BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Les condicions pragmàtiques que envolten la producció de textos tenen una influència en la mena de neologia lèxica que hi apareix. L'objectiu d'aquest treball és estudiar la relació que s'estableix entre el model de llengua de tres mitjans escrits i la mena de neologia que s'hi genera, posant un èmfasi especial en l'anàlisi dels manlleus per tal de determinar quin és l'estat de la innovació lèxica de la llengua catalana en contextos diferents. Es parteix d'un corpus format per 821 unitats neològiques, creat a partir del buidatge manual de dos números dels diaris Ara i El Punt Avui i de la revista Time Out Barcelona, dels mesos de març i abril del 2020. L'estudi es basava en la hipòtesi que el Time Out Barcelona, pel fet de ser una revista d'oci dirigida a un públic jove, presentaria molts més manlleus que els diaris. Tot i això, l'anàlisi quantitativa ha revelat que el nombre de manlleus és similar en totes tres fonts i que els mecanismes de creació interns de la llengua són els més productius del corpus. L'anàlisi contextual ha demostrat que el model de llengua de cada mitjà determina la mena de neologia que s'hi genera, sobretot dins l'esfera col·loquial del llenguatge. Així mateix, s'ha pogut constatar una presència important d'anglicismes en tots tres mitjans, fet que demostra l'impacte de l'anglès com a llengua global en la neologia lèxica catalana.

[es] Las condiciones pragmáticas que rodean la producción de textos influencian el tipo de neología léxica que aparece en ellos. El objetivo de este trabajo es estudiar la relación que se establece entre el modelo de lengua de tres medios escritos y el tipo de neología que generan, poniendo un énfasis especial en el análisis de los préstamos lingüísticos con tal de determinar el estado de la innovación léxica de la lengua catalana en distintos contextos. El estudio se basa en un corpus formado por 821 unidades neológicas, creado a partir del vaciado manual de dos números de los diarios Ara y El Punt Avui y de la revista Time Out Barcelona, de los meses de marzo y abril de 2020. Se partía de la hipótesis que el Time Out Barcelona, por el hecho de ser una revista de ocio dirigida a un público joven, presentaría muchos más préstamos que los diarios. Sin embargo, el análisis cuantitativo ha revelado que el número de préstamos es similar en las tres fuentes y que los mecanismos de creación internos de la lengua predominan por encima de los préstamos. El análisis contextual ha demostrado que el modelo de lengua de cada medio determina el tipo de neología que se genera, sobre todo en contextos donde los redactores se sitúan en la esfera coloquial del lenguaje. Asimismo, se ha podido comprobar una presencia importante de anglicismos, que demuestra el impacto del inglés como lengua global en la neología léxica catalana.
[ca] Aquesta tesi proposa mètodes per tractar les limitacions de les tècniques existents de separació de fonts musicals en condicions de baixa i alta latència. En primer lloc, ens centrem en els mètodes amb un baix cost computacional i baixa latència. Proposem l'ús de la regularització de Tikhonov com a mètode de descomposició de l'espectre en el context de baixa latència. El comparem amb les tècniques existents en tasques d'estimació i seguiment dels tons, que són passos crucials en molts mètodes de separació. A continuació utilitzem i avaluem el mètode de descomposició de l'espectre en tasques de separació de veu cantada, baix i percussió. En segon lloc, proposem diversos mètodes d'alta latència que milloren la separació de la veu cantada, gràcies al modelatge de components específics, com la respiració i les consonants. Finalment, explorem l'ús de correlacions temporals i anotacions manuals per millorar la separació dels instruments de percussió i dels senyals musicals polifònics complexes.

[es] Esta tesis propone métodos para tratar las limitaciones de las técnicas existentes de separación de fuentes musicales en condiciones de baja y alta latencia. En primer lugar, nos centramos en los métodos con un bajo coste computacional y baja latencia. Proponemos el uso de la regularización de Tikhonov como método de descomposición del espectro en el contexto de baja latencia. Lo comparamos con las técnicas existentes en tareas de estimación y seguimiento de los tonos, que son pasos cruciales en muchos métodos de separación. A continuación utilizamos y evaluamos el método de descomposición del espectro en tareas de separación de voz cantada, bajo y percusión. En segundo lugar, proponemos varios métodos de alta latencia que mejoran la separación de la voz cantada, gracias al modelado de componentes que a menudo no se toman en cuenta, como la respiración y las consonantes. Finalmente, exploramos el uso de correlaciones temporales y anotaciones manuales para mejorar la separación de los instrumentos de percusión y señales musicales polifónicas complejas.
[ca] Des de fa segles, tot i que ara amb més intensitat, s'ha posat de moda un model d'amor: l'amor romàntic. A tall d'exemple, una gran quantitat de llibres i pel·lícules tracten aquest tipus d'amor, i també es parla molt d'ell. No obstant això, sabem realment què es diu i què es vol dir quan es parla d'aquest tema? En aquest treball analitzo diversos diàlegs de la novel·la El diari de Bridget Jones, tot emprant bàsicament dos fenòmens semàntics i pragmàtics: les implicatures i les pressuposicions. Gràcies a aquests, he comprovat què es diu (contingut explícit) i què es vol dir (contingut implícit) sobre l'amor romàntic per tal de qüestionar la suposada perfecció que socialment se li ha atorgat a aquest tipus d'amor. Els resultats de l'anàlisi han mostrat els defectes i els interessos ocults darrere l'amor romàntic. Principalment, destaco tres tipus d'interès: el social, l'econòmic i el sexual. A partir d'aquests, es creen certs vicis que afecten aquest model d'amor com el masclisme, l'egoisme, el materialisme o la intolerància a la diversitat sexual. Concloc, doncs, que la mitificació de l'amor romàntic, no només és falsa, sinó que també és perjudicial per a la societat.

[es] Desde hace siglos, aunque ahora con más intensidad, se ha puesto de moda un modelo de amor: el amor romántico. Como muestra, un sinfín de libros y películas tratan esta clase de amor, y también se habla mucho sobre él. Sin embargo, ¿sabemos realmente qué se dice y qué se quiere decir cuando se habla sobre este tema? En este trabajo analizo diversos diálogos de la novela El diario de Bridget Jones utilizando básicamente dos fenómenos semánticos y pragmáticos: las implicaturas y las presuposiciones. Gracias a estos, he comprobado qué se dice (contenido explícito) y qué se quiere decir (contenido implícito) sobre el amor romántico, con el fin de cuestionar la supuesta perfección que socialmente se le ha otorgado a este tipo de amor. Los resultados de este análisis han arrojado luz sobre los defectos y los intereses ocultos que tiene el amor romántico. Principalmente, destaco tres tipos de interés: el social, el económico y el sexual. A partir de dichos intereses, se originan vicios que afectan a este modelo como el machismo, el egoísmo, el materialismo o la intolerancia a la diversidad sexual. Por lo tanto, concluyo que dicha mitificación del amor romántico, no solamente es falsa, sino que también es perjudicial para la sociedad.
[ca] El RSF Kobol és un sintetitzador analògic monofònic dels anys 80 dissenyat per l'empresa francesa RSF (Ruben i Serge Fernández), del qual s'estima que després de la seva sortida al mercat el 1978 es van fabricar menys de 200 unitats, a causa d'això aquest TFG es proposa amb la intenció de preservar el so característic d'aquest sintetitzador mitjançant la seva virtualització. Aquest treball documenta tant l'anàlisi prèvia del sintetitzador com el procés de generació d'un banc de mostres gravades a partir del sintetitzador real, així com el processament posterior d'aquests sons i finalment la construcció de l'instrument digital utilitzant Kontakt com a eina principal. El treball no se centra només en la imitació del Kobol original sinó també en els components artístics i creatius que té la creació d'instruments musicals digitals. Finalment s'ha creat un instrument virtual completament funcional que aconsegueix replicar algunes de les característiques del kobo, tot i que falla en la imitación del canvi continu entre formes d'ones

[es] El RSF Kobol es un sintetizador análogico monofónico de los años 80 diseñado por la empresa francesa RSF (Ruben y Serge Fernandez), del cual se estima que tras su salida al mercado en 1978 se fabricaron menos de 200 unidades, debido a esto este TFG se propone con la intención de preservar el característico sonido de este sintetizador mediante su virtualización. Este trabajo documenta tanto el análisis previo del sintetizador como el proceso de generación de un banco de muestras grabadas a partir del sintetizador real, así el posterior procesado de esos sonidos y finalmente la construcción del instrumento digital utilizando Kontakt como herramienta principal. El trabajo no solo se centra en la imitación del Kobol original sino también en los componentes artísticos y creativos que tiene la creación de instrumentos musicales digitales. Finalmente se ha creado un instrumento virtual completamente funcional que consigue replicar algunas de las características del Kobol, aunque falla en la imitación del cambio continuo entre formas de ondas de este.
[ca] La producció moderna dels mitjans descansa de forma important sobre continguts generats per ordinador, tals com animacions 3D, i efectes visuals digitals. Aquests actius complexos poblen videojocs, pel•lícules, televisió, dispositius mòbils i internet, però crear-los encara és una feina complexa, que requereix molta intervenció humana, té un flux de treball complex i no estàndard, procliu als errors, i demana un esforç important. Aquesta tesi contribueix en dues àrees de contingut generat per ordinador: la investigació inicial es dirigeix a l'automatització de "rigging", de l'expressió facial emocional i de moviments expressius, i de la generació semiautomàtica de "clips"; a la investigació més recent, basada en un treball extens amb la indústria, la tesi defineix un flux genèric de producció de mitjans generats per ordinador, inclosos processos de producció i un model de "pipeline", i, a partir d'aquest flux, es mostren i es discuteixen unes aproximacions a l'automatització dels passos més crítics des d'una perspectiva tant industrial com acadèmica. En resum, la tesi contribueix amb un conjunt d'algorismes i eines "familiaritzats" amb el "pipeline", que ajuden l'usuari en el procés de producció, és a dir, eines intel•ligents.

[es] La producción moderna de los medios descansa de forma importante en contenidos generados por ordenador, tales como animaciones 3D, y efectos visuales digitales. Estos activos complejos pueblan los videojuegos, películas, televisión, dispositivos móviles e internet, pero crearlos es aún una faena compleja, que demanda mucha intervención humana, implica un flujo de trabajo complejo no estándar, proclive a errores, y exige un esfuerzo importante. Esta tesi contribuye en dos áreas de contenido generado mediante ordenador: la investigación inicial se dirige a la automatización del "rigging", de la expresión facial emocional i de movimientos expresivos, i de la generación semiautomática de "clips"; en la investigación más reciente, basada en un trabajo extenso en la industria, la tesis define un flujo genérico de producción de medios generados mediante ordenador, incluyendo procesos de producción y un modelo de "pipeline", y, a partir de este flujo, se muestran y discuten unas aproximaciones a la automatización de los pasos más críticos desde una perspectiva tanto industrial como académica. En resumen, la tesis contribuye con un conjunto de algoritmos y herramientas "familiarizados" con el "pipeline", que ayudan al usuario en el proceso de producción, es decir, unas herramientas inteligentes.
[ca] El lligam entre la llengua i la identitat és un tema d'interès actual en la recerca relacionada amb els idiomes. Molts treballs acadèmics parlen sobre com ens modelen les paraules i fins a quin punt intervenen en la nostra forma de ser. En aquest treball es fan dues anàlisis amb l'obra Acorar, de Toni Gomila, com a referència, per veure quin lèxic s'hi utilitza i si aquest té alguna relació amb la nostra identitat o si l'utilitzem només per tradició i herència cultural. Per fer-ho s'analitza l'obra internament i es fa un comentari sobre alguns mots i expressions que contenen metàfores de caire religiós, costumista, insultant o general, segons la classificació que es proposa al treball. També es fa una anàlisi externa, de caire més sociolingüístic, a través d'una enquesta, per veure de quin ús i vigència gaudeixen 27 mots i expressions concretes que apareixen a l'obra. Amb les dades que se n'extreuen veiem que, en general, no hi ha gaires diferències d'ús entre generacions, però algunes més entre parlants de diferents dialectes. La llengua és viva i no podem preveure quins mots desapareixeran i quins perduraran en el temps. A més, el corpus lingüístic que s'ha utilitzat per elaborar el treball confirma la hipòtesi que el lèxic que usem ens defineix i ens modela.

[es] El vínculo entre la lengua y la identidad es un tema de interés actual en la investigación relacionada con los idiomas. Muchos trabajos académicos hablan sobre cómo nos moldean las palabras y hasta qué punto intervienen en nuestra forma de ser. En este trabajo se llevan a cabo dos análisis con la obra Acorar, de Toni Gomila, como referencia, para ver qué léxico utiliza y si este tiene alguna relación con nuestra identidad o si lo utilizamos únicamente por tradición y herencia cultural. Para ello se analiza la obra internamente y se comentan algunas expresiones que contienen metáforas de tipo religioso, costumbrista, insultante o general, según la clasificación que se propone en el trabajo. También se hace un análisis externo, más sociolingüístico, a través de una encuesta, para ver de qué uso y vigencia gozan 27 palabras y expresiones concretas que aparecen en la obra. Con los datos que se han extraído vemos que, en general, no hay demasiadas diferencias de uso entre generaciones, pero algunas más entre hablantes de diferentes dialectos. La lengua está viva y no podemos prever qué palabras desaparecerán y cuáles perdurarán en el tiempo. Además, el corpus lingüístico que se ha utilizado para elaborar el trabajo confirma la hipótesis de que el léxico que utilizamos nos define y nos moldea.
[ca] Langston Hughes és considerat com un dels escriptors més influents del moviment artístic conegut com el Renaixement de Harlem. Va ser un veritable precursor de l'estil Jazz Poetry, i un apassionat defensor de l'art i patrimoni cultural afroamericà. No obstant això, gran part de la seva obra no ha estat traduïda al castellà. L'objectiu d'aquest treball és realitzar una traducció de vuit dels seus poemes, quatre dels quals ja han estat traduïts, i comentar les versions dels altres autors per poder contrastar opcions. Per a fer-ho, s'ha dut a terme una documentació prèvia sobre l'autor, l'estil i l'època, s'ha realitzat una primera traducció dels poemes, s'han comentat les traduccions d'altres autors, i s'ha compost una versió definitiva de les propostes tenint en compte els aspectes estilístics i culturals dels poemes originals. Com a resultat, s'ha aconseguit aprofundir en les possibles dificultats i peculiaritats de la traducció de Hughes a l'espanyol, i s'ha fet una traducció fidel i de qualitat que ha obert les portes al fet que es realitzin més traduccions d'aquest autor en el futur.

[es] Langston Hughes está considerado como uno de los escritores más influyentes del movimiento artístico conocido como el Renacimiento de Harlem. Fue un verdadero precursor del estilo Jazz Poetry, y un apasionado defensor del arte y patrimonio cultural afroamericano. Sin embargo, gran parte de su obra no ha sido traducida al castellano. El objetivo de este trabajo es realizar una traducción de ocho de sus poemas, de los cuales cuatro ya han sido traducidos, y comentar las versiones de los demás autores para poder contrastar opciones. Para ello, se ha llevado a cabo una documentación previa sobre el autor, el estilo y la época, se ha realizado una primera traducción de los poemas, se han comentado las traducciones de otros autores, y se ha compuesto una versión definitiva de las propuestas teniendo en cuenta los aspectos estilísticos y culturales de los poemas originales. Como resultado, se ha conseguido profundizar en las posibles dificultades y peculiaridades de la traducción de Hughes al español, y se ha realizado una traducción fiel y de calidad que ha abierto las puertas a que se realicen más traducciones de este autor en el futuro.
[ca] La major part de les llengües consolidades disposen d'un model comú i de referència per garantir uniformitat en els usos, especialment en la llengua escrita. A vegades, però, hi ha interferències de les diferents varietats, tant territorials com de registre, que poden impedir l'establiment i la difusió d'un model de llengua unitari. L'objectiu d'aquest treball és comprovar si els textos dels ajuntaments de Menorca segueixen la proposta d'estàndard per a la llengua catalana, i veure quina influència tenen tant la varietat geogràfica com la funcional en la variació dels usos. Per fer-ho s'han seleccionat diversos textos de cada ajuntament de l'illa, de diferents gèneres textuals, i s'han detectat tres tipus d'usos: aquells que respecten l'estàndard, els que presenten formes pròpies del dialecte, però pertanyents al model estàndard, i, finalment, els que s'allunyen de la proposta d'estàndard. A través dels vint textos analitzats s'ha pogut observar que en general hi ha una fidelitat a la llengua estàndard; no obstant això, la variació hi és present, i, quan es tradueix en una alta presència de formes no estàndard, es pot relacionar amb actituds o ideologies contràries a la llengua estàndard catalana, com el gonellisme.

[es] La mayoría de lenguas consolidadas disponen de un modelo de lengua común y de referencia para garantizar una uniformidad en los usos, especialmente en la lengua escrita. Aun así, a veces hay interferencias de las diferentes variantes, ya sean territoriales o de registro, que pueden impedir el establecimiento y la difusión de un modelo unitario. El objetivo de este trabajo es comprobar si los textos de los ayuntamientos de Menorca siguen la propuesta estándar para el catalán, y ver qué influencia tienen tanto la variedad geográfica como la funcional en la variación de los usos. Para ello se han seleccionado una serie de textos de cada ayuntamiento, de diferentes géneros textuales, y se han detectado tres tipos de usos: los que respetan el modelo estándar, los que presentan formas propias del dialecto, pero aceptadas dentro del estándar, y, por último, los que se alejan de la propuesta de estándar. A través de los veinte textos analizados, se ha podido observar que en general se respeta el modelo de lengua estándar; aun así, existe variación en los textos, y, si esta se traduce en una alta presencia de formas no estándar, se puede relacionar con actitudes o ideologías contrarias a la lengua estándar catalana, como el gonellisme.
[ca] El xifratge totalment homomòrfic (FHE) és una tècnica d'encriptació que permet realitzar càlculs sobre dades encriptades sense necessitat de desencriptar-les prèviament. Això té el potencial de revolucionar la seguretat i privacitat de les dades, i la investigació en curs es centra en millorar la seva eficiència i practicabilitat. Una limitació dels esquemes basats en FHE és que, generalment, només permeten sumes i multiplicacions. Operacions mes complexes, com la comparació de nombres reals, requereixen un disseny meticulós de nous algoritmes. En aquest projecte, explorem una proposta recent basada en la composició de polinomis per comparar dos nombres reals en un entorn de xifratge homomòrfic. Estudiem com aquest mètode pot ser utilitzat per ordenar un conjunt de nombres reals utilitzant FHE. A continuació, apliquem aquests conceptes per dissenyar i implementar una versió totalment homomòrfica de l'algorisme popular d'aprenentatge automàtic conegut com a knearest neighbours (KNN). Per implementar l'algorisme de KNN amb FHE, utilitzem l'esquema CKKS i la llibreria OpenFHE, una llibreria de programari de codi obert desenvolupada en C++. Finalment, analitzem el rendiment computacional de la nostra implementació per avaluar-ne l'eficiència, en funció de la mida del conjunt de dades i del nombre de veïns. Els nostres resultats indiquen que la complexitat temporal augmenta exponencialment amb la mida del conjunt de dades. Obtenim temps de càlcul raonables per a conjunts de dades petits, amb fins a 16 mostres d'entrenament.

[es] El cifrado totalmente homomórfico (FHE) es una técnica de encriptación que permite realizar cálculos sobre datos encriptados sin necesidad de desencriptarlos previamente. Esto tiene el potencial de revolucionar la seguridad y privacidad de los datos, y la investigación en curso se centra en mejorar su eficiencia y practicabilidad. Una limitación de los esquemas basados en FHE es que, generalmente, solo permiten sumas y multiplicaciones. Operaciones más complejas, como la comparación de dos números reales, requieren un diseño meticuloso de nuevos algoritmos. En este proyecto, exploramos una propuesta reciente basada en la composición de polinomios para comparar dos números reales en un entorno de cifrado homomórfico. Estudiamos como este método puede ser usado para ordenar un conjunto de números reales usando FHE. A continuación, aplicamos estos conceptos para diseñar e implementar una versión totalmente homomórfica del popular algoritmo de aprendizaje automático conocido como knearest neighbours (KNN). Para implementar el algoritmo de KNN con FHE, utilizamos el esquema CKKS y la librería OpenFHE, una librería de software de código abierto desarrollada en C++. Finalmente, analizamos el rendimiento computacional de nuestra implementación para evaluar su eficiencia, en función del tamaño del conjunto de datos y del número de vecinos. Nuestros resultados indican que la complejidad temporal aumenta exponencialmente con el tamaño del conjunto de datos. Obtenemos tiempos de cálculo razonables para conjuntos de datos pequeños, con hasta 16 muestras de entrenamiento.
[ca] Anàlisi de les innovacions del port per reduir les seves emissions alhora que reduir costos mentre es converteix en una referència mundial. El projecte analitza les innovacions i les millores mediambientals que vol fer el port de Barcelona. S'hi analitzen dos projectes clau perquè el port es converteixi en un referent mundial en energia sostenible, alhora que implanta noves tecnologies per aconseguir reduir els seus costos de producció. Amb Allread, empresa de creació de programari i el projecte Nexigen del mateix port per a l'electrificació dels molls. S'analitzaran per conscienciar de la importància de la tecnologia d'ara endavant i de com aquesta, juntament amb la reducció de gasos, poden convertir tota Barcelona en una potència.

[es] Análisis de las innovaciones del puerto para reducir sus emisiones a la vez que reducir costes mientras se convierte en una referencia mundial. El proyecto analiza las innovaciones y las mejoras medioambientales que quiere realizar el puerto de Barcelona. En el mismo se analizan dos proyectos clave para que el puerto se convierta en un referente mundial en energía sostenible, a la misma vez que implanta nuevas tecnologías para conseguir reducir sus costes de producción. Con Allread, empresa de creación de software y el proyecto Nexigen del propio puerto para la electrificación de los muelles. Se analizarán para concienciar de la importancia de la tecnología de ahora en adelante y de como esta junto a la reducción de gases pueden convertir toda barcelona en una potencia.