[ca] Aquesta recerca aprofundeix en la comprensió de les raons per les quals l'obesitat ha esdevingut un problema a les actuals societats industrialitzades tant des del punt de vista sanitari, com social, econòmic i polític. Es parteix de la hipòtesi segons la qual aquesta problematització prové de l'augment de la seva prevalença i de la confluència de tres fenòmens transversals: la medicalització, la mercantilització i l'individualisme. Es tracta de retre compte de les diverses implicacions que hi ha darrera la conceptualització de l'obesitat com a patologia i del desplegament de procediments biomèdics i estètics destinats a controlar el pes i adequar-lo a l'ideal de primesa que estableix el nostre marc cultural. Analitzar aquest fenomen des de la perspectiva de l'antropologia mèdica permet anar més enllà de la fisiologia individual i les característiques personals, que habitualment emfatitzen les ciències biomèdiques, i assenyalar el context en què sorgeix la preocupació pel pes i les formes corporals. La metodològica de tipus qualitatiu ha permès accedir a l'objecte d'estudi d'una manera aprofundida i comprensiva. S'ha realitzat revisió bibliogràfica, anàlisi documental i treball empíric a Catalunya, mitjançant entrevistes a diferents actors socials que participen en el problema. També s'han analitzat els textos de les pàgines web de diferents centres mèdics privats. La investigació ha permès constatar que en l'actual concepció de la grassor com a problemàtica conflueixen els processos de medicalització, mercantilització i individualisme vigents a la societat industrialitzada contemporània, que han contribuït a crear una visió negativa de l'obesitat i de la persona obesa, afavorint la preocupació pel pes i la pràctica d'un comportament consumista per assolir l'ideal de primesa. Es planteja la necessitat d'articular altres formes d'abordar el problema que considerin la multdimensionalitat, les variables culturals i contextuals, la visió subjectiva de la malaltia i les relacions socials.

[es] Esta investigación profundiza en la comprensión de las razones por las cuales la obesidad se ha transformado en un problema en las actuales sociedades industrializadas tanto desde el punto de vista sanitario, como social, económico y político. Se parte de la hipótesis según la cual esta problematización proviene del aumento de su prevalencia y de la confluencia de tres fenómenos transversales: medicalización, mercantilización y individualismo. Se trata de dar cuenta de las implicaciones que hay tras la conceptualización de la obesidad como patología y del despliegue de procedimientos biomédicos y estéticos destinados a controlar el peso y adecuarlo al ideal de delgadez que establece nuestro marco cultural. Analizar este fenómeno desde la perspectiva de la antropología médica permite ir más allá de la fisiología individual y las características personales, que enfatizan las ciencias biomédicas, y señalar el contexto en que surge la preocupación por el peso y las formas corporales. La metodología de tipo cualitativo ha permitido acceder al objeto de estudio de manera profunda y comprensiva. Se ha realizado revisión bibliográfica, análisis documental y trabajo empírico en Cataluña, mediante entrevistas a diferentes actores sociales que participan en el problema. También se han analizado los textos de las páginas web de diferentes centros médicos privados. La investigación ha permitido constatar que en la actual concepción de la gordura como problemática confluyen los procesos de medicalización, mercantilización y individualismo vigentes en la sociedad industrializada contemporánea, que han contribuido a crear una visión negativa de la obesidad y de la persona obesa, favoreciendo la preocupación por el peso y la práctica de un comportamiento consumista para alcanzar el ideal de delgadez. Se plantea la necesidad de articular otras formas de abordar el problema que consideren la multidimensionalidad, las variables culturales y contextuales, la visión subjetiva de la enfermedad y las relaciones sociales.