[ca] L'article presenta els resultats del projecte "Causes d'abandonament en els estudis de grau de la Universitat de Saragossa", promogut per l'Institut de Ciències de l'Educació i el Vicerectorat d'Estudiants d'aquesta universitat, amb l'objectiu de conèixer l'índex d'abandonament universitari des de la implantació de l'Espai Europeu d'Educació Superior (EEES), així com les seves causes i les seves possibles estratègies de prevenció. D'aquesta manera, s'ha partit d'un enfocament empírico-descriptiu, utilitzant tècniques d'investigació quantitatives i qualitatives, concretament la revisió d'estadístiques preexistents, una enquesta realitzada per 128 alumnes que van abandonar els seus estudis de grau a la Universitat de Saragossa, i un grup de discussió comunicatiu amb coordinadors de les titulacions. Els resultats demostren que l'abandonament total no és significatiu, amb un escàs 3%, mentre que l'abandonament parcial sembla ser una pràctica més abundant, que arriba a afectar el 24% dels estudiants de grau. La multidimensionalitat causal sembla ser l'explicació del perquè els alumnes senyalen els factors extraacadèmics, com la incompatibilitat laboral, i els docents, elements acadèmics com la falta de motivació o l'existència d'un perfil inadequat d'accés a les titulacions. Les propostes de millora se centren a continuar amb les metodologies d'avaluació contínua de l'EEES, intentant compatibilitzar-les amb la no-presencialitat, una millor orientació de l'estudiant en les etapes prèvies, o el desenvolupament de pràctiques motivadores des de la Universitat, com els cursos zero, clubs d'estudiants, o el projecte mentor.

[es] El artículo presenta los resultados del proyecto "Causas de abandono en los estudios de grado de la Universidad de Zaragoza", promovido por el Instituto de Ciencias de la Educación y el Vicerrectorado de Estudiantes de esta universidad, con el objetivo de conocer el índice de abandono universitario desde la implantación del Espacio Europeo de Educación Superior (EEES), así como sus causas y sus posibles estrategias de prevención. Para ello se ha empleado un enfoque empírico descriptivo, utilizando técnicas de investigación cuantitativas y cualitativas, concretamente la revisión de estadísticas preexistentes, una encuesta realizada por 128 alumnos y alumnas que abandonaron sus estudios de grado en la Universidad de Zaragoza, y un grupo de discusión comunicativo con coordinadores de las titulaciones. Los resultados demuestran que el abandono total no es significativo, con apenas un 3%, mientras que el abandono parcial parece ser una práctica más abundante, que llega a afectar al 24% de los estudiantes de grado. La multidimensionalidad causal parece ser la explicación de que los alumnos aludan a factores extraacadémicos, como la incompatibilidad laboral, y los docentes a elementos académicos como la falta de motivación o la existencia de un perfil inadecuado de acceso a las titulaciones. Las propuestas de mejora se centran en continuar con las metodologías de evaluación continua del EEES, tratando de compatibilizarlas con la no presencialidad, una mejor orientación del estudiante en etapas previas, o el desarrollo de prácticas motivadoras desde la Universidad, como cursos cero, clubs de estudiantes, o el proyecto mentor.