BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] En un context de canvi climàtic el present treball tracta d'abordar la resposta de la vegetació a les precipitacions mitjançant l'anàlisi de l'índex de vegetació de diferència normalitzada (NDVI) i les mètriques de fenologia de superficie (LPS, Land Surface Phenology) al Parc Natural del Carrascal de la Font Roja (FR) pel període 2000-2017. Els resultats mostren una tendència positiva en els valors mitjans anuals del NDVI al període d'estudi amb un canvi negatiu a partir del 2011 com a resposta al descens de les precipitacions en aquests últims anys. La longitud mitjana de l'estació de creixement (LOS) al Parc Natural és de l'orde de 174.7 ± 21.4 dies mostrant una tendència negativa significativa al 10%, la qual cosa indica un acurtament de la LOS degut a un retard de l'inici de l'estació (SOS) però principalment, per un avançament del final de l'estació (EOS) com a resposta d'una disminució en les precipitacions de primavera i en particular les de l'abril-maig.

[es] En un contexto de cambio climático el presente trabajo trata de abordar la respuesta de la vegetación a las precipitaciones mediante el análisis del el índice de vegetación de diferencia normalizada (NDVI) y las métricas de fenología de superficie (LPS, Land Surface Phenology) en el Parque Natural del Carrascal de la Font Roja (FR) para el periodo 2000-2017. Los resultados muestran una tendencia positiva en los valores medios anuales del NDVI en el periodo de estudio con un cambio negativo a partir del 2011 como respuesta al descenso de las precipitaciones en estos últimos años. La longitud media de la estación de crecimiento (LOS) en el Parque Natural es del orden de 174.7 ± 21.4 días mostrando una tendencia negativa significativa al 10% lo que indica un acortamiento de la LOS debido a un atraso en el inicio de la estación (SOS) pero principalmente a un adelantamiento del final de la estación (EOS) como respuesta a una disminución en las precipitaciones de primavera y en particular las de abril-mayo.
[ca] Les Comissions Provincials de Monuments van ser la primera institució encarregada de controlar el patrimoni alliberat després de la Desamortització de Mendizábal. Des de 1844 hi va haver moltes disposicions que van consolidar el coneixement sobre la gestió del patrimoni arqueològic, l'objectiu del qual va ser fomentar línies de treball que permeteren gestionar els descobriments realitzats. El present article analitza el recorregut legislatiu d'aquesta organització a la província d'Alacant i les seues actuacions directes des de la seua creació fins a 1899.

[es] Las Comisiones Provinciales de Monumentos fueron la primera institución encargada de controlar el patrimonio liberado tras la Desamortización de Mendizábal. Desde 1844 fueron muchas las disposiciones que cimentaron el conocimiento sobre la gestión del patrimonio arqueológico, cuyo objetivo fue fomentar líneas de trabajo que permitiesen gestionar los descubrimientos realizados. El presente artículo analiza el recorrido legislativo de esta organización en la provincia de Alicante y sus actuaciones directas desde su creación hasta 1899.
[ca] Per tal com que l'anàlisi dels vasos i dels elements formals ha sigut realitzat de manera més detallada en altres publicacions, allò que es pretén es plantejar una línia de treball vàlida que ens porte a un millor coneixement de la ceràmica ibèrica de les comarques meridionals d'Alacant, tenint present els antecedents de la investigació i les dades disponibles avui.

[es] Puesto que el análisis de los vasos y de los elementos formales ha sido realizado de manera más detallada en otras publicaciones, lo que se pretende es plantear una línea de trabajo válida que nos conduzca a un mejor conocimiento de la cerámica ibérica de las comarcas meridionales de Alicante, teniendo en cuenta los antecedentes de la investigación y los datos disponibles en la actualidad.
[ca] La disputa entre la memòria i l'oblit és la base de l'edificació de les societats i de la ciutat. On l'una avança, l'altre recula, i viceversa. Aquest article analitza la disputa entre la memòria i l'oblit del monument dels Màrtirs de la Llibertat d'Alacant, destruït per les autoritats franquistes.

[es] La disputa entre la memoria y el olvido es la base de la edificación de las sociedades y de la ciudad. Donde una avanza el otro retrocede y viceversa. Este artículo analiza la disputa entre la memoria y el olvido del Monumento de los Mártires de la Libertad de Alicante destruido por las autoridades franquistas.
[ca] S'ha estudiat la dieta del Mosquiter Comú Phylloscopus collybita durant la seva hivernada en una zona humida mediterrània (Parc Natural del Fondo, SE d'Espanya) mitjançant l'anàlisi del contingut dels pedrers de 17 individus que van morir accidentalment durant la captura per a anellament. La disponibilitat de las preses es va estimar a través de mostratges amb trampes d'aigua en dos hiverns. La major part de la dieta va estar composta per mosquits quironòmids que es van trobar en tots els individus analitzats i van representar aproximadament el 95% de les preses. Les mosques (Brachycera) van ser un dels taxons més capturats en les trampes, però representen menys del 0.5% de las preses trobades en els pedrers. L'aplicació de l'anàlisi composicional va revelar que existeix una selecció de preses altament significativa. Els mosquiters comuns sembla que seleccionen preses poc mòbils i amb distribució contagiosa, como els quironòmids, mentre que eviten preses capaces d'escapar ràpidament como les mosques.

[es] Se ha estudiado la dieta del Mosquitero Común Phylloscopus collybita durante su invernada en un humedal mediterráneo (Parque Natural de El Hondo, SE España) mediante el análisis del contenido de las mollejas de 17 individuos que murieron accidentalmente durante su captura para anillamiento. La disponibilidad de las presas se ha estimado a través de muestreos mediante trampas de agua en dos inviernos. La mayor parte de la dieta estuvo compuesta por mosquitos quironómidos que se encontraron en todos los individuos analizados y representaron aproximadamente el 95% de las presas. Las moscas (Brachycera) fueron uno de los taxones más capturados en las trampas, pero representan menos del 0.5% de las presas encontradas en las mollejas. La aplicación del análisis composicional reveló que existe una selección de presas altamente significativa. Los mosquiteros comunes parecen seleccionar presas poco móviles y con distribución contagiosa, como los quironómidos, mientras que evitan presas capaces de escapar rápidamente, como las moscas.
[ca] Els camps de conreu abandonats representen un llegat de l'activitat agrícola que es desenvolupava en gran part del territori del Parc Natural del Carrascar de la Font Roja fins mitjan del segle XX. La modificació de la superfície dels vessants de les muntanyes per a afavorir el cultiu de la terra en bancals o terraces ha anat transformant el paisatge de manera constant al llarg dels anys. És per això que s'ha decidit estudiar les diferents espècies de fauna que porten a terme la seua activitat en aquestes unitats de paisatge. Aquestos bancals compten actualment amb dinàmiques de sucessió de la vegetació alterades a conseqüència de la modificació de la coberta vegetal per l'ésser humà. Per això, s'ha realitzat un mostreig a través de la tècnica del fototrampeig, amb la finalitat de recaptar dades de freqüència d'aparició i elaborar una sèrie de propostes de gestió arran de les dades recollides.

[es] Los campos de cultivo abandonados representan un legado de la actividad agrícola desarrollada en gran parte del territorio del Parque Natural del Carrascal de la Font Roja hasta mediados del siglo XX. La modificación de la superficie de las laderas de los montes, que favorece el cultivo de la tierra en bancales o terrazas, ha ido transformando el paisaje de manera constante a lo largo de los años. Es por ello que se ha decidido estudiar las distintas especies de fauna que llevan a cabo su actividad en estas unidades de paisaje. Estos bancales cuentan actualmente con dinámicas de sucesión de la vegetación alteradas a consecuencia de la modificación de la cubierta vegetal por el ser humano. Para ello, se ha realizado un muestreo a través de la técnica del fototrampeo, con la finalidad de recabar datos de frecuencia de aparición y elaborar una serie de propuestas de gestión a raíz de los datos recogidos.
[ca] Les necròpolis ibèriques amb representacions de dames són el millor exponent de la societat del segle IV a. de C., organitzada entorn d'un oppidum la categoria del qual s'exhibeix en la tomba monumental. L'ostentació suscita violència i, per aixó, les escultures funeràries van ser destrossades. La Dama de Guardamar n'és un exemple interessant.

[es] Las necrópolis ibéricas con representaciones de damas son el mejor exponente de la sociedad del siglo IV a.C., organizada en torno a un oppidum cuya categoría se exhibe en la tumba monumental. La ostentación suscita violencia y, así, las esculturas funerarias fueron destrozadas. La Dama de Guardamar es un interesante ejemplo de ello.
[ca] A la nostra societat, la intel·ligència emocional (IE) té un paper determinant a l'hora de gestionar l'ajust personal. En relació amb la varietat existent entre els estudiants de formació professional, interessaria comprovar diferències en IE d'alumnes dels programes de qualificació professional inicial (PQPI) i cicles formatius (CF). Per tant, l'objectiu d'aquesta investigació fou conèixer l'existència de diferències estadísticament significatives en els nivells d'IE dels alumnes en funció del gènere (home o dona), del grup (PQPI i CF) i l'edat (15-17 anys, 18-20 anys i 21 anys o més). Els participants d'aquest estudi foren 201 alumnes espanyols de la Comunitat Valenciana de PQPI i CF i les dades es van obtindre dels qüestionaris TMMS-24 i EQ-i-S. A més, es va utilitzar un mètode correlacional amb disseny ex post facto retrospectiu comparatiu per analitzar-ne les dades: un ANOVA (edat) i dos proves t (gènere i grup). Els resultats obtinguts permeten identificar diferències estadísticament significatives en la categoria interpersonal en funció del curs i en la categoria reparació en funció del gènere. Per últim, es van mostrar diferències en les categories reparació i humor general en funció de les edats.

[es] En nuestra sociedad, la inteligencia emocional (IE) posee un papel relevante a la hora de gestionar el ajuste personal. Debido a la variedad existente entre los estudiantes de formación profesional, interesaría comprobar diferencias en IE de alumnos pertenecientes a programas de cualificación profesional inicial (PCPI) y ciclos formativos (CF). Por todo ello, el objetivo de la presente investigación fue conocer la existencia de diferencias estadísticamente significativas en los niveles de IE de los alumnos en función del género (hombre o mujer), del grupo (PCPI y CF) y de la edad (15-17 años, 18-20 años y 21 años o más). Los participantes de este estudio fueron 201 alumnos españoles de la Comunidad Valenciana de PCPI y CF, y los datos se obtuvieron mediante los cuestionarios TMMS-24 y EQ-i-S. A su vez, se utilizó un método correlacional con diseño ex post facto retrospectivo comparativo para analizar los datos: un ANOVA (edad) y dos pruebas t (género y grupo). Los resultados obtenidos permitieron identificar diferencias estadísticamente significativas en la categoría interpersonal en función del curso y reparación en función del género. Por último, se encontraron diferencias en las categorías reparación y humor general en función de las edades.
[ca] Aquest itinerari es desenvolupa pel llit fluvial del riu Polop. Recorre diferents paratges singulars situats al vessant nord de la Font Roja. Recorre el molí del Marqués, el castell de Barxell, un tram del riu Polop passant pel pas de la Mort i els Canalons fins arribar al racó de Sant Bonaventura. Finalment recorre part de l'antiga via del ferrocarril d'Alcoi a Alacant fins arribar al barri de Batoi.

[es] Este itinerario se desarrolla por el cauce del río Polop. Recorre diferentes parajes singulares situados en la vertiente norte de la Font Roja. Recorre el molino del Marqués, el castillo de Barxell, un tramo del río Polop pasando por el pas de la Mort y els Canalons hasta llegar al racó de Sant Buenaventura. Finalmente recorre parte de la antigua vía del ferrocarril de Alcoi a Alicante hasta llegar al barrio de Batoi.
[ca] El següent treball ofereix una revisió al voltant de les pràctiques pedagògiques queer, especialment dins de l'àmbit de llengua i la literatura. Un recorregut sobre les propostes que s'han fet en diverses facultats d'educació tant en l'àmbit anglosaxó com en el context espanyol. Partint que la literatura pot transmetre uns valors determinants, aquestes investigacions han experimentat amb propostes de lectures de temàtica LGTBQ. A continuació, es mostra una investigació realitzada en la Facultat d'Educació d'Alacant, en l'assignatura de Didàctica de la Lectura i de l'Escriptura, amb el propòsit principal d'incloure aquestes lectures diverses amb la finalitat de conscienciar als i les futures mestres de la importància d'afrontar aquests temes a l'aula de Primària, valorant i analitzant una sèrie d'àlbums il·lustrats i afavorint grups de discussió en torn a les obres i un hipotètic us. Les conclusions assenyalen que, malgrat que encara es manifesten algunes veus en contra, la majoria de l'alumnat es mostra receptiu a incloure en la seua pràctica docent futura estos temes; a més, es mostra predisposat a desenvolupar un pensament crític al voltant de les obres i la representació de la diversitat afectiva, sexual i de gènere dels textos.

[es] El siguiente trabajo ofrece una revisión en torno a las prácticas pedagógicas especialmente en el área de lengua y literatura. Un recorrido sobre las propuestas llevadas a cabo en diferentes facultades de educación tanto en el ámbito anglosajón como en el contexto español. Bajo la premisa de que la literatura puede transmitir unos determinados valores, estas investigaciones han experimentado con propuestas de lecturas de temática LGTBQ. A continuación, muestra una investigación llevada a cabo en la Facultad de Educación de Alicante, en la asignatura de Didáctica de la Lectura y de la Escritura, cuyo propósito principal consistía en incluir estas lecturas diversas con el fin de concienciar a los y las futuras maestras de la importancia de abordar estos temas en el aula de primaria, valorando y analizando una serie de álbumes ilustrados y favoreciendo grupos de discusión en torno a estas obras y a su posible uso. En las conclusiones se puede observar cómo, a pesar de que todavía se manifiestan algunas voces en contra, la mayoría del alumnado muestra su receptividad a incluir en sus clases estos temas; además se muestra predispuesto a desarrollar un pensamiento crítico en torno a las obras y a la representación de la diversidad afectivo-sexual y de género en los textos.
[ca] En els processos d'ensenyament-aprenentatge que tenen lloc a l'aula, com en qualsevol activitat humana, els aspectes referits a les emocions hi tenen una gran importància. En aquest context, en general, el centre d'atenció s'ha dirigit cap a l'alumnat, i no tant cap al professorat. El paper del professorat està determinat per la metodologia utilitzada, però aquest paper s'estableix no solament per raons pedagògiques, sinó també emocionals. En el cas de les metodologies actives, la transformació del paper tradicional del docent, des d'un de caire instruccional a un altre de caire orientador, comporta un determinat marc emocional que influeix i és influït per tot aquest procés. Conscients d'aquesta realitat, aquest estudi té com a objectiu aprofundir en la comprensió de les emocions percebudes pel professorat en actiu quan fa servir una metodologia activa a l'aula. En aquest sentit, s'ha seguit un enfocament qualitatiu amb l'ús d'un qüestionari obert elaborat ad hoc com a eina principal per a la recollida de dades. Aquest qüestionari ha sigut emplenat pels docents participants de manera virtual. Els resultats revelen que les emocions més significatives per al professorat han estat les positives, com ara l'entusiasme, la satisfacció i la diversió. Com a conclusió, l'estudi ressalta la importància de potenciar la dimensió emocional dels docents en la seua formació, especialment en relació amb l'acompliment del seu paper com a guia i orientador en el procés d'aprenentatge de l'alumnat.

[es] En los procesos de enseñanza-aprendizaje que se dan en el aula, como en cualquier actividad humana, los aspectos referidos a las emociones tienen una gran importancia. En este contexto, habitualmente el foco de atención se ha dirigido hacia el alumnado, y no tanto hacia el profesorado. Este último desarrolla un rol determinado según la metodología utilizada, pero dicho rol queda establecido no solo por cuestiones pedagógicas, sino también emocionales. En el caso de las metodologías activas, la transformación del rol tradicional del docente, de tipo instructivo a uno de tipo orientador, conlleva un determinado marco emocional que influye y es influenciado por todo ello. Conscientes de esta realidad, este estudio tiene como objetivo profundizar en la comprensión de las emociones percibidas por el profesorado en activo al utilizar una metodología activa en el aula. Para ello, se ha seguido un enfoque cualitativo, que ha tenido, como herramienta principal para la recogida de datos, un cuestionario abierto elaborado ad hoc. Este cuestionario ha sido cumplimentado por los docentes participantes de forma virtual. Los resultados revelan que las emociones más significativas para el profesorado fueron las positivas, tales como entusiasmo, satisfacción y diversión. Como conclusión, se pone de relieve la importancia de potenciar la dimensión emocional de los docentes en su formación, especialmente en relación al desempeño de su rol como guía y orientador en el proceso de aprendizaje del alumnado.
[ca] S'estudien els materials lítics en superfície procedents del Paraje Natural de Los Aljezares. L'objectiu és donar a conèixer el jaciment i valorar el seu interès en el context regional. Les dades obtingudes permeten establir la presència de materials adscrits al Paleolític mitjà i superior. Aquest enclavament aporta nova información al poblament de la conca mitjana del Vinalopó i proporciona un marc de comparació amb altres conjunts situats en els voltants d'aquesta.

[es] Se estudian los materiales líticos en superficie procedentes del Paraje Natural de Los Aljezares. El objetivo es dar a conocer el yacimiento y valorar su interés en el contexto regional. Los datos obtenidos permiten establecer la presencia de materiales adscritos al Paleolítico medio y superior. Este enclave aporta nueva información al poblamiento de la cuenca media del Vinalopó y proporciona un marco de comparación con otros conjuntos ubicados en las inmediaciones de la misma.
[ca] L'objectiu d'aquest article és reflexionar sobre el context de decadència i crisi econòmica del País Valencià als anys centrals del segle XVII, tot en relació als esdeveniments que afecten a Catalunya i el context general del Mediterrani. Per això hem abordat una revisió de la historiografia sobre el comerç i les seues relacions, així com els projectes polítics i els discursos de les institucions al respecte. La nostra recerca s'ha centrat en el cas del dret novíssim del general d'entrada i el vi que ens il·lustra sobre diferents veus i contrasta un discurs sobre decadència per observar contextos d'emprenedoria, oportunitats i capacitat d'adaptabilitat dels agents econòmics i polítics valencians entre 1626 i 1645. En definitiva, s'han contraposat discursos i visions que fan valdre noves narratives sobre el Regne de València a partir de veus fins ara silenciades.

[es] El objetivo de este artículo es reflexionar sobre el contexto de decadencia y crisis económica del País Valenciano en los años centrales del siglo XVII, en relación con Cataluña y el contexto general en el Mediterráneo. Para ello hemos elaborado una revisión de la historiografía sobre el comercio y sus relaciones, así como los proyectos políticos y los discursos de las instituciones al respeto. Nuestra investigación se ha centrado en el caso del derecho novísimo del general de entrada y el vino que nos muestra diferentes opiniones del momento y contrasta con el discurso sobre la decadencia, permitiendo observar contextos de emprendimiento, oportunidades y capacidad de transformación de los agentes económicos y políticos valencianos entre 1626 y 1645. En definitiva, se han contrapuesto discursos y visiones que ponen en valor nuevas narrativas sobre el Reino de Valencia a partir de voces hasta ahora silenciadas.
[ca] La comarca de la Marina presenta una sèrie de circumstàncies geomorfològiques, eòliques, històriques, socials, demogràfiques i culturals que han quedat reflectides en la llengua, els costums i la tradició dels seus habitants. El present article de caire divulgatiu vol fer una exposició sucinta de totes aquestes circumstàncies que expliquen com i per què el món de la mar ha deixat aquesta petjada tan pregona en un territori que s'aboca a la vida marítima des dels orígens del seu poblament. Una petjada que a hores d'ara s'esborra acceleradament per les noves condicions de vida, social i econòmiques que conflueixen al territori de la comarca i del país.

[es] La comarca de la Marina presenta una serie de circunstancias geomorfológicas, eólicas, históricas, sociales, demográficas y culturales que han quedado reflejadas en la lengua, las costumbres y la tradición de sus habitantes. El presente artículo de carácter divulgativo quiere dar una exposición sucinta de todas estas circunstancias que explican cómo y por qué el mundo de la mar ha dejado esta huella tan profunda en un territorio que se inclina a la vida marítima desde los orígenes de su poblamiento. Una huella que hoy en día se borra aceleradamente por las nuevas condiciones de vida, sociales y económicas, que confluyen en el territorio de la comarca y del país.
[ca] Des que es va crear el 1996 la Fundació Universitària L'Alcúdia d'Investigació Arqueològica, el jaciment de l'Alcúdia ha estat objecte tant de diverses intervencions arqueològiques, com d'un ampli programa d'adequació, renovació i modernització dels seus espais museístics. Hem dividit aquests avanços en dos capítols: en el primer, es mostra la nova lectura històrica de la Colonia Iulia Ilici Augusta obtinguda després dels últims treballs de camp i de la revisió dels fons documentals i materials d'antigues excavacions i, en el segon, es detallen els projectes de gestió museística, cultural i divulgativa empresos des de la creació de la Fundació fins als nostres dies.

[es] Desde que se creó en 1996 la Fundación Universitaria La Alcudia de Investigación Arqueológica, el yacimiento de L'Alcúdia ha sido objeto tanto de varias intervenciones arqueológicas, como de un amplio programa de adecuación, renovación y modernización de sus espacios museísticos. Hemos dividido estos avances en dos capítulos: en el primero, se muestra la nueva lectura histórica de la Colonia Iulia Ilici Augusta obtenida después de los últimos trabajos de campo y de la revisión de los fondos documentales y materiales de antiguas excavaciones y, en el segundo, se detallan los proyectos de gestión museística, cultural y divulgativa emprendidos desde la creación de la Fundación hasta nuestros días.
[ca] El segle XVIII a Guardamar va ser un moment de grans canvis: demogràfics, econòmics, socials, polítics i també religiosos. D'altra banda, va ser un moment en què van destacar carismàtics personatges en matèria de religió. Aquest article pretén analitzar les transformacions que es van donar al XVIII en diversos aspectes: construccions, manifestacions religioses, mentalitats i els personatges que les van protagonitzar.

[es] El siglo XVIII en Guardamar fue un momento de grandes cambios: demográficos, económicos, sociales, políticos y también religiosos. Por otro lado, fue un momento en que destacaron carismáticos personajes en materia de religión. El presente artículo pretende analizar las transformaciones que se dieron en el XVIII en diversos aspectos: construcciones, manifestaciones religiosas, mentalidades y los personajes que las protagonizaron.