Concretament, el cas de famílies musulmanes instal·lades a Catalunya. És a dir, es pretén veure si, efectivament, es produeix aquest conflicte generacional respecte de la identitat religiosa entre els musulmans nascuts fora de Catalunya i els seus fills nascuts a Catalunya; i, en cas que així sigui, s'ambiciona advertir com s'exterioritza. Per evitar concepcions errònies, s'han acotat alguns conceptes clau esclarint, així, des d'on partíem nosaltres. La perspectiva teòrica emprada parteix de la fenomenologia i l'interaccionisme simbòlic, i com a eina metodològica s'ha procedit a la realització d'entrevistes en profunditat. Les temàtiques que s'han pretès analitzar són: la identitat religiosa i les seves pràctiques; la confusió entre els termes cultura i religió; i el conflicte generacional-religiós. Amb tot el material analitzat podem concloure, entre d'altres, que sí, que es produeix un conflicte generacional respecte de la identitat religiosa. Ara bé, no hi ha res més enllà de les discrepàncies que es puguin generar de les distàncies temporals i contextuals que, en aquest cas, es manifesta en què uns i altres entenen la religió de manera diferent, la viuen diferent. Així doncs, no es tracta tant de conflictes identitaris, sinó que són els conflictes "típics" d'adolescència marcats, això sí, per factors contextuals.

[es] El objetivo de esta investigación radica en captar la manifestación de una posible colisión en la transmisión de pertenencia religiosa cuando varían las condiciones de socialización, pasando de un contexto de homogeneidad a uno de heterogeneidad que, al mismo tiempo, es secular. Concretamente, el caso de familias musulmanas instaladas en Cataluña. Es decir, se pretende ver si, efectivamente, se produce este conflicto generacional respecto de la identidad religiosa entre los musulmanes nacidos fuera de Cataluña y sus hijos nacidos en Cataluña; y, en caso de que así sea, se ambiciona ver como se exterioriza. Para evitar concepciones erróneas, se han acotado algunos conceptos clave esclareciendo, así, desde donde partíamos nosotros. La perspectiva teórica empleada parte de la fenomenología y el interaccionismo simbólico, y como herramienta metodológica se ha procedido a la realización de entrevistas en profundidad. Las temáticas que se han pretendido analizar son: la identidad religiosa y sus prácticas; la confusión entre los términos cultura y religión; y el conflicto generacional-religioso. Con todo el material analizado podemos concluir, entre otros, que sí, que se produce un conflicto generacional respecto de la identidad religiosa. Ahora bien, no hay nada más allá de las discrepancias que se puedan generar de las distancias temporales y contextuales que, en este caso, se manifiesta en que unos y otros entienden la religión de manera diferente, la viven diferente. Así pues, no se trata tanto de conflictos identitarios, sino que son los conflictos "típicos" de adolescencia marcados, eso sí, por factores contextuales.