[ca] La continuïtat de negoci s'emmarca dins la gestió de riscos d'indisponiblitat dels processos de negoci crítics per una organització. Dóna cobertura a la totalitat d'actius que donen suport als esmentats processos de negoci, és a dir, tots aquells actius sense els quals seria impossible dur a terme les tasques i fases per les quals transcorren els processos de negoci dins de l'abast delimitat. Dins de la gestió de la continuïtat de negoci s'inclouen molts altres plans o processos de seguretat i continuïtat en els quals les organitzacions porten temps destinant recursos, generalment. Alguns exemples d'aquests plans o processos són: manuals d'autoprotecció d'edificis o seus, plans d'emergències i evacuació, plans de contingències informàtiques, plans de recuperació de desastres, etc. El propòsit de la continuïtat de negoci és identificar i protegir els processos de negoci crítics i els recursos requerits pels mateixos per mantenir un nivell acceptable de les seves operacions, salvaguardant aquests recursos i preparant procediments per assegurar la supervivència de les operacions crítiques de l'organització en cas d'incidència, contingència o desastre. Un Sistema de Gestió de Continuïtat de Negoci (d'ara endavant, SGCN) té en compte tot aquest plantejament, tenint-ho com a base, encara que afegeix una sèrie d'accions i exercicis que han de repetir-se de manera periòdica o enfront de canvis significatius en l'organització, de manera que s'asseguri l'alineament de la realitat de l'organització vers tota la documentació, plans, procediments i protocols dissenyats en la fase de disseny i presa de requeriments del projecte. Així mateix, el SGCN s'ha desenvolupat tenint com a referència la norma ISO 22301, que estableix un cicle de millora contínua en els cicles periòdics o sorgits a causa de canvis significatius en l'organització. La importància en la continuïtat de negoci fa focus en la incertesa que les organitzacions tenen front l'ocurrència d'una contingència o desastre. Encara que la magnitud i el moment d'ocurrència d'una contingència o desastre no es poden predir, es pot afirmar que totes les organitzacions estan exposades a ells i cal esperar que tard o d'hora, aquests tinguin afectació sobre l'operació dels processos de negoci que desenvolupa l'organització. Si es té en compte la continuïtat de negoci i la seva gestió, s'aconsegueix que l'afectació sobre l'organització sigui acceptable, en funció dels recursos que es puguin destinar a aplicar la salvaguardes necessàries per minimitzar aquesta afectació. D'aquesta manera es poden aconseguir objectius de reducció d'1) la pèrdua de la imatge de l'organització enfront dels seus clients, usuaris i altres parts interessades, 2) l'impacte legal, per les obligacions regulatòries sectorials o d'aplicabilitat generalitzada a la qual estan subjectes les organitzacions i 3) les pèrdues econòmiques derivades d'una interrupció en els serveis que presten les organitzacions, donat una fallada en els processos de negoci crítics a causa d'una contingència o desastre. El projecte s'ha abordat en les fases que descriu el cicle de DEMING (Planificació-PLA, Execució-DO, Validació-CHECK i Reacció-ACT) i tenint en compte les directrius que la norma ISO 22301 ofereix sobre l'estructura d'implantació i manteniment d'un SGCN, sent l'exercici final del primer cicle la certificació de la validesa i efectivitat del SGCN per part d'una entitat externa independent i de reconeixement internacional.

[es] La continuidad de negocio se enmarca dentro de la gestión de riesgos de indisponibilidad de los procesos de negocio críticos para una organización. Da cobertura a la totalidad de activos que dan soporte a los mencionados procesos de negocio, es decir, todos aquellos activos sin los cuales sería imposible llevar a cabo las tareas y fases por las que transcurren los procesos de negocio dentro del alcance delimitado. Dentro de la gestión de la continuidad de negocio se incluyen muchos otros planes o procesos de seguridad y continuidad en los que las organizaciones llevan tiempo destinando recursos, generalmente. Algunos ejemplos de estos planes o procesos son: manuales de autoprotección de edificios o sedes, planes de emergencias y evacuación, planes de contingencias informáticas, planes de recuperación de desastres, etc. El propósito de la continuidad de negocio es identificar y proteger los procesos de negocio críticos y los recursos requeridos por los mismos para mantener un nivel aceptable de sus operaciones, salvaguardando estos recursos y preparando procedimientos para asegurar la supervivencia de las operaciones críticas de la organización en caso de incidencia, contingencia o desastre. Un Sistema de Gestión de Continuidad de Negocio (en adelante, SGCN) tiene en cuenta todo este planteamiento, teniéndolo como base, aunque añade una serie de acciones y ejercicios que deben repetirse de manera periódica o frente a cambios significativos en la organización, de manera que se asegure la alineación de la realidad de la organización conforme a toda la documentación, planes, procedimientos y protocolos diseñados en la fase de diseño y toma de requisitos del proyecto. Asimismo, el SGCN se ha desarrollado teniendo como referencia la norma ISO 22301, que establece un ciclo de mejora continua en los ciclos periódicos o surgidos a causa de cambios significativos en la organización. La importancia en la continuidad de negocio recaba en la incertidumbre que las organizaciones tienen frente la ocurrencia de una contingencia o desastre. Aunque la magnitud y el momento de ocurrencia de una contingencia o desastre no se pueden predecir, se puede afirmar que todas las organizaciones están expuestas a ellos y cabe esperar que tarde o temprano, estos tengan afectación sobre la operación de los procesos de negocio que desarrolla la organización. Si se tiene en cuenta la continuidad de negocio y su gestión, se consigue que la afectación sobre la organización sea aceptable, en función de los recursos que se puedan destinar a aplicar la salvaguardas necesarias para minimizar esta afectación. De esta manera se pueden alcanzar objetivos de reducción de 1) la pérdida de la imagen de la organización frente a sus clientes, usuarios y demás partes interesadas, 2) el impacto legal, por las obligaciones regulatorias sectoriales o de aplicabilidad generalizada a la que están sujetas las organizaciones y 3) las pérdidas económicas derivadas de una interrupción en los servicios que prestan las organizaciones, dado un fallo en los procesos de negocio críticos a causa de una contingencia o desastre. El proyecto se ha abordado en las fases que describe el ciclo de DEMING (Planificación-PLAN, Ejecución-DO, Validación-CHECK y Reacción-ACT) y teniendo en cuenta las directrices que la norma ISO 22301 ofrece sobre la estructura de implantación y mantenimiento de un SGCN, siendo el ejercicio final del primer ciclo la certificación de la validez y efectividad del SGCN por parte de una entidad externa independiente y de reconocimiento internacional.