[ca] Els recents esdeveniments globals, econòmics i polítics han facilitat l'aparició de noves formes d'organització com els Fons Sobirans (FS): fons d'inversió en mans de governs sense obligacions de pensions i amb estratègies d'inversió habitualment a llarg termini. No obstant, sabem encara poc sobre els reptes als quals s'enfronten aquests inversors institucionals o sobre les capacitats estratègiques que posseeixen per fer-los front. Partint de la investigació sobre govern corporatiu comparat i estratègic, aquesta tesi desenvolupa un marc conceptual per entendre millor les característiques dels FS i les seves implicacions. Aquest marc conceptual mostra la tensió habitual dels FS per harmonitzar els objectius estratègics d'interès nacional i la recerca convencional de retorns financers. Aquest marc conceptual s'aplica al cas d'Espanya. Mitjançant estudis de casos, s'analitzen els factors que expliquen la inversió dels FS a Espanya i es discuteixen les estratègies que els FS han seguit en la seva inversió en empreses espanyoles. La tercera secció de la tesi s'enfoca sobre el fons sobirà de Noruega (NBIM). La literatura mostra que diferents tipus d'accionistes tenen diferents interessos sobre les empreses en les que inverteixen i que busquen alinear el govern corporatiu d'aquestes empreses amb els interessos que persegueixen. En el cas dels FS com inversors institucionals, queda molt per aprendre. Concretament, explorem si es produeix una millora en el govern corporatiu de les empreses de la cartera del NBIM després d'un anunci explícit i inesperat del NBIM al 2012. Mostrem que, comparat amb una mostra d'empreses similars, les empreses de la cartera del NBIM milloren el seu govern corporatiu després de l'anunci. No obstant, les pràctiques de govern corporatiu que adopten acostumen a ser les més tradicionals i no s'implementen al mateix ritme a totes les empreses. Aquesta tesi millora la nostra comprensió dels accionistes activistes a través d'un grup únic d'inversors, els FS, i estén així el coneixement sobre l'heterogeneïtat dels accionistes. A més a més, l'anàlisi de les capacitats estratègiques multidimensionals dels FS contribueix a la literatura de capitalisme d'estat i de govern corporatiu comparat.

[es] Los recientes acontecimientos globales, económicos y políticos han facilitado la aparición de nuevas formas de organización como los fondos soberanos (FS): fondos de inversión en manos de los gobiernos sin obligaciones de pensiones y con estrategias de inversión habitualmente a largo plazo. Sin embargo, poco sabemos acerca de los retos a los que se enfrentan estos inversores institucionales o sobre las capacidades estratégicas que poseen para enfrentarse a ellos. Partiendo de la investigación sobre gobierno corporativo comparado y estratégico, esta tesis desarrolla un marco conceptual para entender mejor las características de los FS y sus implicaciones. Este marco conceptual muestra la tensión habitual de los FS para armonizar los objetivos estratégicos, de interés nacional, y la búsqueda convencional de retornos financieros. Este marco conceptual se aplica al caso de España. Mediante estudios de caso, se analizan los factores que explican la inversión de los FS en España y se discuten las estrategias que los FS han seguido en su inversión en empresas españolas. La tercera sección se enfoca en el fondo soberano de Noruega (NBIM). La literatura muestra que distintos tipos de accionistas tienen diferentes intereses sobre las compañías en las que invierten y que buscan alinear el gobierno corporativo de esas compañías con los intereses que persiguen. En el caso de los FS como inversores institucionales, queda mucho por aprender. En concreto, exploramos si se produce una mejora en el gobierno corporativo de las empresas de la cartera de NBIM después de un anuncio explícito e inesperado de NBIM en 2012. Mostramos que, comparado con una muestra de empresas semejantes, las empresas de la cartera de NBIM mejoran su gobierno corporativo tras el anuncio. Sin embargo, las prácticas de gobierno corporativo que adoptan suelen ser las más tradicionales y no se implementan al mismo ritmo en todas las empresas. Esta tesis mejora nuestro entendimiento de los accionistas activistas a través de un grupo único de inversores, los FS, y extiende así el conocimiento sobre la heterogeneidad de los accionistas. Además, el análisis de las capacidades estratégicas multidimensionales de los FS contribuye a la literatura de capitalismo de estado y de gobierno corporativo comparado.