BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] INTRODUCCIÓ. L'escola ha d'adoptar les TIC per tal que estiguin al servei de l'aprenentatge i ha de vetllar perquè l'alumnat adquireixi la competència digital en el sentit ampli, incloent-hi una correcta gestió de la identitat digital. L'OCDE, en els seus diferents informes (2016, 2018, 2019), assenyala que un dels punts clau per tal d'aconseguir un alumnat competent digitalment és tenir un professorat que sigui competent digitalment. Els dos objectius generals d'aquesta investigació són: analitzar la gestió de la identitat digital i l'autopercepció de la competència digital docent en identitat digital del professorat dels centres educatius de primària dels nuclis urbans del Pallars Jussà, el Pallars Sobirà i l'Alta Ribagorça. MÈTODE. Es parteix d'una metodologia mixta que utilitza el qüestionari, creat i validat per aquesta recerca, i l'entrevista. Això permet una doble triangulació: de dades i de mètodes. RESULTATS. Aquesta recerca evidencia que, tot i que el professorat gestiona correctament la seva identitat digital, mostra un nivell bàsic-intermedi de competència digital en identitat digital. DISCUSSIÓ. Cal que millorin aspectes com la protecció de dades, la seguretat i la privacitat.

[es] INTRODUCCIÓN. La escuela debe adoptar las TIC para que estén al servicio del aprendizaje y debe velar por que el alumnado adquiera la competencia digital en el sentido amplio, incluyendo una correcta gestión de la identidad digital. La OCDE, en sus diferentes informes (2016, 2018, 2019), señala que uno de los puntos clave para conseguir un alumnado competente digitalmente es tener un profesorado que sea competente digitalmente. Los dos objetivos generales de esta investigación son: analizar la gestión de la identidad digital y la autopercepción de la competencia digital docente en identidad digital del profesorado de los centros educativos de primaria de los núcleos urbanos del Pallars Jussà, el Pallars Sobirà y la Alta Ribagorza. MÉTODO. Se parte de una metodología mixta que utiliza el cuestionario, creado y validado por esta investigación, y la entrevista. Esto permite una doble triangulación: de datos y de métodos. RESULTADOS. Esta investigación evidencia que, aun cuando el profesorado gestiona correctamente su identidad digital, muestra un nivel básico-intermedio de competencia digital en identidad digital. DISCUSIÓN. Es necesario que mejoren aspectos como la protección de datos, la seguridad y la privacidad.
[ca] Aquesta contribució es planteja el potencial didàctic de la poesia visual. Se'n fa una breu revisió historiogràfica que en justifica el valor patrimonial i se sintetitzen algunes aportacions cabdals de la didàctica de la literatura en aquest àmbit. S'exposen cinc tallers de poesia visual; es documenten i se n'analitzen diversos incidents crítics mitjançant les metodologies clíniques, els quals propicien una revisió permanent de les propostes de mediació. Aquest procés reflexiu permet respondre tres preguntes de recerca i esbossar orientacions didàctiques: Quant als objectius i criteris que han de regir la tria de poemes visuals per a llegir amb infants, es considera que s'ha d'optar per un corpus eclèctic en estratègies i figures retòriques, representatiu de diverses èpoques, incloent també la contemporaneïtat. Es planteja si la poesia visual pot propiciar estratègies de lectura necessàries per a d'altres contextos i s'argumenta que potencia habilitats lectores intermedials, metareflexives i crítiques. Quant al foment de la creativitat dels infants, es defensa la necessitat de mantenir el caràcter experimental i disruptiu propi de la poesia visual a l'hora de fer-ne la transposició, per tal que les propostes didàctiques no esdevinguin imitatives. Finalment, s'apunten noves línies d'innovació didàctica.

[es] Esta contribución plantea el potencial didáctico de la poesía visual. Se hace una breve revisión historiográfica que justifica su valor patrimonial y se sintetizan algunas aportaciones primordiales de la didáctica de la literatura en este ámbito. Se exponen cinco talleres de poesía visual y se documentan y analizan incidentes críticos mediante las metodologías clínicas, los cuales propician una revisión permanente de las propuestas de mediación. Este proceso reflexivo permite responder tres preguntas de investigación y esbozar orientaciones didácticas: En cuanto a los objetivos y criterios que deben regir la selección de poemas visuales para leer con niños y niñas, se considera que se debe optar por un corpus ecléctico en estrategias y figuras retóricas, representativo de diversas épocas, incluyendo también la contemporaneidad. Se plantea si la poesía visual puede propiciar estrategias de lectura necesarias en otros contextos y se argumenta que potencia habilidades lectoras intermediales, metarreflexivas y críticas. En cuanto al fomento de la creatividad de niños y niñas, se defiende la necesidad de mantener el carácter experimental y disruptivo propio de la poesía visual a la hora de realizar su transposición, para que las propuestas didácticas no resulten imitativas. Por último, se apuntan nuevas líneas de innovación didáctica.
[ca] Cuidar del planeta és una responsabilitat comuna, per això, el diàleg intercultural és ara més necessari que mai. Aquest article pretén analitzar eines desenvolupades a Guatemala que promouen la democratització de la comunicació, l'aprenentatge mutu i l'acció política col·lectiva per a garantir els drets dels Pobles Indígenes. Aquest anàlisi vol brindar l'oportunitat d'aprendre de veus absents als nostres mitjans de comunicació, fomentar la cooperació i promoure la crítica a les polítiques dels nostres països que fomenten un sistema desigual i injust a escala local i global.

[es] Cuidar del planeta es una responsabilidad común, para ello, el diálogo intercultural es ahora más necesario que nunca. Este artículo pretende analizar herramientas desarrolladas en Guatemala que promueven la democratización de la comunicación, el aprendizaje mutuo y la acción política colectiva para garantizar los derechos de los Pueblos Indígenas. Este análisis tiene el fin de brindar una oportunidad de aprender de voces ausentes en nuestros medios de comunicación, fomentar la cooperación y promover la crítica a las políticas de nuestros países que fomentan un sistema desigual e injusto a escala local y global.
[ca] Tota notícia o article hauria de respondre a les 5W i 1H, de l'anglès: What, Who, Where, When, Why i How. En aquest article parlarem sobre fer recerca, sobre investigar, i ho farem responent punt per punt cadascuna d'aquestes preguntes.

[es] Toda noticia o artículo tendría que responder a las 5W y 1H, del inglés: What, Who, Where, When, Why y How. En este artículo hablaremos sobre la investigación científica, y lo haremos respondiendo punto por punto cada una de estas preguntas.
[ca] Els autors d'aquest article estudien la hist.ria del capital humà a Grècia durant els segles xix i xx i investiguen les capacitats numèriques de la població tant en l'àmbit nacional com regional. A més, comproven l'efecte de la igualtat entre homes i dones, així com de factors geogràfics, demogràfics i socioecon.mics, com ara l'especialització agrícola (cultius, bestiar), el desenvolupament del comerç i la indústria, la urbanització i la migració, sobre les capacitats numèriques. Constaten que a Grècia la bretxa de gènere està altament correlacionada amb la capacitat numèrica i el seu efecte s'esvaeix al voltant de 1910, i demostren que l'orientació marítima de les economies insulars era en gran part complementària amb el capital humà numèric primerenc i l'augment de la igualtat de gènere.

[es] Los autores de este artículo estudian la historia del capital humano en Grecia durante los siglos xix y xx, e investigan las capacidades numéricas de la población tanto a nivel nacional como regional. Además, comprueban el efecto de la igualdad entre hombres y mujeres, así como de factores geográficos, demográficos y socioeconómicos, como la especialización agrícola (cultivos, ganado), el desarrollo del comercio y la industria, la urbanización y la migración, sobre las capacidades numéricas. Constatan que, en Grecia, la brecha de género está altamente correlacionada con la capacidad numérica, y su efecto se desvanece alrededor de 1910, y demuestran que la orientación marítima de las economías insulares era en gran medida complementaria con el capital humano numérico temprano y el aumento de la igualdad de género.
[ca] En aquest article presentem una síntesi d'alguns dels resultats obtinguts en una investigació sobre la percepció de l'alumnat sobre la freqüència d'avaluació acadèmica, duta a terme amb estudiants de diverses universitats públiques i privades romaneses. L'objectiu fonamental d'aquesta investigació va ser analitzar el procés de l'avaluació acadèmica en un conjunt de components avaluades, mètodes d'avaluació, percepció de l'alumnat sobre l'objectivitat de l'avaluació i la qualitat de les activitats didàctiques. Es presenten aquí només les opinions obtingudes en l'aplicació de dos ítems que tracten sobre la freqüència de les activitats d'avaluació i la manera com ha de fer-se l'avaluació (més sovint, d'igual freqüència, amb menor freqüència). Les respostes de l'alumnat participant revelen que la freqüència de l'avaluació està relacionada en gran mesura amb el rendiment acadèmic.

[es] En este artículo presentamos una síntesis de algunos de los resultados obtenidos en una investigación acerca de la percepción del alumnado sobre la frecuencia de evaluación académica, realizada con estudiantes de varias universidades públicas y privadas rumanas. El objetivo fundamental de esta investigación fue analizar el proceso de la evaluación académica en un conjunto de componentes evaluadas, métodos de evaluación, percepción del alumnado sobre la objetividad de la evaluación y la calidad de las actividades didácticas. Se presentan aquí sólo las opiniones obtenidas en la aplicación de dos ítems que tratan sobre la frecuencia de las actividades de evaluación y la manera como debe hacerse la evaluación (más a menudo, de igual frecuencia, con menor frecuencia). Las respuestas del alumnado participante revelan que la frecuencia de la evaluación está relacionada en gran medida con el rendimiento académico.
[ca] Aquest estudi pretén examinar les perspectives dels propietaris i directors generals d'empreses familiars a l'Argentina sobre els temes i elements necessaris a incloure en un protocol familiar que millori la continuïtat de l'empresa familiar. El nostre model connecta tant la Teoria de l'Agència com la Teoria de l'Administració amb el protocol centrant-se en el seu impacte en la continuïtat. Les dades s'han recollit a través d'una enquesta realitzada a 220 empreses familiars de l'Argentina. S'ha emprat la modelització d'equacions estructurals per verificar el model. La percepció dels enquestats indica que un protocol familiar ajuda la continuació d'una empresa familiar quan inclou normes que redueixen els problemes d'agència i promouen el comportament de la gestió. La regulació de la formació del consell i la gestió de les relacions família-empresa són normes que porten a reduir els problemes d'agència. Per tant, es considera un mecanisme eficient per evitar o resoldre conflictes sense efectes perjudicials. Els elements que avalen la conducta de gestió inclouen aquells que faciliten l'aparició d'una perspectiva compartida, un sentit de pertinença, valors, principis, tradicions i cultura tant pel que fa al contingut com al procés. En conseqüència, les dues teories serien complementàries.

[es] Este estudio busca examinar las perspectivas de propietarios y directores generales de empresas familiares en Argentina sobre los temas y elementos necesarios a incluir en un protocolo familiar que potencie la continuidad de la empresa familiar. Nuestro modelo conecta tanto la Teoría de la Agencia como la Teoría de la Administración con el protocolo, centrándose en su impacto en la continuidad. Los datos han sido recolectados a través de una encuesta realizada a 220 empresas familiares de Argentina. Se ha utilizado el modelado de ecuaciones estructurales para verificar el modelo. La percepción de los encuestados indica que un protocolo familiar ayuda a la continuación de una empresa familiar cuando incluye normas que disminuyen los problemas de agencia y promueven un comportamiento de gestión. La regulación de la formación de directorios y la gestión de las relaciones entre las empresas familiares y las empresas son normas que conducen a reducir los problemas de agencia. Por tanto, se considera un mecanismo eficaz para evitar o resolver conflictos sin efectos perjudiciales. Los elementos que respaldan la conducta de gestión incluyen aquellos que facilitan el surgimiento de una perspectiva compartida, un sentido de membresía, valores, principios, tradiciones y cultura relacionados tanto con el contenido como con el proceso. En consecuencia, las dos teorías serían complementarias.
[ca] La Història, com a ciència, ha desconfiat tradicionalment de la Literatura. El terreny del qual "realment va ocórrer" no podia conviure fàcilment amb el regne de la creació literària i la ficció. No obstant això, algunes obres literàries deixen una marca indeleble en la societat de la seva època, formen part de la Història tant com l'economia, els equilibris de poder o l'evolució demogràfica d'un territori. I són una font essencial per al coneixement del passat, encara que es nodreixin sobretot de relats imaginats, emocions, personatges de ficció. Obres com La forja d'un rebel, d'Arturo Barea, però també la literatura amb una menor empremta autobiogràfica són, a més d'una font de gran valor per a la recerca, un excel·lent útil per a l'ensenyament de la Història sobre el qual encara no s'ha reflexionat prou.

[es] La Historia, como ciencia, ha desconfiado tradicionalmente de la Literatura. El terreno de lo que "realmente ocurrió" no podía convivir fácilmente con el reino de la creación literaria y la ficción. Sin embargo algunas obras literarias dejan una huella indeleble en la sociedad de su época, forman parte de la Historia tanto como la economía, los equilibrios de poder o la evolución demográfica de un territorio. Y son una fuente esencial para el conocimiento del pasado, aunque se nutran sobre todo de relatos imaginados, emociones, personajes de ficción. Obras como La forja de un rebelde, de Arturo Barea, pero también la literatura con una menor impronta autobiográfica son, además de una fuente de gran valor para la investigación, un excelente útil para la enseñanza de la Historia sobre el que todavía no se ha reflexionado suficientemente.
[ca] El principi del segle XX va marcar l'inici d'una evolució en el model de dona que va donar lloc a una transformació en les relacions de gènere que havien existit fins aquell moment. De mica en mica, el "món femení" es va anar incorporant a esferes atribuïdes al masculí, com és el cas dels diaris i la premsa. Partint d'aquestes qüestions, aquest article proposa una anàlisi de la correspondència que vint-i-cinc dones periodistes van enviar a Miguel de Unamuno durant la primera meitat del segle XX. La selecció s'ha realitzat dins el conjunt epistolar femení, que es conserva a la Casa-Museo Unamuno de la Universidad de Mitjançant una perspectiva metodològica qualitativa, es pretén reflexionar sobre les idees, inquietuds i preocupacions que aquestes periodistes van compartir amb el famós escriptor espanyol. Els resultats obtinguts permeten realitzar una aproximació a les maneres de pensar i de viure de les primeres dones que van començar a exercir com a periodistes durant l'època unamuniana.

[es] El inicio del siglo XX marcó el comienzo de la evolución en el modelo de mujer, dando lugar a una transformación en las relaciones de género que habían existido hasta ese momento. Poco a poco el "mundo femenino" se fue incorporando a facetas atribuidas al masculino, como es el caso de su presencia en las redacciones de los periódicos. Partiendo de estas cuestiones se propone el análisis de la correspondencia que veinticinco mujeres periodistas enviaron a Miguel de Unamuno, en la primera mitad del siglo XX. La selección ha sido realizada dentro del conjunto epistolar femenino que se conserva en la Casa-Museo Unamuno de la Universidad de Salamanca. Mediante una perspectiva metodológica cualitativa, se pretende reflexionar sobre las ideas, inquietudes y preocupaciones que estas periodistas compartieron con el famoso escritor español. Los resultados obtenidos permiten realizar un acercamiento a los modos de pensar y de vivir de las primeras mujeres que comienzan a ejercer la labor periodística en la época unamuniana.
[ca] L'article que ens ocupa pretén desglossar la quotidianitat d'uns subjectes considerats en risc d'exclusió social. La informació que s'hi presenta és fruit d'un treball etnogràfic de més d'un any, en què es va analitzar el dia a dia dels treballadors de la construcció de la ciutat de Terrassa, província de Barcelona. Veurem que, per al nostre grup d'estudi, la noció de treball és fonamental a l'hora d'ordenar gran part de les significacions quotidianes. En aquest sentit, mitjançant una anàlisi que consideri el treball com a punt de referència, es buscarà un doble objectiu. En primer lloc, volem visualitzar —i denunciar— la situació socioeconòmica d'uns individus que, en pocs anys, han passat de ser entitats que personificaven l'èxit del model de classe mitjana a integrar el constant risc d'exclusió social com a un element més a gestionar durant la seva rutina diària. En segon lloc, una vegada descrita en profunditat la quotidianitat precària dels nostres informants, aplicarem al nostre cas d'estudi el model de medició tridimensional del risc d'exclusió social que proposa Linares (2008: 146).

[es] El artículo que nos ocupa pretende desglosar la cotidianidad de unos sujetos considerados en riesgo de exclusión social. La información presentada es fruto de un trabajo etnográfico de más de un año, en el que se analizó el día a día de los trabajadores de la construcción de la ciudad de Terrassa, provincia de Barcelona. Veremos que, para nuestro grupo de estudio, la noción de trabajo es fundamental a la hora de ordenar gran parte de las significaciones cotidianas. En este sentido, mediante un análisis que considere el trabajo como punto de referencia, se buscará alcanzar un doble objetivo: En primer lugar visibilizar –y denunciar– la situación socioeconómica de unos individuos que, en pocos años, han pasado de ser entidades que personificaban el éxito del modelo de clase media, a integrar el constante riesgo de exclusión social como un elemento más a gestionar durante su rutina diaria. En segundo lugar, una vez descrita en profundidad la cotidianidad precaria de nuestros informantes, se aplicará a nuestro caso el modelo de medición tridimensional del riesgo de exclusión social que propone Linares (2008: 146).
[ca] Encara que en un nombre inferior als de caràcter informatiu, CORDIAM permet l'accés a un conjunt de textos catalogats com a "documents publicitaris i anuncis varis", que facilita a l'investigador, dins del marc teòric i metodològic de les tradicions discursives, rastrejar usos especialitzats característics d'aquests contextos de caràcter infopersuasiu. Aquest estudi parteix d'una perspectiva variacionista i fa ús del corpus d'anuncis impresos facilitat per CORDIAM per als segles XVIII i XIX, per tal d'analitzar les eleccions lingüístiques que conformen la macroestructura d'aquestes pràctiques discursives en funció de les relacions cost-benefici, els vincles interpersonals, així com els factors sociolingüístics i emocionals, que aniran configurant diferents tipologies d'anuncis en funció del perfil concepcional (distància vs. immediatesa comunicatives) i de l'adequació pragmàtica als objectius comunicatius. Aquests paràmetres determinaran solucions sintàctiques diferenciades per a les diferents seqüències, tant descriptives com instruccionals. Els resultats obtinguts permeten establir un contrast amb construccions lingüístiques trobades per a la mateixa tipologia en publicacions periòdiques espanyoles en les quals la macroestructura de l'anunci imprès determinava la presència de mecanismes gramaticals vinculats a ella, com ara el futur de subjuntiu i el gerundi adjectival, de caràcter residual en l'època.

[es] Aunque en un número menor a los de carácter informativo, CORDIAM permite el acceso a un conjunto de textos catalogados como "documentos publicitarios y anuncios varios", que facilita al investigador, dentro del marco teórico y metodológico de las tradiciones discursivas, rastrear usos especializados caracterizadores de estos contextos de carácter infopersuasivo. Este estudio, partiendo de una perspectiva variacionista y del corpus de anuncios impresos facilitado por CORDIAM para los siglos XVIII y XIX, analiza las elecciones lingüísticas que conforman la macroestructura de estas prácticas discursivas en función de las relaciones coste-beneficio, los vínculos interpersonales, así como los factores sociolingüísticos y emocionales, que irán configurando diferentes tipologías de anuncios en función del perfil concepcional (distancia vs. inmediatez comunicativas) y de la adecuación pragmática a los objetivos comunicativos. Estos parámetros determinarán soluciones sintácticas diferenciadas para las distintas secuencias, tanto descriptivas como instruccionales. Los resultados obtenidos permiten establecer un contraste con construcciones lingüísticas halladas para la misma tipología en publicaciones periódicas españolas en las que la macroestructura del anuncio impreso determinaba la presencia de mecanismos gramaticales vinculados a ella, tales como el futuro de subjuntivo y el gerundio adjetival, de carácter residual en la época.