[ca] El subsòl càrstic i cavernós del massís del Garraf ha facilitat la filtració de contaminants provinents d'un dels abocadors històrics més importants de Barcelona cap a l'aigua subterrània, l'abocador de la Vall d'en Joan, que va ser obert el 1974 en una depressió del massís del Garraf, on durant més de 30 anys es va dipositar la brossa de l'àrea metropolitana de Barcelona. L'abocador es va començar a segellar el 2001 i està previst que els treballs acabin el 2027, però persisteix la preocupació entre alguns col·lectius per les filtracions d'aquest cap a les coves del Garraf, els aqüífers i fins i tot fins al mar. Per aquesta raó, aquest estudi es centrarà en determinar la contaminació de l'aigua subterrània per intrusió marina i per efectes de l'abocador de brossa. Dades recollides durant el 2019, 2020, 2021 i 2022, en campanyes realitzades per la Universitat Politècnica de Catalunya i l'àrea metropolitana de Barcelona, s'analitzaran els nutrients i ions principals: Clorur (Cl⁻), sodi (Na⁺), sulfat (SO42⁻), nitrats (NO3⁻), nitrits (NO2⁻), amoni (NH4⁺), bicarbonat (HCO3⁻), potassi (K⁺), calci (Ca2⁺) i magnesi (Mg2⁺) dels pous ubicats a l'àrea d'estudi. En aquest estudi, la població es considerarà tots els pous, surtidors marins i piezòmetres existents a la zona de l'aqüífer del massís rocos del Garraf, i la mostra serà considerada els 17 punts de mostreig que es mencionen a continuació: Falconera 4 (pou eusebi), Pou Can Planes, Pou Samitier, Pou Fontanillas, Pou Carbó, Pou UTE, Pou Piedras y derivados, Aiguadolç_platja, PZ Vallgrassa, PZ Pleta, PZ Teix, PZ Pitxot, Pou Can Surià, Pou Mas Mestre, Pou Riera/Pou Bombers, Pou Poble i PZ Abocador SE (les dades són del 2019, 2020, 2021 i 2022). S'han utilitzat mètodes estadístics d'anàlisi multivariant i multivariable per observar el comportament de cada ion i l'agrupació d'aquests. El mètode de components principals (PCA) ha permès traslladar o representar totes les variables en dos components principals que mesuren la m

[es] El subsuelo kárstico y cavernoso del macizo del Garraf ha facilitado la filtración de contaminantes provenientes de uno de los vertederos históricos más importantes de Barcelona en al agua subterránea, el vertedero el Vall d'en Joan, que fue abierto en 1974 en una depresión del macizo del Garraf, donde durante más de 30 años se fue depositando la basura del área metropolitana de Barcelona. El vertedero se empezó a sellar en 2001 y está previsto que los trabajos acaben en 2027, pero sigue la preocupación entre algunos colectivos por las filtraciones de este hacia las simas del Garraf, los acuíferos e incluso hasta el mar, por esta razón este estudio se enfocara en determinar la contaminación del agua subterránea por intrusión marina y por efectos del vertedero de basura. De los datos recogidos durante 2019, 2020, 2021 y 2022, en campañas hechas por la universidad politécnica de Cataluña y el área metropolitana de Barcelona, se analizarán los nutrientes e iones principales: Cloruro (Cl⁻), sodio (Na⁺), sulfato (SO42⁻), nitrato (NO3⁻), nitrito (NO2⁻), amonio (NH4⁺), bicarbonato (HCO3⁻), potasio (K⁺), calcio (Ca2⁺), y magnesio (Mg2⁺) de los pozos ubicados en el área de estudio. En este estudio la población es considerada todos los pozos, surgencias marinas y piezómetros existentes en la zona del acuífero del macizo rocoso del Garraf, y la muestra será considerada los 17 puntos de muestreo que se mencionan a continuación: Falconera 4 (pou eusebi), Pou Can Planes, Pou Samitier, Pou Fontanillas, Pou Carbó, Pou UTE, Pou Piedras y derivados, Aiguadolç_platja, PZ Vallgrassa, PZ Pleta, PZ Teix, PZ Pitxot, Pou Can Surià, Pou Mas Mestre, Pou Riera/Pou Bombers, Pou Poble y PZ Abocador SE (los datos son del 2019, 2020, 2021 y 2022). Se usó métodos estadísticos de análisis multivariado y multivariable para observar el comportamiento de cada ion y la agrupación de estos, el método de componentes principales (PCA) permitió trasladar o representar todas las variables en dos component