BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] L'article es proposa, primer, repassar les raons històriques i geopolítiques que sostenen a l'Argentina una regulació lingüística monocèntrica en espanyol i posar en evidència les polítiques que habiliten la coexistència d'un control monocèntric i un discurs pluricèntric de la llengua espanyola. Seguidament, presenta algunes condicions teòrico-metodològiques importants per a l'estudi de l'espanyol com a llengua pluricèntrica, així com per a la descripció i anàlisi de l'estatus relatiu dels estàndards regionals. Finalment, en el marc de les pedagogies crítiques, explicarà per què cal aplicar a l'escola l'aparell metalingüístic a dades lingüístiques reals. La proposta intenta mostrar que l'ús de la gramàtica per al treball sobre la varietat dialectal permetria desmuntar les representacions desprestigiants que se li associen i així enfortir la identitat lingüística dels parlants.

[es] El artículo se propone, desde un enfoque glotopolítico, repasar, en primer lugar, la gestión de discursos de regulación lingüística monocéntrica en vínculo con razones estatales y trasnacionales, así como las políticas que habilitan la coexistencia de un control monocéntrico y un discurso pluricéntrico de la lengua española En especial, atenderá al impacto del solapamiento de discursos monocéntricos y pluricéntricos en la enseñanza escolar argentina y en las estrategias implementadas por esta institución para perpetuar representaciones desprestigiantes de las variedades y lenguas de la región. Luego, dará cuenta de algunas condiciones teórico metodológicas para el estudio del español como lengua pluricéntrica, y de las representaciones de los estándares regionales (variedades no dominantes), su descripción y su estatus relativo. Finalmente, mostrará alternativas de trabajo escolar que, apoyadas en las pedagogías críticas, permitan visibilizar en el aula tanto los aspectos políticos entrañados por las lenguas/variedades como la capacidad del aparato metalingüístico para validar la lengua en uso.
[ca] "Emily i Susan: sobrevolant la identitat" és un escrit que tractasobre l'error de voler posar l'Emily Dickinson en la identitatlesbiana. Així mateix, aprofundeix en la relació que tingué Emilyamb la identitat, i com es negà durant tota la seva vida a cauredins d'ella.

[es] Emily y Susan: sobrevolando la identidad" es un escritoque trata sobre el desatino que puede haber detrás delquerer meter a Emily Dickinson en la identidad lesbiana.Asimismo, ahonda en la relación que tuvo Emily conla identidad, y cómo se negó durante toda su vida aencajonarse dentro de ella.
[ca] L'article presenta el model conceptual d'Experiència Històrica (EH) de Meneses (2020) que sorgeix d'una recerca realitzada amb docents de secundària de Catalunya. La proposta proposa afavorir l'aprenentatge significatiu a partir de processos d'ensenyament que desenvolupin tres dimensions de l'EH: vivencial, cognitiva i aplicada. És una recerca qualitativa que analitza teories i pràctiques de tres docents d'escoles concertades de Catalunya, a partir dels resultats obtinguts de les observacions d'aula i de les entrevistes. Es va poder reconèixer la presència de diferents aspectes de l'EH en els discursos i en les pràctiques d'aquests docents, destacant-se la dimensió vivencial per sobre la cognitiva i aplicada. S'observa rellevància en els seus discursos i en les seves pràctiques, la inclusió de les vivències personals, d'històries familiars i del treball amb la memòria històrica en abordar els diferents continguts disciplinessis. Dos docents atorguen importància al procés cognitiu d'interpretació de fonts i a l'ús de procediments historiogràfics en les classes d'història.

[es] El artículo presenta el modelo conceptual de Experiencia Histórica (EH) de Meneses (2020) que surge de una investigación realizada con docentes de secundaria de Cataluña. La propuesta propone favorecer el aprendizaje significativo a partir de procesos de enseñanza que desarrollen tres dimensiones de la EH: vivencial, cognitiva y aplicada. Es una investigación cualitativa que analiza teorías y prácticas de tres docentes de escuelas concertadas de Cataluña, a partir de los resultados obtenidos de las observaciones de aula y de las entrevistas. Se pudo reconocer la presencia de distintos aspectos de la EH en los discursos y en las prácticas de estos docentes, destacándose la dimensión vivencial por sobre la cognitiva y aplicada. Se observa relevancia en sus discursos y en sus prácticas, la inclusión de las vivencias personales, de historias familiares y del trabajo con la memoria histórica al abordar los distintos contenidos disciplinares. Dos docentes otorgan importancia al proceso cognitivo de interpretación de fuentes y al uso de procedimientos historiográficos en las clases de historia.
[ca] Aquest article explora les connexions entre hospitalitat i poder en dos poemes escrits per les autores Chicanas contemporànies Pat Mora i Sandra Cisneros, i reflexiona sobre com denuncien la complicitat d'uns certs discursos i pràctiques hospitalàries amb l'opressió i l'exclusió. Tots dos poemes exploren la intersecció entre hospitalitat, poder i desigualtat, i incideixen en el diferencial de poder que subjau a tota relació d'hospitalitat. L'hospitalitat apareix en aquests dos poemes com una façana que oculta la marginalització i l'explotació, l'exclusió dels migrants i postmigrants i la submissió de les dones a través de formes d'autosacrifici. No obstant això, tots dos poemes revindiquen també l'hospitalitat i ofereixen formes textuals de generositat i cura, o una mena d'hospitalitat poètica, en la manera en què acullen diferents veus, lectors, i històries.

[es] Este artículo explora las conexiones entre hospitalidad y poder en dos poemas escritos por las autoras Chicanas contemporáneas Pat Mora y Sandra Cisneros, y reflexiona sobre cómo ambos denuncian la complicidad de ciertos discursos y prácticas hospitalarias con la opresión y la exclusión. Ambos poemas exploran la intersección entre hospitalidad, poder y desigualdad, e inciden en el diferencial de poder que subyace a toda relación de hospitalidad. La hospitalidad aparece en estos dos poemas como una fachada que oculta la marginalización y la explotación, la exclusión de los migrantes y posmigrantes y la sumisión de las mujeres a través de formas de autosacrificio. Sin embargo, ambos poemas revindican también la hospitalidad y ofrecen formas textuales de generosidad y cuidado, o una hospitalidad poética, en el modo en que acogen distintas voces, lectores, e historias.
[ca] Es presenten exemples reals del funcionament de l'eina de IA Chat GPT. S'ofereix l'explicació del desenvolupament de l'experimentació i se n'analitzen les virtuts i els dèficits.

[es] Se presentan ejemplos reales del funcionamiento de la herramienta de IA Chat GPT. Se ofrece la explicación del desarrollo de la experimentación y se analizan sus virtudes y déficits.
[ca] Aquest estudi explora les adaptacions didàctiques en les assignatures d'Interpretació dels graus de Traducció i Interpretació i les preferències dels estudiants, així com els avantatges i inconvenients percebuts pels estudiants de la docència presencial, semipresencial i a distància en les assignatures de la matèria d'Interpretació. L'estudi parteix d'una mostra de 122 estudiants d'assignatures d'interpretació des que es va declarar el confinament el març de 2020 fins a finals del primer semestre de 2021. Es van utilitzar qüestionaris amb preguntes tancades, obertes i de resposta múltiple, complint així les característiques dels estudis descriptius mixtos. Les dades obtingudes posen de manifest la preferència de mantenir la interacció directa amb els docents i companys, fins i tot en un context de pandèmia. Alhora que se sent un cert rebuig per les modalitats híbrides i a distància per les dificultats tècniques i de connexió, es destaquen els avantatges de poder evitar els desplaçaments i la major flexibilitat que ofereixen aquestes modalitats. Paraules clau: interpretació; COVID-19; docència a distància; docència semipresencial; didàctica de la interpretació

[es] Este estudio explora las adaptaciones didácticas en las asignaturas de Interpretación de los grados de Traducción e Interpretación y las preferencias de los estudiantes, así como las ventajas y desventajas percibidas por los estudiantes de la docencia presencial, semipresencial y a distancia en las asignaturas de la materia de Interpretación. El estudio parte de una muestra de 122 sujetos que cursaron asignaturas de interpretación desde que se declaró el confinamiento en marzo de 2020 hasta finales del primer semestre de 2021. La metodología empleada ha recurrido al uso de cuestionarios con preguntas cerradas, abiertas y de respuesta múltiple, por lo que reúne características de los estudios descriptivos mixtos. Los datos obtenidos ponen de manifiesto una preferencia por mantener la interacción directa con los docentes y compañeros incluso en un contexto de pandemia. Al tiempo que se produce cierto rechazo de las modalidades híbridas y a distancia por las dificultades técnicas y de conexión, se destacan las ventajas de poder evitar los desplazamientos y la mayor flexibilidad que estas ofrecen.
[ca] La microeconomia permet identificar aspectes clau en les decisions dels agents econòmics, no obstant això, és insuficient puix que les decisions no només es limiten als pactes entre les parts sinó també es veuen afectades per polítiques de govern i l'acompliment de la indústria. D'altra banda, l'anàlisi de la macroeconomia destaca l'existència de polítiques que incideixen en el desenvolupament del mercat tals com: controls de preus, nivell d'institucionalitat, barreres internacionals i oportunitats econòmiques. L'acord de maternitat subrogada és un mitjà que permet la mútua satisfacció de les parts: l'aspecte reproductiu / filial dels pares i l'aspecte econòmic de la mare subrogada. Els controls de preus i barreres internacionals afecten les mares gestants en múltiples formes, a més els efectes d'aquests controls varien en cada país. El Perú és una destinació potencial per al turisme reproductiu donat els baixos costos dels seus serveis mèdics i els alts estàndards de qualitat d'aquests, així com la jurisprudència uniforme que viabilitza els convenis de maternitat subrogada, sent el buit legal un inconvenient per a la realització d'aquest tipus d'actes. De legalitzar-se els acords de maternitat subrogada, el preu de la contraprestació dependrà de l'estat de necessitat de la dona i el seu cost d'oportunitat. Una regulació permissiva no sempre assegurarà un just intercanvi de recursos si no està recolzada per una adequada institucionalitat que incentivi la reproducció assistida com un dret de la persona.

[es] La microeconomía permite identificar aspectos clave en las decisiones de los agentes económicos, sin embargo, es insuficiente por cuanto las decisiones no sólo se limitan a lo pactado entre las partes sino también se ven afectadas por políticas de gobierno y el desempeño de la industria. Por otro lado, el análisis de la macroeconomía destaca la existencia de políticas que inciden en el desarrollo del mercado tales como: controles de precios, nivel de institucionalidad, barreras internacionales y oportunidades económicas. El acuerdo de maternidad subrogada es un medio que permite la mutua satisfacción de las partes: el aspecto reproductivo / filial de los padres y el aspecto económico de la madre subrogada. Los controles de precios y barreras internacionales afectan a las madres gestantes en múltiples formas, además los efectos de estos controles varían en cada país. El Perú es un destino potencial para el turismo reproductivo dado los bajos costos de sus servicios médicos y los altos estándares de calidad de estos, así como la jurisprudencia uniforme que viabiliza los convenios de maternidad subrogada, siendo el vacío legal un inconveniente para la realización de este tipo de actos. De legalizarse los acuerdos de maternidad subrogada, el precio de la contraprestación dependerá del estado de necesidad de la mujer y su costo de oportunidad. Una regulación permisiva no siempre asegurará un justo intercambio de recursos si no está respaldada por una adecuada institucionalidad que incentive la reproducción asistida como un derecho de la persona.
[ca] L'objectiu d'aquesta comunicació és fer una aproximació a la interpretació dels actes de parla indirectes produïts pels parlants russas en interaccions comunicatives en espanyol. Aquesta interpretació es realitzarà en funció de l'significat semàntic-pragmàtic que es construeix a través de la interacció dels recursos discursius, la prosòdia i el gest. Es tracta de la identificació d'aquests actes de parla en la interacció mitjançant els trets característics de gestos i prosòdia, que definim al llarg de el present treball. La interpretació dels actes de parla indirectes pretén resoldre diversos problemes en el marc de la comunicació intercultural: A) evitar els malentesos comunicatius; B) assolir els objectius comunicatius; C) resoldre conflictes comunicatius.

[es] El objetivo de esta comunicación es hacer una aproximación a la interpretación de los actos de habla indirectos producidos por las hablantes rusas en interacciones comunicativas en español. Dicha interpretación se realizará en función del significado semántico-pragmático que se construye a través de la interacción de los recursos discursivos, la prosodia y el gesto. Se trata de la identificación de dichos actos de habla en la interacción mediante los rasgos característicos de gestos y prosodia, que definimos a lo largo del presente trabajo. La interpretación de los actos de habla indirectos pretende resolver varios problemas en el marco de la comunicación intercultural: A) evitar los malentendidos comunicativos; B) alcanzar los objetivos comunicativos; C) resolver conflictos comunicativos.&nbsp;
[ca] Aquest article presenta i discuteix la influència del cristianisme en l'obra del filòsof brasiler Roberto Mangabeira Unger, que es presenta com un hereu i continuador del que entén ser l'ortodòxia occidental. Comença examinant la doble consciència cristiana representada en les interpretacions de Nietzsche (tenint la qüestió del ressentiment com a focus) i la d'Unamuno (centrada en el problema de l'agonia), totes dues preses en el seu sentit formador dels valors més característics de la civilització occidental. A continuació, analitzem la manera com Unger percep el desenvolupament i la traducció del cristianisme en la cultura romàntica que va florir en la modernitat europea. I, en la seva última part, el text reflexiona sobre la relació entre moral i política, tal com es desenvolupa, en el pensament d'Unger, en una institucionalitat democràtica específica. Concloem que un ordre sota el domini de l'experimentalisme democràtic s'adiu millor amb el potencial de realització de la identitat de l'home occidental.

[es] Este artículo presenta y discute la influencia del cristianismo en la obra del filósofo brasileño Roberto Mangabeira Unger, que se presenta como heredero y continuador de lo que considera la ortodoxia occidental. Comienza examinando la doble conciencia cristiana representada en las interpretaciones de Nietzsche (centrada en la cuestión del resentimiento) y Unamuno (centrada en el problema de la agonía), ambos tomados en su sentido de formadores de los valores más característicos de la civilización occidental. A continuación, se analiza el modo en que Unger ve el desarrollo y la traducción del cristianismo en la cultura romántica que floreció en la Europa moderna. Y en su apartado final, el texto reflexiona sobre la relación entre moral y política, tal y como se despliega en el pensamiento de Unger en una determinada institucionalidad democrática. Se concluye que un orden bajo el dominio del experimentalismo democrático se ajusta mejor al potencial de realización de la identidad del hombre occidental.
[ca] Les especialitzacions historiogràfiques, si bé són necessàries, sovint es troben inspirades en visions estereotipades i dicotòmiques que no sempre responen a la realitat històrica i poden repercutir negativament en l'anàlisi i, per tant, en el coneixement d'aquesta realitat. Una especialització excessiva en el món ru ral o en el món urbà es revela poc útil si només s'estudien els temes que accentuen el paper modernitzador de les ciutats i el paper poc dinàmic dels habitants del camp, cosa que fa cada vegada més difícil el qüestionament d'aquests tòpics. El mateix pot passar, en una altra escala, si es parteix de la idea que els processos modernitzadors només es podien donar en determina des àrees geogràfiques. És el que ha succeït recentment en el debat historio gràfic entorn de la revolució industriosa, que ha considerat marginal i irrelle vant del paper de l'Europa mediterrània en un procés d'aquest tipus. L'autora subratlla, a partir d'aquests dos exemples, la manca de diàleg histo riogràfic de les posicions que actualment dominen en els fòrums acadèmics respecte de l'obra pionera d'autors com Ernest Labrousse i Pierre Vilar a les dècades centrals del segle XX i fa una crida a les generacions més joves a parti cipar activament en aquests debats acadèmics.

[es] Entre la ruralidad y la urbanización: las dinámicas sociales en la Europa mediterránea Las especializaciones historiográficas, si bien son necesarias, a menudo se ins piran en visiones estereotipadas y dicotómicas que no siempre se correspon den con la realidad histórica y que pueden repercutir negativamente en el análisis y, por lo tanto, en el conocimiento de esta realidad. Una especializa ción excesiva en el mundo rural o en el mundo urbano se revela poco útil si solo se estudian los temas que acentúan el papel modernizador de las ciudades y el papel poco dinámico de los habitantes del campo, lo cual dificultaría cada vez más el cuestionamiento de estos tópicos. Lo mismo puede ocurrir, en otra escala, si se parte de la idea de que los procesos modernizadores solo podían darse en determinadas áreas geográficas; es lo que ha sucedido recientemente en el debate historiográfico en torno a la revolución industriosa, que ha con siderado marginal e irrelevante el papel de la Europa mediterránea en un proceso de este tipo. La autora subraya, a partir de estos dos ejemplos, la falta de diálogo historiográfico entre las posiciones que actualmente dominan en los fórums académicos y la obra pionera de autores como Ernest Labrousse y Pierre Vilar en las décadas centrales del siglo xx, y hace una llamada a las ge neraciones más jóvenes para que participen ctivamente en estos debates aca démicos.
[ca] Lucía Sánchez Saornil va ser una feminista anarquista, periodista i poeta. El 1936 va fundar Mujeres Libres, una organització de dones activa durant la guerra civil amb més de 20.000 membres. Des del 1938, al càrrec de secretària general de Solidaritat Internacional Antifeixista, va gestionar l'ajuda a Espanya des de l'exterior i, després de la derrota republicana, es va involucrar en l'assistència als exiliats espanyols a França. L'autora d'aquest article ha estat reconstruïda per la seva vida i el seu pensament a través de la comparació entre diferents tipus de fonts, recuperades en el transcurs d'investigacions realitzades en diversos arxius europeus. L'objectiu de la investigació va ser indagar a la figura de Lucía Sánchez Saornil, que durant molt de temps va romandre poc coneguda per a la historiografia, entrellaçant l'àmbit públic i polític amb aspectes relacionats amb l'àmbit personal de la seva vida, a fi de restituir-ne una visió de conjunt.

[es] Lucía Sánchez Saornil fue una feminista anarquista, periodista y poeta. En 1936 fundó Mujeres Libres, una organización de mujeres activa durante la guerra civil con más de 20.000 miembros. Desde 1938, en el cargo de secretaria general de Solidaridad Internacional Antifascista, gestionó la ayuda a España desde el exterior y, tras la derrota republicana, se involucró en la asistencia a los exiliados españoles en Francia. Su vida y su pensamiento han sido reconstruidos por la autora de este artículo a través de la comparación entre distintos tipos de fuentes, recuperadas en el transcurso de investigaciones realizadas en diversos archivos europeos. El objetivo de la investigación fue indagar en la figura de Lucía Sánchez Saornil, quien durante mucho tiempo permaneció poco conocida para la historiografía, entrelazando el ámbito público y político con aspectos relacionados con el ámbito personal de su vida, con el fin de restituir una visión de conjunto.
[ca] El tema de l'exposició es planteja al voltant del concepte de representació visual, analitzant des de la relació entre els mètodes de la perspectiva geomètrica, basats en conceptes projectius i teoremes enfront dels procediments intuïtius argumentats a la observanción visual i l'experiència intuïtiva, relacionats tots dos amb la definició de l'estil. En aquesta relació s'analitzen l'ús i la funció dels miralls a la pràctica de la pintura i les formulacions teòriques, en particular es desenvolupa el cas de la invenció de la perspectiva en el primer Renaixement.

[es] El tema de la exposición se plantea en torno al concepto de representación visual, analizándolo desde la relación entre los métodos de la perspectiva geomètrica, basados en conceptos proyectivos y teoremas frente a los procedimientos intuitivos argumentados en la observanción visual y la experiència intuitiva, relacionados ambos con la definición del estilo. En esa relación se analizan el uso y la función de los espejos en la pràctica de la pintura y las formulaciones teóricas, en particular se desarrolla el caso de la invención de la perspectiva en el primer Renacimiento.
[ca] El present article té com a objectiu analitzar les condicions de la desigualtat i les conseqüències socials de la pandèmia COVID-19 en comunitats indígenes d'Oaxaca, una entitat federativa de sud-est de Mèxic que registra una àmplia diversitat cultural i lingüística. La temàtica resulta pertinent si considerem que les respostes de les comunitats per revertir els efectes de l'actual pandèmia ens estan revelant antigues i noves desigualtats històriques. Per assolir l'objectiu traçat, en primer lloc, s'analitza la manera en què la desigualtat social s'ha gestat en les comunitats indígenes. Es conclou que aquesta desigualtat no és un defecte de les formes de vida comunitàries sinó una característica d'un llarg procés històric. En segon lloc, s'analitza la incidència de la pandèmia i, finalment, es reprèn la centralitat que adquireixen les resistències locals a on es barregen antics reclams i noves demandes col·lectives.

[es] Este artículo tiene como objetivo analizar las condiciones de la desigualdad social y su relación con la pandemia COVID-19 en comunidades indígenas de Oaxaca, una entidad federativa del sureste de México que registra una amplia diversidad cultural y lingüística expresada en 16 grupos étnicos. La temática resulta relevante ante las respuestas de las comunidades para revertir los efectos de la pandemia en donde se revelan antiguas y nuevas desigualdades históricas. No obstante, lejos del papel de víctimas, se están desplegando resistencias locales que reconfiguran subjetividades de rechazo al pensamiento universal y homogéneo de la pretendida modernidad que las coloca como "atrasadas" y "pre-modernas" que requieren civilizarse para mejorar sus condiciones sociales. Para alcanzar el objetivo trazado, en primer lugar, se analiza la manera en que la desigualdad se ha gestado en las comunidades indígenas. Se concluye que la desigualdad no es un defecto de la vida local sino una característica de un largo proceso histórico. En segundo lugar, se analiza la incidencia de la pandemia COVID-19. Por último, se retoma la centralidad de las resistencias locales en donde se entremezclan antiguos reclamos y nuevas demandas colectivas.