BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Es presenta el treball que l'equip de coordinació del Pràcticum del Grau de Pedagogia de la Universitat de Barcelona ha elaborat per organitzar les assignatures vinculades a la pràctica professional dels pedagogs. Aquestes s'estructuren en tres assignatures: Professionalització i Sortides Laborals, Pràctiques d'Iniciació Professional i Pràctiques Externes. En elles es treballa el perfil del pedagog i el mapa de la professió, a primer curs del grau; la pràctica simulada a través dels casos a tercer; i la immersió en una organització, com a pràctica externa a quart, acompanyada de les sessions de pràctica reflexiva. L'orientació del perfil professional del pedagog s'ha definit considerant els marcs legals i els marcs mentals que ens permeten conèixer el món del treball a principis del segle XXI en el qual el pedagog ha d'actuar.

[es] Se presenta el trabajo que el equipo de coordinación del Pràcticum del Grado de Pedagogía de la Universidad de Barcelona ha elaborado para organizar las asignaturas vinculadas a la práctica profesional de los pedagógos. Éstas se estructuran en tres asignaturas: Profesionalización i Salidas Laborales, Prácticas de iniciación Profesional i Prácticas externas. En ellas se trabaja el perfil del pedagogo y el mapa de la profesión, en el primer curso del grado; la práctica simulada a través de los casos en tercero; y la inmersión en una organización, como práctica externa a cuarto, acompñada de las sesiones de práctica reflexiva. La orientación del perfil profesional del pedagogo se ha definido considerando los marcos legales y los marcos mentales que nos permiten conocer el mundo del trabajo a principios del siglo XXI en el cual el pedagogo ha de actuar.
[ca] L'article analitza la relació entre la llengua habitual i la mobilitat social a Catalunya destacant cóm el factor lingüístic no ha estat un obstacle ni un factor determinant per a les trajectòries de mobilitat social intergeneracional entre pares i fills. L'article contextualitza els antecedents històrics de la pauta de mobilitat social a Catalunya i cóm es distribueix l'ús del català i l'expressió de la identitat catalana en l'estructura contemporània de classes socials. Finalment, analitza l'ascens, el descens i l'herència social de classe en funció de la llengua habitual i el lloc de naixement de pares, avis i enquestats fent servir les dades del Panel d'Anàlisi de les Desigualtats (PaD 2012) de la Fundació Jaume Bofill.

[es] El artículo analiza la relación entre la lengua habitual y la movilidad social en Cataluña y destaca que el factor lingüístico no ha sido un obstáculo ni un factor determinante para las trayectorias de movilidad social intergeneracional entre padres e hijos. El artículo contextualiza los antecedentes de la pauta de movilidad social en Cataluña y analiza cómo se distribuye el uso del catalán y la expresión de la identidad catalana en la estructura contemporánea de clases sociales. Finalmente, analiza el ascenso, el descenso y la herencia social de clase en función de la lengua habitual y el lugar de nacimiento de padres, abuelos y encuestados, usando los datos del Panel d'Anàlisi de les Desigualtats (PaD 2012) de la Fundació Jaume Bofill.
[ca] L'article revisa algunes de les relacions entre la IA i l'educació, i destaquen les metàfores utilitzades, les dificultats per trobar punts d'acord, així com aspectes de la crítica social que es fa a la IA (per exemple, considerar que pot ser una forma desviació no desitjada). La IA apareix com un cas més de tecnologia que ve a millorar l'educació, com va passar abans amb altres tecnologies menys "intel·ligents", encara que ara amb més arguments a favor seu. En segon lloc, explora els mecanismes lògics (l'abducció) molt utilitzats en el raonament humà però també a la IA, mostrant com el seu ús descontrolat pot fer que determinats algorismes de conversa siguin capaços de mentir, cosa que els professors no farien. Es planteja una qüestió ètica més que lògica que mereix ser explorada més endavant.

[es] El artículo revisa algunas de las relaciones entre la IA y la educación, destacando las metáforas utilizadas, las dificultades para encontrar puntos de acuerdo, así como aspectos de la crítica social que se hace a la IA (por ejemplo, considerar que puede ser una forma de desviación no deseada). La IA aparece como un caso más de tecnología que viene a mejorar la educación, como ocurrió antaño con otras tecnologías menos "inteligentes", aunque ahora con más argumentos a su favor. En segundo lugar, explora los mecanismos lógicos (la abducción) muy utilizados en el razonamiento humano pero también en la IA, mostrando cómo su uso descontrolado puede llevar a que determinados algoritmos de conversación sean capaces de mentir, algo que los profesores no harían. Se plantea una cuestión ética más que lógica que merece ser explorada más adelante.
[ca] En aquest article pretenc analitzar la segregació escolar socioeconòmica com un entorn on es generen injustícies epistèmiques. La meva conclusió és que la privació de contacte amb altres col·lectius d'altres àmbits socials, culturals i econòmics des de l'entorn escolar pot convertir-se en un greu obstacle per a corregir els prejudicis de la societat, ja sigui cap a la condició social d'altres persones o cap a nosaltres mateixos. La segregació socioeconómica escolar seria un entorn on es difumina la capacitat de la infància com a subjecte de coneixement, i les conseqüències del qual podrien arribar a ser nocives per al desenvolupament cognitiu i socioemocional de l'alumnat, arribant a limitar efectivament la capacitat de la infància per a conèixer i conèixer-se.

[es] En este artículo pretendo analizar la segregación escolar socioeconómica como un entorno donde se generan injusticias epistémicas. Mi conclusión es que la privación de contacto con otros colectivos de otros ámbitos sociales, culturales y económicos desde el entorno escolar puede convertirse en un grave obstáculo para corregir los prejuicios de la sociedad, ya sea hacia la condición social de otras personas o hacia nosotros mismos. La segregación socioeconómica escolar sería un entorno donde se difumina la capacidad de la infancia como sujeto de conocimiento, y cuyas consecuencias podrían llegar a ser dañinas para el desarrollo cognitivo y socioemocional del alumnado, llegando a limitar efectivamente la capacidad de la infancia para conocer y conocerse.
[ca] En aquest article analitzem una experiència d'aprenentatge servei (ApS) en una assignatura de llengua catalana a la Universitat de les Illes Balears (UIB). Es tracta de la primera experiència ApS implementada en una assignatura de llengua a la UIB. En aquest treball s'estudien els requisits i els reptes que han d'encarar aquest tipus de projectes, atès que es tracta d'una metodologia innovadora que encara no està del tot institucionalitzada. Tot i que l'ApS se sol percebre com una metodologia per a assignatures de pràctiques i de treball social, és transversal i es pot implementar igualment en camps menys explorats, com la lingüística. Per tant, en aquest article també s'explica com es van planificar les tasques i activitats per assolir uns determinats objectius d'aprenentatge, així com per a desenvolupar habilitats competències concretes recollides en la guia docent de l'assignatura.

[es] En este artículo analizamos una experiencia de aprendizaje-servicio (ApS) en una asignatura de lengua catalana en la Universidad de las Islas Baleares (UIB). Se trata de la primera experiencia ApS implementada en una asignatura de lengua en la UIB. En este trabajo se estudian los requisitos y los retos que este tipo de proyectos debe afrontar, puesto que se trata de una metodología innovadora que aún no está totalmente institucionalizada. Aunque el ApS se suele percibir como una metodología para asignaturas de prácticas y de trabajo social, es realmente transversal y se puede implementar igualmente en campos menos explorados, como la lingüística. Por lo tanto, en este trabajo también se explica cómo se planificaron las tareas y actividades para lograr unos determinados objetivos de aprendizaje, así como para desarrollar habilidades y competencias concretas recogidas en la guía docente de la asignatura.
[ca] Aquest treball té com a objecte mostrar al lector una perspectiva internacional sobre una anàlisi comparada de sistemes tributaris i sistemes constitucionals, amb cita d'estudis capdavanters sobre constitucions i sistemes tributari-financers comparats de països nòrdics, europeus i nord-americans, per arribar a l'anàlisi de sistemes constitucionals financers llatinoamericans, amb l'accent posat al paradigma del nou model de dret social constitucional xilè, en què té el seu encaix la reforma constitucional tributària de Xile

[es] Este trabajo tiene como objeto mostrar al lector una perspectiva internacional sobre un análisis comparado de sistemas tributarios y sistemas constitucionales, con cita de estudios punteros sobre constituciones y sistemas tributario-financieros comparados de países nórdicos, europeos y norteamericanos, para llegar al análisis de sistemas constitucionales financieros latinoamericanos, con el acento puesto en el paradigma del nuevo modelo de derecho social constitucional chileno, en el que tiene su encaje la reforma constitucional tributaria de Chile.
[ca] Després de la pandèmia, la investigació sobre Intel·ligència Artificial (IA) en educació ha augmentat a nivell mundial. Pocs estudis abans de la pandèmia van abordar la motivació intrínseca als estudiants, crucial per a la retenció del coneixement. Aquest estudi analitza com es tracta aquest tema en investigacions recents, fent una revisió de la literatura i una anàlisi crítica del discurs sota el marc teòric de la Teoria de l'Activitat (AT). L'objectiu és identificar la cobertura de les relacions entre nodes al sistema d'activitat educativa, amb especial atenció al subjecte (estudiants) i l'objecte, que reflecteix la naturalesa motivada de l'activitat humana. L'anàlisi va incloure 69 articles de Scopus publicats des del 2020. Els resultats mostren la cobertura d'algunes relacions, com Subjecte-Eines (interacció dels estudiants amb IA), Eines-Objecte (desenvolupament d'IA) i Eines-Comunitat (adaptació de la IA) a la comunitat educativa). La relació Subjecte-Objecte roman inexplorada. Les implicacions pràctiques inclouen un reenfocament en la motivació intrínseca, emfatitzant necessitats epistemològiques, significat i elecció, avaluant els beneficis i els riscos de la IA en casos educatius específics. Les implicacions teòriques impliquen explorar com mantenir la motivació intrínseca dels estudiants en el context de la implementació de IA.

[es] Tras la pandemia, la investigación sobre la Inteligencia Artificial (IA) en educación ha crecido globalmente. Aunque no es un tema nuevo, pocos estudios pre-pandémicos abordaron cómo apoyar la motivación interna de los estudiantes, esencial para la calidad del aprendizaje y la retención del conocimiento. Este estudio, mediante una revisión interdisciplinaria y el marco de la Teoría de la Actividad (TA), explora qué tan abordado ha sido este tema, enfocándose en las relaciones dentro del sistema de actividad educativa, especialmente entre el Sujeto (estudiantes) y el Objeto, destacando su importancia motivacional. Se analizaron 69 artículos de Scopus desde 2020. Los resultados muestran que solo algunas relaciones están cubiertas, como Sujeto-Herramientas (interacción de estudiantes con tecnología de IA), mientras que la relación clave entre Sujeto y Objeto sigue sin explorarse. Las implicaciones prácticas sugieren desarrollar herramientas de IA que fomenten la motivación intrínseca, resaltando el significado personal. Teóricamente, se propone investigar cómo mantener la motivación intrínseca de los estudiantes en relación con la IA.
[ca] L'objectiu del present treball és aclarir un hipotètic entramat de correspondències entre María Zambrano i el pensador xilè Gastón Soublette, tot observant en tots dos una atenció compromesa vers la salvació d'acord amb una caiguda preliminar. Examinades les respectives fesomies que presenten caiguda i salvació en Zambrano i Soublette, el nostre estudi conclou amb una revisió en els dos autors del paper soteriològic de la música.

[es] El objetivo del presente trabajo es despejar un hipotético entramado de correspondencias entre María Zambrano y el pensador chileno Gastón Soublette, observando en ambos su comprometida atención a la salvación conforme a una preliminar caída. Examinadas las respectivas fisonomías que presentan "caída" y "salvación" en Zambrano y Soublette, nuestro examen concluye con una revisión en los dos autores del papel soteriológico de la música.
[ca] L'univers zombi sedueix, primer, perquè és una metàfora (contra) cultural de l'altre per excel·lència, de la seva exclusió. En segon lloc, igual que el cos transgènere, soscava les normes transcendents naturalitzades regides per les lògiques binàries. El cos Z és un trans cos que desafia el marc heteronormatiu de les nostres vides i transgredeix els fonaments bàsics de gènere, raça, classe social, etc. El zombi és una presència implacable que obliga a pensar un món posgènere (Haraway) i el mal fet a l'altre més enllà de les solucions fàcils (com la visibilització de les víctimes), de l'explicació simbòlica de la culpa sense la reparació efectiva. En el present treball, ens centrem en la figura zombi i els seus significats metafòrics en la literatura juvenil d'ampli abast des de la perspectiva de gènere i exclusió així com de les noves, altres formes possibles de la comunitat.

[es] El universo zombi seduce, primero, porque es una metáfora (contra) cultural del otro por excelencia, de su exclusión. En segundo lugar, al igual que el cuerpo transgénero, socava las normas trascendentes naturalizadas regidas por las lógicas binarias. El cuerpo Z es un transcuerpo que desafía el marco heteronormativo de nuestras vidas y transgrede los fundamentos básicos de género, raza, clase social, etc. El zombi es una presencia implacable que obliga a pensar un mundo posgénero (Haraway) y el daño hecho al otro más allá de las soluciones fáciles (como la visibilización de las víctimas), de la explicación simbólica de la culpa sin la reparación efectiva. En el presente trabajo, nos centramos en la figura zombi y sus significados metafóricos en la literatura juvenil de amplio alcance desde la perspectiva de género y exclusión, así como de las nuevas, otras formas posibles de la comunidad.
[ca] Aquest estudi es desenvolupa en el marc de l'escola inclusiva i presenta els resultats d'una experiència innovadora de l'ús del cinema per a l'assignatura Educació Plàstica, Visual i Audiovisual. L'objectiu de l'estudi és informar i sensibilitzar l'alumnat sense discapacitat de la realitat i necessitats que l'alumnat amb discapacitat visual presenta i, d'aquesta manera, desenvolupar actituds positives vers aquest col·lectiu. Per a mesurar l'actitud, s'administra un qüestionari amb escala Likert a 31 adolescents de 1r d'Educació Secundària Obligatòria abans i després de la intervenció. La intervenció es desenvolupa durant 4 hores i el nucli d'aquesta consisteix en la projecció d'una escena cinematogràfica privant l'alumnat del sentit de la vista i la posterior elaboració d'un storyboard. Els resultats mostren que l'alumnat presenta diferències significatives en l'actitud; tant les noies com els nois milloren l'actitud vers els discapacitats visuals. Amb això, es conclou que tant la informació proporcionada com l'ús del cinema amb privació visual i la realització del storyboard augmenten el coneixement i la sensibilitat vers els discapacitats visuals i generen canvis d'actitud vers aquest col·lectiu.

[es] El presente estudio se desarrolla en el marco de la escuela inclusiva y presenta los resultados de una experiencia innovadora del uso del cine para la asignatura de Educación Plástica, Visual y Audiovisual. El objetivo del estudio es informar y sensibilizar al alumnado sin discapacidad de la realidad y las necesidades que el alumnado con discapacidad visual (AcDv) presenta y, de esta forma, desarrollar actitudes positivas hacia dicho colectivo. Para medir la actitud, se administra un cuestionario con escala Likert a 31 adolescentes de 1° de la Educación Secundaria Obligatoria antes y después de la intervención. La intervención se desarrolla a lo largo de 4 horas y el núcleo de esta consiste en la proyección de una escena cinematográfica privando al alumnado del sentido de la vista y la posterior elaboración de un storyboard. Los resultados muestran que el alumnado presenta diferencias significativas en la actitud, tanto las chicas como los chicos mejoran la actitud hacia el AcDv. Con ello, se concluye que tanto la información proporcionada como el uso del cine con privación visual y la realización del storyboard aumentan el conocimiento y la sensibilidad hacia el AcDv y generan cambios de actitud hacia dicho colectivo.
[ca] Aquest article té com a punt de partida el text de format híbrid, la "Carta sobre el exilio" de María Zambrano. Tot i que pren forma de carta, compleix la funció d'assaig. Per respondre a la pregunta de per què Zambrano es va decantar per aquest gènere, parteixo de les qualitats espectrals de l'autora de la carta des de la imatge del text, "El Niño de Vallecas". Així mateix, la noció de "trauma" en relació a la necessitat de la figura d'un destinatari.&nbsp;

[es] Tomando como punto de partida el formato híbrido de la "Carta sobre el exilio", el artículo intenta averiguar por qué Zambrano se decantó por ese género, dado que el texto ofrece más bien una reflexión ensayística acerca del exilio. A través de un enfoque en la imagen de "El Niño de Vallecas" se plantean las cualidades espectrales de la autora de la carta. Asimismo, la necesidad de un destinatario queda vinculada a la noción del trauma.
[ca] El naixement de la ciència ficció es produeix al llarg del segle XIX gràcies a l'assentament gradual del discurs científic. Aquest permet que es desenvolupi el novum, concepte encunyat per Suvin, segons el qual aquells elements aliens a les expectatives de realitat que comparteixen lector i escriptor són avalades pel discurs científic i, per tant, se'ns apareixen com a possibles. Encara que Edgar Allan Poe usi motius que posteriorment configuraran la ciència ficció, els seus recels per amb el discurs científic no ens permeten contemplar-lo com a un indicador del gènere. En els seus textos, proposa una síntesi entre Raó i Imaginació inspirat per Pascal i de manera recurrent satiritza la credulitat d'aquells que accepten com a veritable qualsevol succés envernissat amb una imitació de cientificitat.

[es] El nacimiento de la ciencia ficción se produce a lo largo del siglo XIX gracias al paulatino asentamiento del discurso científico. Este permite que se desarrolle el novum, concepto acuñado por Suvin según el cual aquellos elementos ajenos a las expectativas de realidad que comparten lector y escritor son refrendados por el discurso científico y, por lo tanto, se nos aparecen como posibles. Aunque Edgar Allan Poe use motivos que posteriormente configurarán la ciencia ficción, sus recelos para con el discurso científico no nos permiten contemplarlo como un iniciador del género. En sus textos propone una síntesis entre Razón e Imaginación inspirado por Pascal y de forma recurrente satiriza la credulidad de aquellos que aceptan como verdadero cualquier suceso barnizado con un remedo de cientificidad.
[ca] L'abandonament universitari és un fenomen cada vegada més preocupant, ja que les magnituds que pren aquest són considerables, tant en l'àmbit d'Espanya –xifrat en una taxa del 40 %–, com pel que fa a Catalunya –taxa del 30 %–. El present article pretén plasmar l'estat de la qüestió pel que fa a l'abandonament i, en concret, se centra a aprofundir en l'estudi d'aquest fenomen a les universitats públiques catalanes identificant les tipologies d'abandonament que es poden donar i quins són els perfils d'estudiants que el protagonitzen. Des d'un punt de vista empíric, es realitza un estudi sobre la dimensió que presenta l'esmentat fenomen en dues cohorts a les universitats catalanes tenint en compte el perfil de l'estudiant en cada moment temporal de la seva trajectòria acadèmica. Per acabar, atenent a la preocupació per l'eficiència i l'eficàcia del sistema universitari, s'indiquen alguns suggeriments per intentar reduir aquest fenomen i millorar la sistematització de la recollida de dades.

[es] El abandono universitario es un fenómeno preocupante y creciente, dada su magnitud y tendencia, tanto en el ámbito de España - cifrado en una tasa del 40% -, como por lo que se refiere a Cataluña - tasa del 30% -. El presente artículo pretende plasmar el estado de la cuestión en cuanto al abandono y, en concreto, se centra en profundizar en el estudio de este fenómeno en las universidades públicas catalanas identificando las tipologías de abandono que se pueden dar y cuáles son los perfiles de estudiantes que lo protagonizan. Desde un punto de vista empírico, se realiza un estudio sobre la dimensión que presenta dicho fenómeno en dos cohortes en las universidades catalanas teniendo en cuenta el perfil del estudiante en cada momento temporal de su trayectoria académica. Atendiendo a la preocupación por la eficiencia y la eficacia del sistema universitario, se indican algunas sugerencias para intentar reducir este fenómeno y mejorar la sistematización de la recogida de datos.
[ca] En aquest article es reflexiona sobre la forma en què la pandèmia derivada de la COVID-19 ha alterat determinats processos assistencials davant de la mort. La ràpida propagació incontrolada de la malaltia i la manca de resposta organitzativa en termes de salut pública aviat van conduir a una desproporció entre la demanda assistencial en cures intensives i els recursos humans i materials per satisfer-la. En ocasions, els metges s'han vist en el dilema de decidir quins pacients tractar i quins excloure a les unitats de cures intensives. Tant a Espanya com a Itàlia s'ha fet servir el triatge i s'han publicat algunes recomanacions que han suscitat algunes crítiques en l'àmbit mèdic, ètic i legal. Es planteja el dubte de si aquestes mesures excepcionals es poden aplicar quan es recupera la normalitat sociosanitària.

[es] En este artículo se reflexiona sobre la forma en que la pandemia derivada del COVID-19 ha alterado determinados procesos asistenciales frente a la muerte. La rápida propagación incontrolada de la enfermedad y la falta de respuesta organizativa en términos de salud pública pronto condujeron a una desproporción entre la demanda asistencial en cuidados intensivos y los recursos humanos y materiales para satisfacerla. En ocasiones, los médicos se han visto en el dilema de decidir qué pacientes tratar y cuales excluir en las unidades de cuidados intensivos. Tanto en España como en Italia se ha usado el triaje y se han publicado algunas recomendaciones que han suscitado ciertas críticas en el ámbito médico, ético y legal. Se plantea el interrogante de que estas medidas excepcionales se puedan aplicar cuando se recupera la normalidad socio sanitaria.
[ca] Aquest assaig pretén cridar l'atenció sobre un tipus de representació poc usual que ha passat bastant inadvertida. En algunes pintures i estampes del segles XVI al XVIII en les quals es representen escultures, aquestes semblen vives. S'exclou aquí el mite de Pigmalió, perquè l'article es centra només en imatges en les quals la narració no exigeix representar l'estàtua com si estigués animada.

[es] Este ensayo pretende llamar la atención sobre un tipo de representación poco usual que ha pasado bastante inadvertida. En algunas pinturas y estampas del siglo XVI al XVIII en las que se representan esculturas, éstas parecen vivas. Se excluye aquí el mito de Pigmalión, porque el artículo se centra sólo en imágenes en las que la narración no exige representar la estatua como si estuviera animada.