[ca] Aquesta tesi planteja un nou itinerari d'investigació per a l'aprenentatge a les organitzacions. Per fer-ho, proposa un nou model teòric que s'articula a partir de tres elements: aprenentatge organitzatiu, aprenentatge entre iguals i aprenentatge informal. El disseny metodològic del projecte s'ha estructurat entorn la idea de recollir i analitzar relats de persones, en què expliquen la seva experiència de socialització i aprenentatge en una organització; interpretar la narració que fan del propi aprenentatge, de l'aprenentatge institucional i del valor que atribueixen, en aquest procés, a la interacció no formal amb altres persones identificades com a iguals. És per aquest motiu que la proposta metodològica s'ha basat en l'observació participant, acompanyada d'entrevistes semi-estructurades. Mitjançant la tècnica etnogràfica, s'ha realitzat una immersió de nou mesos en un servei mèdic d'una organització sanitària de nivell II. A partir del treball de camp i del procés analític dels diferents registres recollits -registres d'observació, converses informals i entrevistes transcrites-, es desenvolupen sis línies de resultats: a) tendència a formalitzar per part de l'organització, b) predomini d'un discurs de cientificitat, c) caracterització contextual de la informalitat, d) conformació dinàmica de la igualtat, e) descripció de les transicions de rol i, f) pràctiques de legitimació. Com a principals conclusions destaquem: a) En la construcció de la igualtat a l'àmbit laboral es mobilitzen diferents marques de posició, que la doten de dinamisme contextual. b) No existeixen dues organitzacions, la formal i la informal, sinó que existeix un únic sistema de descodificació que és el que permet atribuir els diferents graus de formalitat que es van succeint i encavalcant en una organització. c) Les eines de mesura de l'aprenentatge organitzatiu són encara molt rudimentàries, amb poca capacitat per recollir els aprenentatges de tipus tàcit, implícit i clarament contextualitzats. d) El fet que la formalització sigui una pràctica de legitimació dificulta el reconeixement del valor dels aprenentatges informals. Malgrat aquesta manca de valor explícit associat, es detecta un clar predomini dels professionals per vincular-se i participar en activitats i contextos que afavoreixen l'aprenentatge informal, sovint associats a coneixements implícits. e) La igualtat i la proximitat de rol, afavoreixen la producció d'interaccions, idees, discussions, intercanvis, en contextos tant formals com informals.

[en] This thesis presents a new research pathway to organizational learning. To do this, it proposes a new theoretical model based on three elements: organizational learning, peer-to-peer learning and informal learning. The methodological design of the project has been structured around the idea of collecting and analysing stories of people talking about their own experience of socialization and learning within an organization, and interpreting the way they narrate their own learning, the institutional learning, and the value of the non-formal interaction with peers they attributed to this process. For this reason, the methodology is based on participant observation, together with semi-structured interviews. Using ethnographic techniques, there has been a nine-month immersion on a medical service organization care level II. Thanks to the field work and through the analysis of different records collected (observation records, informal conversations and transcribed interviews) the dissertation presents six types of results: a) formalizing trend from the organization, b) predominance of scientific language, c) contextual characterization of informality, d) dynamic peer construction, e) role transitions, and f) legitimation practices. The main conclusions of this thesis are: a) The construction of peer sense in the workplace mobilizes different placeholders, which provide it with their dynamic characteristics. b) The formal and the informal organization are both the same organization. There is just one system that allows workers to decode situations, attributing different levels of formality-informality in any possible context. c) The measuring tools for organizational learning are still rudimentary, with little capacity to collect the learning of tacit, contextualized and implicit knowledge. d) The fact that formalization is a practice of legitimation hinders the recognition of the value of informal learning. Despite the lack of explicit value associated, one can perceive a predominance of professionals to link up and participate in activities promoted in informal learning contexts, often associated with implicit knowledge. e) Peer interactions (equality and proximity based) help the production of ideas, discussions and exchanges, both in formal and informal contexts.