BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] En aquest article, per primera vegada, s'hi posen en relació les teories teatrals de dos dramaturgs espanyols que van fer escola: Lope de Vega i Leandro Fernández de Moratín. Les seves creacions les separen dos segles, però tots dos van pretendre renovar l'escena amb les seves poètiques, tots dos van pretendre una "nova comèdia" que trenqués les tradicions teatrals immediatament anteriors. Les obres dramàtiques d'un i altre autor, en realitat se situen en pols oposats quant a la seva extensió; la de Lope abasta més de quatre-cents títols, mentre que Moratín a penes posseeix mitja desena de peces. El poeta dramàtic espanyol més fecund i internacional i el més moderat d'entre els dramaturgs d'ampli reconeixement tenen en comú una peculiar pretensió de reflectir amb les seves obres la realitat del món. Parafrasejant el mateix Lope, comoedia speculum humanae vitae podria utilitzar-se com a lema de tots dos autors. Partint de l'Arte nuevo de hacer comedias (1609) i La comedia nueva o el café (1792) desentranyem la realitat teatral d'ambdós autors, i les contextualitzem en els respectius moments històrics.

[es] En este artículo, por primera vez, se ponen en relación las teorías teatrales de dos dramaturgos españoles que crearon escuela: Lope de Vega y Leandro Fernández de Moratín. Dos siglos separan sus creaciones, pero ambos pretendieron renovar la escena con sus poéticas, ambos pretendieron una "nueva comedia" que rompiera con las tradiciones teatrales inmediatamente anteriores. Las obras dramáticas de uno y otro autor, en realidad se sitúan en polos opuestos en cuanto a su extensión; la de Lope abarca más de cuatrocientos títulos, mientras que Moratín apenas tiene en su haber media decena de piezas. El más fecundo e internacional poeta dramático español y el más comedido de entre los dramaturgos de amplio reconocimiento tienen en común una peculiar pretensión de reflejar con sus obras la realidad del mundo. Parafraseando al propio Lope, comoedia speculum humanae vitae podría utilizarse como lema de ambos. Partiendo del Arte nuevo de hacer comedias (1609) y La comedia nueva o el café (1792) desentrañamos la realidad teatral de ambos autores, contextualizándolas en sus respectivos momentos históricos.
[ca] El present article identifica les eines discursives i els recursos retòrics que vinculen la novel·la Después de la ira (2018), de l'escriptor colombià Cristian Romero (Medellín, 1988), amb els postulats de l'ecocrítica i l'ecofeminisme. S'hi analitzen, entre altres elements, la tematització del deteriorament mediambiental, la representació de la malaltia provocada per substàncies agrotòxiques, les construccions de gènere en els personatges i la presència de criatures que qüestionen els límits d'allò animal i de la ciència transgènica. En conjunt, aquest repertori de codis articula un gest ecofeminista, rastrejable en diverses ficcions de la literatura llatinoamericana contemporània.

[es] El presente artículo identifica las herramientas discursivas y los recursos retóricos que vinculan la novela Después de la ira (2018), del escritor colombiano Cristian Romero (Medellín, 1988), con los postulados de la ecocrítica y el ecofeminismo. Se analizan, entre otros elementos, la tematización del deterioro medioambiental, la representación de la enfermedad provocada por sustancias agrotóxicas, las construcciones de género en los personajes y la presencia de criaturas que cuestionan los límites de lo animal y de la ciencia transgénica. En conjunto, este repertorio de códigos articula un gesto ecofeminista, rastreable en diversas ficciones de la literatura latinoamericana contemporánea.
[ca] La Filosofia per a Nenes i Nens -FpNN- a l'escola pública, travessa el repte de pensar les possibilitats d'acció pedagògica que tensioni els sabers i pràctiques de l'ensenyament en el camp de la filosofia enmig de la crisi civilizatoria i post pandèmica. Aquesta proposta respon a aquest repte que consisteix en una bastimentada didàctica, síntesi d'un programa i una metodologia d'ensenyament denominat Unitat d'Acció Didàctica de FpNN, implementada en el Col·legi Antonio Baraya de Bogotà des de l'any 2015, amb la finalitat de vincular la praxi de la recerca i la reflexió teòrica d'una filosofia crítica llatinoamericana sota l'horitzó disciplinar de l'ètica, l'estètica i la política, que ofereixi estratègies i eines d'acció didàctiques per a la formació humana de ciutadanies participatives en la infància i el seu rol com a subjectes amb les capacitats humanes necessàries per a incidir en l'organització de les seves comunitats des de la indagació, el diàleg, la dissertació i la creació del seu ser-estant com a alternativa per a mons possibles.

[es] La Filosofía para Niñas y Niños -FpNN- en la escuela pública, atraviesa el reto de pensar las posibilidades de acción pedagógica que tensione los saberes y prácticas de la enseñanza en el campo de la filosofía en medio de la crisis civilizatoria y post pandémica. Esta propuesta responde a este reto que consiste en un andamiaje didáctico, síntesis de un programa y una metodología de enseñanza denominada Unidad de Acción Didáctica de FpNN, implementada en el Colegio Antonio Baraya de Bogotá desde el año 2015, con el fin de vincular la praxis de la investigación y la reflexión teórica de una filosofía crítica latinoamericana bajo el horizonte disciplinar de la ética, la estética y la política, que ofrezca estrategias y herramientas de acción didácticas para la formación humana de ciudadanías participativas en la infancia y su rol como sujetos con las capacidades humanas necesarias para incidir en la organización de sus comunidades desde la indagación, el diálogo, la disertación y la creación de su ser-estando como alternativa para mundos posibles. &nbsp; &nbsp;
[ca] L'any 2005, l'aleshores president d'Equador, Lucio Gutiérrez, va deixar el càrrec per les pressions del moviment social que ell mateix va anomenar els "forajidos". Es tracta d'un moviment sorgit de l'activitat d'un grup d'intel·lectuals de classe mitjana de la capital, que s'estén ràpidament, com a moviment, a la majoria de la població. La seva naturalesa té característiques pròpies, i les seves bases van donar peu als canvis que van tenir lloc amb el govern del seu successor, Rafael Correa. En aquest estudi repassarem alguns dels aspectes relacionats amb els cicles polítics que componen el llarg procés que va des de 2005 fins al present. Enmig d'aquest procés, el que aquí volem especificar és el paper que hi va jugar el moviment dels "forajidos" en l'ascens al protagonisme polític de Correa, quines van ser les polítiques implementades durant el seu govern i quins són els principals conflictes socials actuals.

[es] En 2005, el entonces presidente de Ecuador, Lucio Gutiérrez, abandonó su cargo debido a presiones del movimiento social denominado por él mismo como "los forajidos". Este es un movimiento que emerge a partir de la actividad de un grupo de intelectuales de clase media de la capital y que se extiende, como movimiento, rápidamente hacia la mayoría de la población. Su naturaleza tiene características propias y sus bases dieron pie a los cambios producidos en el gobierno del presidente sucesor, Rafael Correa. En este estudio se repasarán algunos de los aspectos relacionados con los ciclos políticos que componen el largo proceso que va de 2005 hasta el momento presente. En medio de este proceso, lo que aquí se trata de especificar es el papel que jugó el movimiento de "los forajidos" en el ascenso al protagonismo político de Correa, cuáles fueron las principales políticas implementadas en su gobierno y cuáles son los principales conflictos sociales actuales.
[ca] L'avanç del projecte de llei sobre fake news en el Congrés ha estat controvertit, la qual cosa ha provocat un intens debat en les xarxes socials sobre la seva promulgació. L'objectiu principal d'aquest treball és entendre com es va produir el lobby en aquest projecte de llei i quines van ser les seves conseqüències, centrant l'anàlisi en les notícies publicades en premsa. Com a hipòtesi inicial, coneixent el pes de les campanyes realitzades per les grans tecnològiques, sumat a l'àmplia cobertura de la premsa nacional sobre el tema, és possible constatar que el Projecte de Llei 2.630/2020 ve sofrint modificacions restrictives i demores injustificades a causa del fort lobbisme practicat per aquests grups de pressió. El mètode que s'utilitzarà en aquest treball és l'estudi de cas, mentre que la tècnica de recerca serà bibliogràfica directa i indirecta.

[es] El avance del proyecto de ley sobre fake news en el Congreso ha sido controvertido, lo que ha provocado un intenso debate en las redes sociales sobre su promulgación. El objetivo principal de este trabajo es entender cómo se produjo el lobby en este proyecto de ley y cuáles fueron sus consecuencias, centrando el análisis en las noticias publicadas en prensa. Como hipótesis inicial, conociendo el peso de las campañas realizadas por las grandes tecnológicas, sumado a la amplia cobertura de la prensa nacional sobre el tema, es posible constatar que el Proyecto de Ley 2.630/2020 viene sufriendo modificaciones restrictivas y demoras injustificadas debido al fuerte lobbying practicado por estos grupos de presión. El método que se utilizará en este trabajo es el estudio de caso, mientras que la técnica de investigación será bibliográfica directa e indirecta.
[ca] El disseny d'una experiència d'aprenentatge col·laboratiu es presenta a través dels seus objectius, avaluació i retroalimentació. L'aprenentatge col·laboratiu en línia és una estratègia que integra l'aprenentatge col·laboratiu amb les tecnologies de la informació i la comunicació per a la construcció conjunta de coneixement utilitzant eines sincròniques i asincròniques que faciliten la comunicació, col·laboració i coordinació en entorns virtuals. El projecte es va implementar mitjançant l'ús de plataformes digitals, promovent el pensament crític i creatiu basat en la cerca i anàlisi d'informació per a realitzar activitats col·lectives i construir coneixement de manera conjunta. L'aprenentatge col·laboratiu en línia és una eina que permet la internacionalització des d'una dimensió interna, per a la integració en els plans d'estudi d'una carrera, involucrant tant a estudiants com a docents. En la present recerca, l'aprenentatge col·laboratiu en línia va resultar ser una eina valuosa per a activar la participació, la interactivitat i el significat de la informació per a l'estudiant, destacant el seu paper com a creador del seu propi coneixement dins del procés d'aprenentatge. A més, l'aprenentatge col·laboratiu va millorar l'aprenentatge actiu i autodirigit i el treball en equip. També es va evidenciar el desenvolupament d'habilitats interpersonals, sent cada persona responsable del seu propi aprenentatge i del de tot l'equip de treball.

[es] El diseño de una experiencia de aprendizaje colaborativo se presenta a través de sus objetivos, evaluación y retroalimentación. El aprendizaje colaborativo en línea es una estrategia que integra el aprendizaje colaborativo con las tecnologías de la información y la comunicación para la construcción conjunta de conocimiento utilizando herramientas sincrónicas y asincrónicas que facilitan la comunicación, colaboración y coordinación en entornos virtuales. El proyecto se implementó mediante el uso de plataformas digitales, promoviendo el pensamiento crítico y creativo basado en la búsqueda y análisis de información para realizar actividades colectivas y construir conocimiento de manera conjunta. El aprendizaje colaborativo online es una herramienta que permite la internacionalización desde una dimensión interna, para la integración en los planes de estudio de una carrera, involucrando tanto a estudiantes como a docentes. En la presente investigación, el aprendizaje colaborativo en línea resultó ser una herramienta valiosa para activar la participación, la interactividad y el significado de la información para el estudiante, destacando su papel como creador de su propio conocimiento dentro del proceso de aprendizaje. Además, el aprendizaje colaborativo mejoró el aprendizaje activo y autodirigido y el trabajo en equipo. También se evidenció el desarrollo de habilidades interpersonales, siendo cada persona responsable de su propio aprendizaje y del de todo el equipo de trabajo.
[ca] Aquesta recerca té per objectiu comparar per països la producció científica jurídica de les revistes indexades en Scopus a Llatinoamèrica durant l'any 2022. Per a realitzar-ho es va utilitzar el mètode descriptiu, transversal i l'enfocament mixt a fi d'iniciar una anàlisi teòrica del tipus analític racional sobre la importància de les revistes indexades en el dret, per a després passar a un estudi empíric amb font d'informació secundària. Es va poder arribar a precisions com el fet que existeix una notable diversitat de països a Llatinoamèrica que han vingut gestionant revistes jurídiques indexades en Scopus com són el Brasil, Xile, Colòmbia, Mèxic i el Perú. Així mateix, es té també un nombre alt de països que no han vingut desenvolupant aquesta producció, com és el cas de Bolívia, Paraguai, l'Equador, i l'Uruguai. A més, les revistes jurídiques indexades en Scopus presenten diferències significatives en quantitat, posat al fet que alguns països compten amb major volum de publicacions i, per tant, una major presència en el factor d'impacte de referències.

[es] Esta investigación tiene por objetivo comparar por países la producción científica jurídica de las revistas indexadas en Scopus en Latinoamérica durante el año 2022. Para realizarlo se utilizó el método descriptivo, transversal y el enfoque mixto a fin de iniciar un análisis teórico del tipo analítico racional sobre la importancia de las revistas indexadas en el derecho, para luego pasar a un estudio empírico con fuente de información secundaria. Se pudo arribar a precisiones como el hecho de que existe una notable diversidad de países en Latinoamérica que han venido gestionando revistas jurídicas indexadas en Scopus como son Brasil, Chile, Colombia, México y Perú. Asimismo, se tiene también un número alto de países que no han venido desarrollando dicha producción, como es el caso de Bolivia, Paraguay, Ecuador, y Uruguay. Además, las revistas jurídicas indexadas en Scopus presentan diferencias significativas en cantidad, puesto a que algunos países cuentan con mayor volumen de publicaciones y, por ende, una mayor presencia en el factor de impacto de referencias.
[ca] A Dispositius virals: qüestionant les relacions entre el cos i l'espai des de l'especulació artística es relata el procés de recerca artística Dispositius virals, on entra en joc el concepte de cossos i espais connectats, forjant un espai experiencial col·lectiu i individual que pretén establir una col·lecció de memòries sobre el canvi de subjectivitats i relacions que deriven després de la crisi de la Covid-19, i la fusió creixent de la vida online i offline. A través de projectes artístics i cerca bibliogràfica assistim al focus de la pràctica artística: el testatge de diversos dispositius tecno-afectius dissenyats específicament per aquest projecte sota la influència dels "objectes sonda" per tal d'observar, relatar i obrir noves experiències possibles davant d'un canvi de paradigma patent.

[es] En Dispositivos Virales: cuestionando las relaciones entre el cuerpo y el espacio desde la especulación artística se relata el proceso de investigación artística Dispositivos Virales, entrando en juego el concepto de cuerpos y espacios conectados, forjando un espacio experiencial colectivo e individual que pretende establecer una colección de memorias sobre el cambio de subjetividades y relaciones que derivan después de la crisis de la Covid-19, y la fusión creciente de la vida online y offline. A través de proyectos artísticos e investigación bibliográfica asistimos al foco de la práctica artística: el testeo de varios dispositivos tecno-afectivos diseñados para este proyecto bajo la estela de los "objetos sonda" con el fin de observar, relatar y abrir nuevas experiencias posibles ante un cambio de paradigma patente.
[ca] Entenem com a tumor el creixement anòmal, per excés, d'una massa de cèl·lules determinades, que poden ser com les cèl·lules normals de l'organisme o bé pot tractar-se de cèl·lules atípiques. La diferència essencial entre els tumors benignes i els malignes rau en la capacitat dels malignes d'escampar-se per tot el cos, per la qual cosa, el pronòstic d'aquests és, en principi, pitjor que el dels benignes. Aquesta afirmació pot no ser del tot certa, ja que pot donar-se el cas de tumors malignes amb baixa malignitat i de fàcil tractament i en l'altra banda tindrem els tumors benignes difícils de localitzar i de tractar i que poden ser força invalidants, com seran aquells que afectin a estructures de vital importància (cor, cervell...).

[es] Se denomina tumor al crecimiento anómalo, por exceso, de una masa de células determinadas, que pueden ser como las del propio organismo o bien tratarse de células atípicas. La diferencia esencial entre tumor benigno y maligno estriba en la capacidad de los malignos de extenderse por todo el cuerpo, por lo que el pronóstico de éstos, en principio, es peor que en el caso de los benignos. Esta afirmación puede, en determinadas ocasiones, ser discutida, ya que puede darse el caso de tumores malignos con malignidad baja y tratamiento sencillo y, por otro lado, tumores benignos difíciles de localizar y tratar que pueden ser altamente invalidantes, como son los que afectan a estructuras de importancia vital (corazón, cerebro...).
[ca] La Societat d'Agricultura de l'Empordà, fundada el 1845, tenia l'objectiu de representar la veu dels propietaris davant la nova administració liberal, la qual, des del 1847, voldrà canalitzar-los a través de les juntes provincials d'agricultura. A través d'El Bien del País, del qual va ser director l'advocat Narcís Fages de Romà, es va mobilitzar els propietaris empordanesos perquè es posessin al davant de les seves explotacions i perquè s'associessin. I també per mostrar els greuges del sector agrari davant el govern liberal moderat. L'experiència empordanesa i més tard gironina acabà influint en la fundació de l'Institut Agrícola Català de Sant Isidre el 1851.

[es] La Sociedad de Agricultura del Ampurdán, fundada el 1845, tenía el objetivo de representar la voz de los propietarios ante la nueva administración liberal, la cual, desde el 1847, querrá canalizarlos a través de las juntas provinciales de agricultura. A través d'El Bien del País, del cual fue director el abogado Narciso Fages de Romano, se movilizó los propietarios ampurdaneses porque se pusieran delante de sus explotaciones y porque se asociaran. Y también para mostrar los agravios del sector agrario ante el gobierno liberal moderado. La experiencia ampurdanesa y más tarde gerundense acabó influyendo en la fundación del Instituto Agrícola Catalán de San Isidro el 1851.
[ca] L'estudi del recorregut de les dones espanyoles, descendents dels refugiats de 1939, expatriades en els anys cinquanta o que des de l'emigració econòmica es van polititzar i es van vincular a les organitzacions socialistes, franceses i mexicanes principalment, ens serveix per analitzar a un grup de joves militants de la segona generació, que van impulsar activitats i van aconseguir no passar inadvertides en un partit reticent a la promoció de la dona. Protagonistes fonamentals en els temps difícils de l'exili, quan la política la feien els homes, i en la posada en marxa del modern PSOE, al retornar a Espanya durant la dècada dels setanta.

[es] El estudio del recorrido de las mujeres españolas, descendientes de los refugiados de 1939, expatriadas en los años cincuenta o que desde la emigración económica se politizaron y se vincularon a las organizaciones socialistas, francesas y mexicanas principalmente, nos sirve para analizar a un grupo de jóvenes militantes de la segunda generación que, a través de la organización de diversas actividades, consiguieron visibilidad en el seno de un partido reticente a la promoción de la mujer. Protagonistas fundamentales en los tiempos difíciles del exilio, cuando la política la hacían los hombres, y en la puesta en marcha del moderno PSOE, a su retorno a España en la década de los setenta.
[ca] En aquest article es fa referència a la història del pràcticum de Pedagogia de la UB, visualitzada pels interessos i inquietuds manifestades a les publicacions del Grup d'innovació PRAXIS . A partir d'aquí es fan algunes reflexions sobre el procés i la caracterització de la institucionalització del model de pràctiques de Pedagogia de la UB. En un segon apartat es presenten i analitzen els objectius i les accions empreses des de la presentació i l'aprovació del Projecte d'Innovació Docent (2019) "El Pràcticum com a eix vertebrador del grau de Pedagogia: vers la internacionalització de les Pràctiques Externes." Es destaquen les 4 àrees de treball prioritàries: la Inclusió, la Integració, la Innovació i la Internacionalització. Donades les transformacions socials ocorregudes en els últims anys: 4.ª Revolució industrial, capitalisme tècnic informàtic financer, transformació del mercat laboral, heterogeneïtat cultural, rol de la universitat a les societats, incorporació i atenció de nous col·lectius a les universitats, les 4-I es constitueixen en la perspectiva que la Coordinació del Pràcticum assumeix com a prioritàries. Finalment es fa menció al Projecte d' Investigació REDICE 2022 del grup d'investigació PRAXIS on es posa de manifest l'interès del grup de realitzar treballs d' investigació metòdics i sistemàtics relatius a la inclusió i integració.

[es] En este artículo se hace referencia a la historia del Prácticum de Pedagogía de la UB, visualizada por los intereses e inquietudes manifestadas en las publicaciones del Grupo de innovación PRAXIS. A partir de allí se realizan algunas reflexiones sobre el proceso y la caracterización de la institucionalización del modelo de prácticas de Pedagogía de la UB. En un segundo apartado se presentan y analizan los objetivos y acciones emprendidas desde la presentación y aprobación del Proyecto de Innovación Docente (2019) "El Pràcticum com a eix vertebrador del grau de Pedagogia: vers la internacionalització de les Pràctiques Externes". Se destacan las 4 áreas de trabajo prioritarias: la Inclusión, la Integración, la Innovación y la Internacionalización. Dadas las transformaciones sociales ocurridas en los últimos años: 4.ª Revolución industrial, capitalismo técnico informático financiero, transformación del mercado laboral, heterogeneidad cultural, rol de la universidad en las sociedades, incorporación y atención de nuevos colectivos en las universidades, las 4-I se constituyen en la perspectiva que la Coordinación del Prácticum asume como prioritarias. Finalmente se hace mención al Proyecto de Investigación REDICE 2022 del grupo de investigación PRAXIS, en donde se pone de manifiesto el interés del grupo de realizar trabajos de investigación metódicos y sistemáticos relativos a la inclusión e integración.