[ca] L'objectiu principal de la tesi és l'estudi i l'edició de la República Hebrea (1575) de Jerónimo Román Zamora, un text que constitueix la primera part d'una extensa obra que versa sobre els costums i les lleis de totes les 'repúbliques del món'. Aquest llibre va ser prohibit el 1583, a l'índex de l'inquisidor general Gaspar de Quiroga, i permès, amb una severa expurgació, a l'índex expurgatori que es va promulgar l'any següent, el 1584, on van quedar afectats més de vint-i-sis folis de la República Hebrea. Aquesta tesi analitza els passatges expurgats amb l'objectiu d'identificar els continguts estimats "perillosos" i nocius, localitzar les seves fonts i models i valorar comparativament les estratègies de la seva eliminació en aquest i altres llibres. El present projecte també em permet investigar sobre la recepció de les obres de Flavi Josep i de la Bíblia a Espanya, ja que aquests textos, que també es van prohibir en vulgar, són les fonts principals de la República Hebrea. La República Hebrea descriu la història, els costums i les formes de govern del poble jueu, i el seu estudi proporciona informació sobre les lectures i pràctiques textuals de les minories religioses i sobre la censura ideològica dels textos en romanç en el segle XVI, especialment aquells relacionats amb la història del poble hebreu. Per tant, es pren com a punt de partida un cas excepcional per a estudiar la construcció de la memòria del judaisme i la vigilància dels textos sobre la Història d'Israel. L'autor va reescriure el seu llibre per a produir una República Hebrea que resultés tolerable per als censors, un treball que es va publicar l'any 1595. La meva edició inclou el text de 1575 i les addicions de 1595, per a examinar d'aquesta manera els possibles processos d'autocensura i especialment per a estudiar les conseqüències de l'acció inquisitorial en el patrimoni bibliogràfic.

[es] El objetivo principal de la tesis es el estudio y la edición de la República Hebrea (1575) de Jerónimo Román y Zamora, un texto que constituye la primera parte de una extensa obra que versa sobre las costumbres y las leyes de todas las 'repúblicas del mundo'. Este libro fue prohibido en 1583, en el índice del inquisidor general Gaspar de Quiroga, y permitido, con un severo expurgo, en el catálogo expurgatorio que se promulgó el año siguiente, en 1584, donde quedaron afectados más de veintiséis folios de la República Hebrea. Esta tesis se propone analizar los pasajes expurgados con el fin de identificar los contenidos estimados "peligrosos" y nocivos, localizar sus fuentes y modelos y valorar comparativamente las estrategias de su eliminación en este y otros libros. El presente proyecto también me permite investigar acerca de la recepción de las obras de Flavio Josefo y de la Biblia en España, ya que estos textos, que también se prohibieron en vulgar, son las fuentes principales de la República Hebrea. La República Hebrea describe la historia, las costumbres y las formas de gobierno del pueblo judío, y su estudio proporciona información sobre las lecturas y prácticas textuales de las minorías religiosas y sobre la censura ideológica de los textos en vernacular en el siglo XVI, especialmente de los relacionados con la historia del pueblo hebreo. Por tanto, se toma como punto de partida un caso excepcional para estudiar la construcción de la memoria del judaísmo y la vigilancia de los textos sobre la Historia de Israel. El mismo autor reescribió su libro para producir una República Hebrea que resultara tolerable para los censores, un trabajo que se publicó en 1595. Mi edición incluye el texto de 1575 y las adiciones de 1595, para examinar de este modo los posibles procesos de autocensura y especialmente para estudiar las consecuencias de la acción inquisitorial en el patrimonio bibliográfico.