[ca] Aquest treball analitza la pràctica de la criminalització d'altes autoritats públiques en dos països – Espanya i Brasil – a partir d'una regla d'alteració de competència, present en els dos sistemes processals, anomenada "aforament". El aforament és aplicat en l'enjudiciament de determinades persones que, per la importància del càrrec que ocupen, no són jutjades criminalment davant del jutge o tribunal que li correspondria per les regles ordinàries de competència, sinó davant d'un tribunal diferent, superior. S'indaga, en aquest treball, si aquest institut processal, objecte de crítiques i de fort debat actual, reforça la impunitat dels detentors de poder. Per aquesta anàlisi, va ser desenvolupada una recerca empírica en dos òrgans judicials d'ambdós països - el Tribunal Superior de Justícia de Catalunya, com a mostra per a Espanya, i el Superior Tribunal de Justícia de Brasil – que va examinar els processos contra aforats allí incoats entre 2008 i 2016. Les dades recollides van ser observades a partir dels marcs teòrics de la sociologia jurídic- penal i de la Criminologia Crítica, especialment els estudis sobre els crims dels poderosos, per comprendre no sols l' institut de l'aforament en sí, sinó també per verificar si això afecta, i en quina mesura, la criminalització dels detentors del poder i la selectivitat del sistema penal per a les altes autoritats públiques. El present treball identifica les similituds i diferències de la criminalització d'aforats en ambdós països i discuteix si el debat actual per eliminar l'aforament es justifica en termes dels objectius que es pretén aconseguir.

[en] This work analyses the criminalisation of high public officials in the judicial practice of two countries – Spain and Brazil – following a change of legal jurisdiction in the prosecution system of both countries, called "privilege of court". This rule applies to people who, due to the importance of the public positions they occupy, are not prosecuted according to ordinary criminal procedures, before a judge or court, but before a higher court. In this work, I question whether this rule, object at the moment of a high criticism and strong debate, reinforces, in the criminal justice system, the impunity of those in power. For this study, empirical research was carried out in the judicial courts of each country – the Superior Court of Justice in Catalonia, as an example for Spain, and the Superior Court of Justice in Brazil – into the criminal procedures filed against high-level government officials between 2008 and 2016. The collected data was analysed from the theoretical frameworks of legal-criminal sociology and critical criminology, in particular the studies on the crimes of the powerful, in order not only to understand the origins and justifications of this law, but also to verify if - and to what degree - it affects the criminalisation of those in power and the selectivity of the criminal system for high public officials. This study identifies similarities and differences in the criminalisation of high- level government officials in both countries and discusses whether the present debate into the elimination of this law can reach its intended aims.