[ca] La primera part d'aquest treball va adreçada a delimitar la història dels estudis sobre la literatura infantil i juvenil en els països occidentals i a definir el seu marc conceptual actual. Per això s'estableixen les aportacions més rellevants, en primer lloc, des de la reflexió lligada a la història i difusió dels llibres; en segon lloc, del grans debats dels anys setanta, tant sobre el caràcter pròpiament literari d'aquesta literatura, com sobre la qualitat formativa del folklore i la seva relació amb les obres modernes; i, en tercer lloc, es revisen i conecten les aportacions més pertinents de les diferents perspectives disciplinàries, des de la perspectiva psicològica, sociològica, de les teories literàries i de la didàctica de la literatura. La segona part del treball fa una caracterització de la literatura infantil i juvenil actual a partir de la idea que s'ha fet un gran salt de modernitat a partir dels anys setanta per tal d'adequar-se a les condicions de recepció dels seus destinataris. La caracterització dels canvis produïts es divideix en quatre àmbits: la representació literària del món, la fragmentació narrativa, la complexitat narrativa i la complexitat interpretativa. Per analitzar aquests quatre àmbits s'utilitzen setze elements constructius de la narració, amb les seves pertinents subcategories, a partir de diferents descriptives, com la de Bernstein (1975) per a l'anàlisi de valors o la de Genette (1972) per a la construcció narrativa. L'anàlisi es refereix tant a la mostra total del corpus (les 150 obres més valorades per la crítica especialitzada del moment) com als quatre subconjunts d'obres destinades a les diferents franges d'edat (entre els 5 i els 15 anys) per tal d'establir l'evolució de la competència literària dels infants que pressuposen les obres.

[es] La primera parte de este trabajo va dirigida a delimitar la historia de los estudios sobre la literatura infantil y juvenil en los países occidentales y a definir su marco conceptual actual. Para ello se establecen las aportaciones más relevantes, en primer lugar, desde la reflexión proveniente de la historia y difusión de los libros; en segundo lugar, de los grandes debates de los años setenta, tanto sobre el carácter propiamente literario de esta literatura, como sobre la calidad formativa del folclore y su relación con las obras modernas; y, en tercer lugar, se revisan y conectan las aportaciones más pertinentes de las diferentes perspectivas disciplinarias, desde la perspectiva psicológica, sociológica, de las teorías literarias y de la didáctica de la literatura. La segunda parte del trabajo caracteriza la literatura infantil y juvenil actual a partir de la idea de que se ha producido un gran salto de modernidad a partir de los años setenta para adecuarla a las condiciones de recepción de sus destinatarios. La caracterización de los cambios producidos se divide en cuatro ámbitos: la representación literaria del mundo, la fragmentación narrativa, la complejidad narrativa y la complejidad interpretativa. Para analizar estos cuatro ámbitos se utilizan dieciséis elementos constructivos de la narración, con sus pertinentes subcategories, a partir de diferentes descriptivas, como la de Bernstein (1975) para el análisis de valores o la de Genette (1972) para la construcción narrativa. El análisis se refiere tanto a la muestra total del corpus (las 150 obras más valoradas por la crítica especializada del momento) como a los cuatro subconjuntos de obras destinadas a las diferentes franjas de edad (entre los 5 y los 15 años) para establecer la evolución de la competencia literaria de los niños que presuponen las obras.