BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] L'article compara les contribucions de Veena Das a l'estudi de la violència amb les narratives de víctimes d'assetjament sexual a escoles. Inicialment, presenta la manera com Das comprèn el fenomen de la violència per, a partir d'aquí, emmarcar els assetjaments sexuals com a fets que configuren la trajectòria de vida de les víctimes. També es presenten discussions sobre el caràcter col·lectiu d'aquesta violència i sobre el rol de víctima. L'escrit conclou indicant mecanismes que faciliten un procés de reparació dels danys.

[es] Este artículo compara las aportaciones de Veena Das al estudio de la violencia con los relatos de las víctimas de acoso sexual en las escuelas. Inicialmente, presenta la forma en que Das entiende el fenómeno de la violencia y, a partir de ahí, enmarca el acoso sexual como algo que conforma la trayectoria vital de las víctimas. También discute la naturaleza colectiva de esta violencia y el lugar de la víctima. El artículo concluye indicando los mecanismos que facilitan un proceso de reparación de daños.
[ca] La intel·ligència artificial (IA) ha revolucionat l'àmbit legal, millorant l'eficiència i la precisió en la gestió de casos i l'anàlisi de dades jurídiques. L'any 2018, la Universitat Autònoma de Xile va introduir el Minor en Intel·ligència Artificial i Dret, un programa pioner que prepara els futurs professionals per afrontar aquests canvis tecnològics. Aquest programa contribueix als Objectius de Desenvolupament Sostenible (ODS), promovent una educació de qualitat, la innovació, la reducció de les desigualtats i el reforçament d'institucions jurídiques. Aquest estudi avalua la implementació del programa i el seu impacte, basant-se en enquestes realitzades a estudiants i docents durant el primer semestre de 2024.

[es] La inteligencia artificial (IA) ha revolucionado el ámbito legal, mejorando la eficiencia y precisión en la gestión de casos y análisis de datos jurídicos. En 2018, la Universidad Autónoma de Chile introdujo el Minor en Inteligencia Artificial y Derecho, un programa pionero que prepara a los futuros profesionales para enfrentar estos cambios tecnológicos. Este programa contribuye a los Objetivos de Desarrollo Sostenible (ODS), promoviendo una educación de calidad, innovación, reducción de desigualdades y fortalecimiento de instituciones jurídicas. Este estudio evalúa la implementación del programa y su impacto, basado en encuestas realizadas a estudiantes y docentes durante el primer semestre de 2024.
[ca] La literatura, més que llibres és el nom d'un espai web pensat com a suport a les clases presencials de literatura de 3r i 4t d'ESO. L'objectiu és presentar d'una manera atractiva les diferents etapes, els autors i les obres de la literatura catalana i treballar-los a partir d'activitats pràctiques que permetin a l'alumnat introduir-s'hi de manera actual. La finalitat d'aquest estudi és posar en contacte l'alumnat amb algunes èpoques, autors, personatges, obres, etc. significatius de la nostra literatura, en certa manera encara força vigents en l'actualitat. Una idea important que ha guiat aquest projecte ha estat la de connectar el passat amb el present i fer veure a l'alumnat l'actualitat de molts dels clàssics. El lloc està organitzat cronològicament en quatre cursos i cadascun d'ells s'estructura en diferents temes. S'ha fet una selecció, evidentment discutible, d'etapes, autors i obres per a cadascun dels períodes de la literatura catalana, dels quals se'n proposa el treball a partir dels diferents recursos que permet utilitzar el suport moodle que s'ha fet servir: PowerPoints, enllaços a pàgines web, qüestionaris, cançons, vídeos, etc.

[es] La literatura, más que libros es el nombre de un espacio web pensado como apoyo a las clases presenciales de literatura de 3er y 4to de ESO. El objetivo es presentar de una manera atractiva las diferentes etapas, los autores y las obras de la literatura catalana y trabajarlos a partir de actividades prácticas que permitan al alumnado introducirse al tema de manera actual. La finalidad de este estudio es poner en contacto al alumnado con algunas épocas, autores, personajes, obras, etc., significativos de nuestra literatura, en cierto modo aun vigentes en la actualidad. Una idea importante que ha guiado este proyecto ha sido la de conectar el pasado con el presente, y hacer ver al alumnado la actualidad de muchos de los clásicos. El lugar está organizado cronológicamente en cuatro cursos y cada uno de ellos se estructura entorno a diferentes temas. Se ha hecho una selección, evidentemente discutible, de etapas, autores y obras para cada uno de los períodos de la literatura catalana, para los cuales se propone el trabajo a partir de los diferentes recursos que permite utilizar el soporte moodle que se ha usado: PowerPoints, enlaces a páginas web, cuestionarios, canciones, vídeos, etc.
[ca] Atenent a la situació socioeconòmica actual, a l'escola ens hem proposat treballar transversalment el valor de la resiliència. Cal educar les noves generacions per saber afrontar reptes, per ser capaços de donar resposta a situacions difícils amb coratge, creativitat i d'una manera positiva. Hem volgut emmarcar-lo en una realitat quotidiana, propera, allunyada de dramatismes, perquè és en del dia a dia on podem formar persones amb recursos, obertes al canvi i fins i tot amb sentit de l'humor per a encaixar les adversitats d'una manera resilient. Hem establert una dinàmica que ha arribat a tota la comunitat educativa (alumnes, pares i famílies) des d'una perspectiva vivencial propera que ha prioritzat l'exemplaritat i l'educació socioafectiva: dues estratègies imprescindibles en l'educació en valors. Tots hem crescut com a persones i com a comunitat al llarg d'un procés que no ha fet més que començar.

[es] Atendiendo a la situación socioeconómica actual, en la escuela nos hemos propuesto trabajar transversalmente el valor de la resiliencia. Hay que educar a las nuevas generaciones para saber afrontar retos, para ser capaces de dar respuesta a situaciones difíciles con coraje, creatividad y de una manera positiva. Hemos querido enmarcarlo en una realidad cotidiana, cercana, alejada de dramatismos, porque es en del día a día donde podemos formar personas con recursos, abiertas al cambio e incluso con sentido del humor para encajar las adversidades de una manera resiliente. Hemos establecido una dinámica que ha llegado a toda la comunidad educativa (alumnas, padres y familias) desde una perspectiva vivencial cercana que ha priorizado la ejemplaridad y la educación socioafectiva: dos estrategias imprescindibles en la educación en valores. Todos hemos crecido como personas y como comunidad a lo largo de un proceso que no ha hecho más que comenzar.
[ca] En el present article analitzarem l'aplicació dels estàndards internacionals sobre drets territorials dels pobles indígenes respecte de la situació del poble maputxe a Xile. En la primera part, ressenyem els estàndards internacionals i l'evolució que han experimentat en el desenvolupament jurisprudencial interamericà. Igualment, hi fem esment dels pronunciaments de diferents òrgans internacionals de protecció de drets humans en relació al compliment de les obligacions internacionals assumides per l'Estat de Xile en aquestes matèries. En la segona secció analitzem el marc normatiu xilè i verifiquem si s'ajusta als estàndards internacionals. Posteriorment, hi identifiquem les bretxes de la política pública pel que fa al reconeixement y la restitució de les terres reivindicades pel poble maputxe, i hi examinem l'estratègia de criminalització impulsada per l'Estat contra els líders maputxes com a resposta a les seves demandes territorials, un fet que ha motivat la condemna internacional per incompliment de les obligacions contretes respecte a un grup de membres del poble maputxe liderats per dues autoritats tradicionals, els lonkos Aniceto Norin Catriman i Pascual Pichun (ja traspassat). L'article conclou amb un quart epígraf on abordem els desafiaments del dret internacional pel que fa al compliment en el dret intern de las sentències de la Cort Interamericana de Drets Humans, en referència, en particular, al cas Norin Catriman i altres contra l'Estat de Xile.

[es] En el presente artículo analizaremos la aplicación de los estándares internacionales sobre derechos territoriales de los pueblos indígenas, respecto a la situación del Pueblo Mapuche en Chile. En la primera parte, reseñamos los estándares internacionales y la evolución que han experimentado en el desarrollo jurisprudencial interamericano. De igual forma, referimos a los pronunciamientos de diversos órganos internacionales de protección de derechos humanos en relación al cumplimiento de las obligaciones internacionales asumidas por el Estado de Chile en estas materias. En la segunda sección, analizamos el marco normativo chileno y verificamos si se ajusta a los estándares internacionales. Posteriormente, identificamos las brechas de la política pública respecto al reconocimiento y restitución de las tierras reivindicadas por el Pueblo Mapuche, y examinamos la estrategia de criminalización impulsada por el Estado contra los líderes mapuche como respuesta a sus demandas territoriales, hecho que ha motivado la condena internacional por incumplimiento de sus obligaciones contraídas respecto a un grupo de miembros del Pueblo Mapuche liderados por dos autoridades tradicionales, los lonkos Aniceto Norin Catriman y Pascual Pichun (fallecido). El artículo concluye con un acápite cuarto donde abordamos los desafíos del derecho internacional en relación al cumplimiento en el derecho interno de las sentencias de la Corte Interamericana de Derechos Humanos, referido al caso Norin Catriman y otros vs. Estado de Chile.
[ca] Europa es redibuixa amb cada crisi migratòria. A principis dels anys noranta arribaven centenars de milers de refugiats procedents dels Balcans. El 2015 i el 2016 el nombre va sobrepassar el milió en el context de la guerra de Síria. El 2022 la guerrad'Ucraïna ha provocat una nova crisi de recepció. Aquest article analitza les crisis del 2015 i 2016. La conclusió és que les crisis no deriven de les xifres, sinó de les pors d'una Europa cada vegada més tancada en si mateixa. Fins al punt que, com assenyala Krastev, les crisis migratòries poden acabar representant l'inici de la fi del liberalisme europeu.Paraules clau: refugiats, crisis, Europa, polítiques migratòries.

[es] Europa se redibuja con cada crisis migratoria. A inicios de los años 90, llegaron centenares de miles de refugiados procedentes de los Balcanes. En 2015 y 2016, el número rebasó el millón en el contexto de la guerra de Siria. En 2022, la guerra de Ucrania ha provocado una nueva crisis de recepción. Este artículo analiza las crisis de 2015 y 2022. La conclusión es que las crisis no derivan de los números, sino de los miedos de una Europa cada vez más cerrada en sí misma. Hasta tal punto que, como señala Krastev, las crisis migratorias pueden acabar representando el inicio del fin del liberalismo europeo.Palabras clave: refugiados, crisis, Europa, políticas migratorias.
[ca] Els Objectius de Desenvolupament Sostenible (ODS) són una crida a l'acció per als governs, les organitzacions i la societat civil; una crida per abordar els problemes ambientals i socials del segle XXI. Tot i això, l'Agenda 2030 no se centra en l'ètica animal com una de les claus per tractar aquests temes tan crítics. Els diferents enfocaments ètics sobre l'estatus moral dels animals no humans justifiquen la transició cap a dietes basades en aliments vegetals, no només per les conseqüències ecològiques i geològiques del consum de productes animals, sinó també en concordança amb els principis de justícia. Aquest treball pretén destacar les conseqüències del consum de productes animals a l'Antropocè. L'ésser humà ha esdevingut una força geològica: L'Antropocè és la nova època geològica desencadenada per l'activitat humana que reemplaça l'Holocè. Els seus efectes tenen un gran impacte sobre la biodiversitat, la desforestació, els recursos hídrics, el clima i la salut. Les línies següents exploren la necessitat de desenvolupar un criteri normatiu per a l'ús de la tecnologia per protegir l'estat moral dels animals no humans: la innovació tecnològica s'ha de centrar en el desenvolupament d'alternatives per als aliments d'origen animal.

[es] Los Objetivos de Desarrollo Sostenible (ODS) son un llamado a la acción para los gobiernos, organizaciones y sociedad civil; un llamamiento para abordar los problemas ambientales y sociales del siglo XXI. Sin embargo, la Agenda 2030 no se centra en la ética animal como una de las claves para tratar estos temas tan críticos. Los diferentes enfoques éticos sobre el estatus moral de los animales no-humanos justifican la transición hacia dietas basadas en alimentos vegetales, no solo por las consecuencias ecológicas y geológicas del consumo de productos animales, sino también en concordancia con los principios de justicia. Este trabajo pretende destacar las consecuencias del consumo de productos animales en el Antropoceno. El ser humano se ha convertido en una fuerza geológica: El Antropoceno es la nueva época geológica desencadenada por la actividad humana que reemplaza al Holoceno. Sus efectos tienen un gran impacto sobre la biodiversidad, la deforestación, los recursos hídricos, el clima y la salud. Las siguientes líneas exploran la necesidad de desarrollar un criterio normativo para el uso de la tecnología para proteger el estado moral de los animales no-humanos: la innovación tecnológica debe centrarse en el desarrollo de alternativas para los alimentos de origen animal.
[ca] L'Associació de Veïns és l'entitat del barri que té més tradició i tradició des de la seva fundació el 1974. Des de l'associació de veïns es va fer l'encàrrec a la Universitat de Barcelona d'intervenir en l'espai públic amb un focus en la memòria històrica del barri . La idea és que els veïns del barri plasmin la seva pròpia memòria en l'espai públic que complementi la sèrie de publicacions produïdes pels propis veïns i editades per l'Ajuntament de Barcelona. La memòria del barri hauria de suposar, també, la modificació del nomenclàtor del barri, amb el nom d'aquelles persones que van contribuir al desenvolupament de barri, com seria el cas de José de Tapia, mestre que va introduir el mètode d'impremta durant la II República, o Celestí Boada, que va ser alcalde de Santa Coloma quan gran part del barri pertanyia, administrativament, a aquesta localitat. Analitza el paper que, en l'espai museístic de les cases barates, podrà tenir l'arxiu de documentació impulsat pels veïns.

[es] La Asociación de Vecinos es la entidad del barrio que tiene mayor solera y tradición desde su fundación en 1974. Desde la asociación de vecinos se hizo el encargo a la Universidad de Barcelona de intervenir en el espacio público con un foco en la memoria histórica del barrio. La idea es que los vecinos del barrio plasmen su propia memoria en el espacio público que complemente la serie de publicaciones producidas por los propios vecinos y editadas por el Ayuntamiento de Barcelona. La memoria del barrio debería suponer, también, la modificación del nomenclátor del barrio, con el nombre de aquellas personas que contribuyeron al desarrollo barrial, como seria el caso de José de Tapia, maestro que introdujo el método de imprenta durante la II República, o Celestí Boada, que fuera alcalde de Santa Coloma cuando gran parte del barrio pertenecía, administrativamente, a esta localidad. Analiza el papel que, en el espacio museístico de las casas baratas, podrá tener el archivo de documentación impulsado por los vecinos.
[ca] Les adoratrius perpètues formen part d'una comunitat de dones cristianes de vida contemplativa. Es tracta de dones cristianes que van decidir en un moment de la seva vida adulta convertir-se en monges de clausura. Les adoratrius, en el moment en el qual entren a formar part dins de la comunitat, renuncien a la seva llibertat individual i lliure circulació per la ciutat i l'espai públic com a sacrifici personal per poder adorar a la divinitat constantment, a diferència d'altres religioses. A partir d'una perspectiva etnogràfica, aquest treball de final de grau analitza la construcció de la dona religiosa a partir del treball de camp realitzat a un Convent de Vida Contemplativa en una ciutat que forma part de l'Àrea Metropolitana de Barcelona. Per tal d'aproximar-me a aquesta realitat, he participat en activitats que realitzen de forma comunitària i periòdica, tals com les misses i altres rituals. El treball diari en el qual estan sotmeses es basa en el treball de cures que practiquen quotidianament, dins i fora dels límits del convent. Gràcies a aquesta immersió portada a terme durant dos anys he arribat a la conclusió que les activitats al voltant de les cures són les que encara avui marquen la construcció de la identitat de les adoratrius. La constància, la dedicació i la passió que senten per la divinitat i per l'església acaba esdevenint la raó de la seva existència i on les cures, on esdevenen una part fonamental dins de la seva existència, com a dona i com a religioses. PARAULES CLAU: clausura; monges; feminitat; treball de cures; dones.

[es] Las adoratrices perpetuas forman parte de una comunidad de mujeres cristianas de vida contemplativa. Se trata de mujeres cristianas que decidieron en un momento de su vida adulta convertirse en monjas de clausura. Las adoratrices en el momento en que entran a formar parte dentro de la comunidad renuncian a su libertad individual y libre circulación por la ciudad y el espacio público como sacrificio personal para poder adorar a la divinidad constantemente, a diferencia de otras religiosas. A partir de una perspectiva etnográfica, este trabajo de fin de grado analiza la construcción de la mujer religiosa a partir del trabajo de campo realizado en un Convento de Vida Contemplativa en una ciudad que forma parte del Área Metropolitana de Barcelona. Con el fin de aproximarme a esta realidad, he participado en actividades que realizan de forma comunitaria y periódica, tales como misas y otros rituales. El trabajo diario en el que están sometidas se basa en el trabajo de cuidados que practican cotidianamente, dentro y fuera de los límites del convento. Gracias a esta inmersión llevada a cabo durante dos años he llegado a la conclusión de que las actividades en torno a los cuidados son las que todavía hoy marcan la construcción de la identidad de las adoratrices. La constancia, la dedicación y la pasión que sienten por la divinidad y por la iglesia acaba siendo la razón de su existencia y donde los cuidados, se convierten en una parte fundamental dentro de su existencia, como mujer y como religiosa. PALABRAS CLAVE: clausura; monjas; feminidad; trabajo de cuidados; mujeres. &nbsp;
[ca] El Tribunal Suprem admet la reclamació de la paternitat biològica i l'expedient d'adopció com a procediments idonis per al reconeixement de la filiació derivada d' una gestació per substitució celebrada a l' estranger, al mateix temps que desestima el seu reconeixement quan hagi estat reclamada mitjançant la sol· licitud de la transcripció del certificat registral estranger o per possessió d"estat. Aquesta doctrina és compatible amb la jurisprudència del Tribunal Europeu de Drets Humans que obliga els Estats a reconèixer la filiació derivada d'una gestació per substitució quan hi hagi un vincle genètic entre el menor i els pares d'intenció, així com protegir l'interès superior del menor quan hi hagi vida familiar. Aquesta doctrina jurisprudencial vol protegir els drets de la mare gestant i l'interès superior del menor; tanmateix, una protecció eficaç de tots dos només pot venir des d'un conveni de dret internacional privat que reguli els requisits per al reconeixement de la filiació per part dels Estats que neguen validesa als contractes de gestació per substitució, de manera que els drets humans i l'interès superior del menor siguin garantits.

[es] El Tribunal Supremo admite la reclamación de la paternidad biológica y el expediente de adopción como procedimientos idóneos para el reconocimiento de la filiación derivada de una gestación por sustitución celebrada en el extranjero, al mismo tiempo que deniega su reconocimiento cuando haya sido reclamada mediante la solicitud de la transcripción del certificado registral extranjero o por posesión de estado. Esta doctrina es compatible con la jurisprudencia del Tribunal Europeo de Derechos Humanos que obliga a los Estados a reconocer la filiación derivada de una gestación por sustitución cuando exista un vínculo genético entre el menor y los padres de intención, así como a proteger el interés superior del menor cuando exista vida familiar. Esta doctrina jurisprudencial pretende proteger los derechos de la madre gestante y el interés superior del menor; sin embargo, una protección eficaz de ambos solo puede venir desde un convenio de derecho internacional privado que regule los requisitos para el reconocimiento de la filiación por parte de aquellos Estados que niegan validez a los contratos de gestación por sustitución, de manera que los derechos humanos y el interés superior del menor sean garantizados.
[ca] l'Argentina ha tingut una llarga i complexa història d'enjudiciament d'aquells que van portar endavant de delictes de lesa humanitat en l'última dictadura cívic militar al país, en la qual s'han donat marxes i contramarxes. En cadascuna de les seves etapes les dones han tingut un rol diferent i les seves veus han emergit de formes diverses: el seu sofriment específic respecte als crims sexuals en centres clandestins de detenció ha delineat una part de la història que ha de ser atesa per a construir una memòria que de compte del dolor generitzat (i/o del gènere en el dolor), així com de les possibilitats de la seva enunciació en un procés penal.

[es] Argentina ha tenido una larga y compleja historia de juzgamiento de aquellos que llevaron adelante de delitos de lesa humanidad en la última dictadura cívico militar en el país, en la cual se han dado marchas y contramarchas. En cada una de sus etapas las mujeres han tenido un rol distinto y sus voces han emergido de formas diversas: su sufrimiento específico respecto a los crímenes sexuales en centros clandestinos de detención ha delineado una parte de la historia que debe ser atendida para construir una memoria que de cuenta del dolor generizado (y/o del género en el dolor), así como de las posibilidades de su enunciación en un proceso penal.
[ca] L'escola inclusiva busca oferir la millor resposta a la diversitat i això implica identificar i eliminar els obstacles o barreres que dificulten el procés d'inclusió. Requereix parar atenció contínua al context escolar, especialment, al permanent diàleg i interacció entre aquest context i la diversitat de l'alumnat. L'accessibilitat, en les seves diferents dimensions, física, sensorial, cognitiva i emocional, que aconseguirem implementant els principis del disseny universal, contribuirà a aconseguir la presència, la participació i l'aprenentatge de tot l'alumnat.

[es] La escuela inclusiva busca ofrecer la mejor respuesta a la diversidad y esto implica identificar y eliminar los obstáculos o barreras que dificultan el proceso de inclusión. Requiere prestar atención continua al contexto escolar, en especial, al permanente diálogo e interacción entre ese contexto y la diversidad del alumnado. La accesibilidad en sus distintas dimensiones, física, sensorial, cognitiva y emocional, que conseguiremos implementando los principios del diseño universal, contribuirá a conseguir la presencia, la participación y el aprendizaje de todo el alumnado.