[ca] L'objectiu general de la investigació explorava construir un model de valoració de la resiliència urbana, per a ciutats costaneres a la costa carib de Colòmbia, en el qual es van estudiar els diferents enfocaments sobre la resiliència urbana en poblats i ciutats costaneres; a partir de la construcció d'elements mesurables en els centres urbans, que puguin ser utilitzats com a instrument de planificació i ordenament territorial. L'exploració es va complir per etapes, que va vincular una primera fase d'elaboració conceptual i metodològica a partir de la gestió de el risc, per a la construcció del conjunt d'indicadors que van aportar informació per a l'avaluació de la resiliència en entorns urbans costaners. Després, es van identificar els principis de resiliència urbana per a la formulació de models d'urbanisme sostenible en ciutats costaneres. Així, es van consultar els estudis realitzats per les autoritats estatals costaneres i es van creuar amb les localitzacions dels centres urbans. Després, de l'anterior construcció conceptual i metodològica, es va procedir a projectar cartogràficament l'abast d'afectació per augment en el nivell de la mar, determinat per l'increment en la temperatura global, el que va permetre obtenir dades per a l'elaboració dels perfils qualitatiu i quantitatiu d'afectació sobre els centres urbans costaners. Així, es va estimar una valoració d'impacte i la magnitud de resposta d'acord amb les seves capacitats instal·lades i quantificades, per ser referides com a indicador de el nivell de resiliència de cada sistema urbà. Es va recol·lectar informació a partir dels estudis i projeccions d'inundació realitzats per Climate Central Organization, amb disponibilitat oberta a l'eina Surging Seas. A partir de les imatges georeferenciades dels models de Surging Siguis i imatges satelitales de Google Earth pro, sobre les quals se superposa informació planimètrica de el Departament Administratiu d'Estadística - DANE de Colòmbia; amb aquests inputs es van construir les cartografies de cada un dels municipis costaners de les Unitats Ambientals Costaneres del Darién, Golf de Morrosquillo, Rio Magdalena, Serra Nevada de Santa Marta i La Guajira. Es van elaborar un total de 39 mapes de 25 municipis i les seves zones d'influència, així mateix es van construir taules d'anàlisi i interpretació de les dades, en els quals es van quantificar els impactes per augment en el nivell de la mar en tres escenaris d'increment en la temperatura global cadascun sobre cartografia modelada per a cadascuna de les capçaleres municipals i es van avaluar indicadors rellevants per al diagnòstic de les dimensions social, ambiental i econòmica, que amb la implementació de mètodes d'inducció a el risc, poguessin permetre l'estimació de la capacitat de resistència i resposta a l'impacte induït, traduït al nivell de resiliència de cadascun dels municipis estudiats. Els estudis realitzats van permetre estimar que de la mostra analitzada corresponent a 264 Km2, el 52% patirà greus impactes amb un increment relatiu en la temperatura global d'1,5 ° C, és a dir en el rang més conservador d'augment en el nivell de la mar - ANM d'acord amb els estudis de referència, el que pot derivar en 1'184.353 habitants potencialment afectats, a més del sever impacte a un ampli percentatge de tot tipus d'infraestructura de suport social, econòmic i de serveis ecosistèmics dels municipis analitzats. És evident que l'impacte generat per l'increment en els nivells de la mar, projectats d'acord amb l'expectativa d'increment de la temperatura global, deixarà en molt crítiques condicions als municipis costaners; però essencialment es quedarà sense administració central els departaments i les ciutats emblemàtiques de la costa caribe colombiana. Raó per la qual, és imminent la generació de plans d'evacuació, trasllat i acomodació progressiva cap al continent de la població amb amenaça latent, restringint els futurs desenvolupaments en àrees amb comprovació d'amenaces i la generació de sistemes naturals d'amortiment del territori, tot això amb l'important aportació de programes d'investigació robustos i multidisciplinaris que sustentin la presa de decisions. Per tant, els plans d'ordenament territorial han de començar a actuar amb la premissa de la real inundació com a condició de planificació territorial.

[es] El objetivo general de la investigación exploraba construir un modelo de valoración de la resiliencia urbana, para ciudades costeras en la costa caribe de Colombia, en el cual se estudiaron los diferentes enfoques sobre la resiliencia urbana en poblados y ciudades costeras; a partir de la construcción de elementos medibles en los centros urbanos, que puedan ser utilizados como instrumento de planificación y ordenamiento territorial. La exploración se cumplió por etapas, que vinculó una primera fase de elaboración conceptual y metodológica a partir de la gestión del riesgo, para la construcción del conjunto de indicadores que aportaron información para la evaluación de la resiliencia en entornos urbanos costeros. Luego, se identificaron los principios de resiliencia urbana para la formulación de modelos de urbanismo sostenible en ciudades costeras. Así, se consultaron los estudios realizados por las autoridades estatales costeras y se cruzaron con las localizaciones de los centros urbanos. Luego, de la anterior construcción conceptual y metodológica, se procedió a proyectar cartográficamente los alcances de afectación por aumento en el nivel del mar, determinado por el incremento en la temperatura global, lo que permitió obtener datos para la elaboración de los perfiles cualitativo y cuantitativo de afectación sobre los centros urbanos costeros. Así, se estimó una valoración de impacto y la magnitud de respuesta de acuerdo con sus capacidades instaladas y cuantificadas, para ser referidas como indicador del nivel de resiliencia de cada sistema urbano. Se recolectó información a partir de los estudios y proyecciones de inundación realizados por Climate Central Organization, con disponibilidad abierta en la herramienta Surging Seas. A partir de las imágenes georreferenciadas de los modelos de Surging Seas e imágenes satelitales de Google Earth pro, sobre las que se superpone información planimétrica del Departamento Administrativo de Estadística – DANE de Colombia; con estos insumos se construyeron las cartografías de cada uno de los municipios costeros de las Unidades Ambientales Costeras del Darién, Golfo de Morrosquillo, Rio Magdalena, Sierra Nevada de Santa Marta y La Guajira. Se elaboraron un total de 39 mapas de 25 municipios y sus zonas de influencia, así mismo se construyeron tablas de análisis e interpretación de los datos, en los que se cuantificaron los impactos por aumento en el nivel del mar en tres escenarios de incremento en la temperatura global cada uno sobre cartografía modelada para cada una de las cabeceras municipales y se evaluaron indicadores relevantes para el diagnóstico de las dimensiones social, ambiental y económica, que con la implementación de métodos de inducción al riesgo, pudieran permitir la estimación de la capacidad de resistencia y respuesta al impacto inducido, traducido en el nivel de resiliencia de cada uno de los municipios estudiados. Los estudios realizados permitieron estimar que de la muestra analizada correspondiente a 264 Km2, el 52% sufrirá graves impactos con un incremento relativo en la temperatura global de 1,5°C, es decir en el rango más conservador de aumento en el nivel del mar – ANM de acuerdo con los estudios de referencia, lo que puede derivar en 1´184.353 habitantes potencialmente afectados, además del severo impacto a un amplio porcentaje de todo tipo de infraestructura de soporte social, económico y de servicios ecosistémicos de los municipios analizados. Es evidente que el impacto generado por el incremento en los niveles del mar, proyectados de acuerdo con la expectativa de incremento de la temperatura global, dejará en muy críticas condiciones a los municipios costeros; pero esencialmente se quedará sin administración central los departamentos y las ciudades emblemáticas de la costa caribe colombiana. Razón por la cual, es inminente la generación de planes de evacuación, traslado y acomodación progresiva hacia el continente de la población con amenaza latente, restringiendo los futuros desarrollos en áreas con comprobación de amenazas y la generación de sistemas naturales de amortiguación del territorio, todo ello con el importante aporte de programas de investigación robustos y multidisciplinares que sustenten la toma de decisiones. Por lo tanto, los planes de ordenamiento territorial deben empezar a actuar con la premisa de la real inundación como condición de planeación territorial.