BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] La recerca que es presenta té com a objectiu enfocar una de les arrels de la manca de rendiment laboral dels treballadors: la formació que han rebut, en particular aquells que han seguit una trajectòria universitària. Per dur-ho a terme s'ha valorat l'encaix entre el marc didàctic i les competències que s'exigeixen als alumnes a l'hora d'incorporar-se al mercat de treball. S'ha partit d'una enquesta a persones acabades de llicenciar de la Facultat d'Economia de la Universitat de Barcelona, a docents d'aquesta mateixa Facultat i a empresaris. A partir dels resultats obtinguts s'ha fet una anàlisi de la situació dels joves treballadors en termes de competències instrumentals, interpersonals i professionals, centrada exclusivament en la percepció dels empresaris. Segons les conclusions, una planificació de la docència més centrada en l'estudiant, des del punt de vista de la seva formació integral, pot contribuir de forma essencial a incrementar la seva futura productivitat laboral.

[es] La investigación que se presenta tiene como objetivo enfocar una de las raíces de la falta de rendimiento laboral de los trabajadores: la formación que han recibido, en particular aquellos que han seguido una trayectoria universitaria. Para llevarlo a cabo se ha valorado el encaje entre el marco didáctico y las competencias que se exigen a los alumnos a la hora de incorporarse al mercado de trabajo. El punto de partida ha sido una encuesta a recién licenciados en la Facultad de Economía de la Universitat de Barcelona, a docentes de la misma y a empresarios. A partir de los resultados obtenidos se ha realizado un análisis de la situación de los jóvenes trabajadores en términos de competencias instrumentales, interpersonales y profesionales, centrada exclusivamente en la percepción de los empresarios. Según las conclusiones, una planificación de la docencia más centrada en el estudiante, desde la perspectiva de darle una formación integral, puede contribuir de forma esencial a incrementar su futura productividad laboral.
[ca] Aquest article exposa diverses experiències dutes a terme en la formació musical universitària en els Graus d'Educació Infantil, Primària i Social de la Facultat d'Educació de Palència, Universitat de Valladolid. Partint del referent de les pedagogies creatives i el treball per projectes, es mostren propostes desenvolupades pels estudiants a la classe de Música seguint un enfocament globalitzador. Aquests projectes s'enfronten a tres reptes que caracteritzen l'educació en el segle XXI: el component creatiu de l'educació, la responsabilitat social, i l'ús de les Tecnologies de la Informació i Comunicació (TICs) de forma crítica i responsable. Les idees pedagògico-musicals desenvolupades per Paynter, Delalande i Alcázar, i els projectes de transformació social a través de la música –com el conegut "Sistema" d'orquestres a Veneçuela– es converteixen en punts de partida per generar noves experiències pedagògiques en la formació inicial del professorat i per respondre a les demandes de l'educació musical a la nostra societat.

[es] El presente artículo expone diversas experiencias llevadas a cabo en la formación musical universitaria, en los Grados de Educación Infantil, Primaria y Social de la Facultad de Educación de Palencia, Universidad de Valladolid. Tomando como referencia las pedagogías creativas y el trabajo por proyectos, se muestran propuestas desarrolladas por el alumnado en la clase de Música bajo un enfoque globalizador. Estos proyectos tratan de hacer frente a tres importantes retos que caracterizan la educación en el siglo XXI: el componente creativo de la educación, la responsabilidad social, y el uso de las Tecnologías de la Información y las Comunicaciones (TICs) de forma crítica y responsable. Las ideas pedagógico-musicales desarrolladas por Paynter, Delalande y Alcázar, y los proyectos de transformación social a través de la música –como el conocido "Sistema" de orquestas en Venezuela– se convierten en puntos de partida para generar nuevas experiencias pedagógicas en la formación inicial del profesorado y para dar respuesta a las demandas de la educación musical en nuestra sociedad.
[ca] Des de l'antiguitat ens hem sentit atrets pels nostres orígens. D'on venim? On anem? Tots els organismes vius són fruit d'un procés d'evolució. Això significa que cada espècie actual deriva d'una espècie anterior. Les espècies que es troben dins la nostra línia evolutiva les agrupem sota el nom d'homínids. Per saber per què som com som haurem d'esbrinar com eren i com vivien aquests homínids que formen part del nostre llinatge evolutiu. I una de les dades més importants de com vivien els nostres avantpassats evolutius és la seva dieta...

[es] Desde la antigüedad nos hemos sentido atraídos por saber sobre nuestros orígenes. ¿De dónde venimos? ¿Hacia dónde vamos? Todos los organismos vivos son el fruto de un proceso de evolución. Esto significa que cada especie actual deriva de poblaciones de una especie anterior. Las especies que se encuentran dentro de nuestra línea evolutiva las agrupamos bajo el nombre de homínidos. Para saber por qué somos cómo somos tendremos que averiguar cómo eran y cómo vivían estos homínidos que forman parte de nuestro linaje evolutivo. Uno de los datos más importantes de cómo vivían nuestros antepasados evolutivos es su dieta...
[ca] La violació del secret mèdic és una transgressió a un deure moral i un il·lícit penal a la República Argentina. No obstant això, es produeixen excessius casos en la jurisprudència local en què el personal mèdic viola el secret amb la finalitat de presentar denúncies penals contra els seus pacients. Són casos que habitualment són anul·lats pels tribunals superiors, però que permeten sotmetre a les víctimes a situacions de violència institucional greu durant el seu tràmit en els tribunals inferiors. Aquest fenomen és la conseqüència de deficiències importants en l'educació mèdica, que persisteixen fins l'actualitat i que, per tant, s'han de dur a terme accions a fi de corregir aquesta conducta il·lícita en l'educació universitària.

[es] La violación del secreto médico es una transgresión a un deber moral y un ilícito penal en la República Argentina. Sin embargo, se registran demasiados casos en la jurisprudencia local, en que el personal médico viola el secreto para formular denuncias penales contra sus pacientes. Casos que habitualmente son anulados por los tribunales superiores, pero permiten someter a las víctimas a severos casos de violencia institucional durante su trámite en los tribunales inferiores. Sostengo que este fenómeno es la consecuencia de severas deficiencias en la educación médica, que persisten hasta la actualidad y que, por consiguiente, deben desplegarse acciones destinadas a corregir esta conducta ilícita en la educación universitaria.
[ca] La sentència analitzada aborda per primera vegada la interpretació de larticle 15 de la Directiva 2004/38. El precepte regula l'expulsió d'un ciutadà de la Unió que, sense representar cap risc per a l'ordre, la seguretat o la salut públics, ha deixat de ser titular del dret de residència que en justificava la presència a l'Estat membre d'acollida. A FS, el tribunal se centra a determinar quines circumstàn-cies han de concórrer perquè es pugui considerar executada una decisió d'expulsió dictada contra un ciutadà de la UE d'acord amb l'article 15; i quan, per tant, aquest ciutadà pot tornar a l'Estat mem-bre d'acolliment per iniciar una residència legal nova. A la feina s'aborden també dues qüestions que el TJ riba en la seva sentència: l'internament d'un ciutadà de la UE als efectes de la seva expulsió; i la legalitat mateixa de l'expulsió en el cas de FS. Especialment problemàtic és aquest darrer aspecte, ja que el tribunal sembla avalar amb el seu silenci una interpretació que, a l'estela de Dano, endu-riria les condicions de residència dels ciutadans econòmicament inactius.

[es] La sentencia analizada aborda por primera vez la interpretación del artículo 15 de la Directiva 2004/38. El precepto regula la expulsión de un ciudadano de la Unión que, sin representar un riesgo para el orden, la seguridad o la salud públicos, ha dejado de ser titular del derecho de residencia que justificaba su presencia en el Estado miembro de acogida. En FS, el tribunal se centra en deter-minar qué circunstancias deben concurrir para que pueda considerarse ejecutada una decisión de expulsión dictada contra un ciudadano de la UE conforme al artículo 15; y cuando, por tanto, dicho ciudadano puede regresar al Estado miembro de acogida para iniciar una nueva residencia legal. En el trabajo se abordan también dos cuestiones que el TJ orilla en su sentencia: el internamiento de un ciudadano de la UE a efectos de su expulsión; y la legalidad misma de la expulsión en el caso de FS. Especialmente problemático es este último aspecto, pues el tribunal parece avalar con su silencio una interpretación que, en la estela de Dano, endurecería las condiciones de residencia de los ciuda-danos económicamente inactivos.
[ca] Les actituds i creences familiars sobre tecnologies digitals són un factor determinant en l'ús que en fan els nens petits a la llar. Aquest estudi ha dut a terme entrevistes amb 46 famílies de nens i nenes menors de 6 anys per comprendre com les percepcions parentals determinen les activitats, continguts i temps dels més petits davant de les pantalles. L'objectiu és aportar coneixement per a una reflexió profunda sobre la gestió dels mitjans a casa.Es va dissenyar un estudi quantitatiu descriptiu, basat en un model d'enquesta per qüestionari per entrevistar les famílies. Els resultats mostren poques diferències entre les visions familiars més positives i les més negatives sobre lús que fan els nens de les TIC. S'evidencia la complexitat de l'anàlisi dels sistemes d'acompanyament i estratègies d'educació digital parental. Les percepcions de les famílies es mouen cap a un equilibri que evita els extrems, s'embolcallen amb contradiccions i es regulen en atenció a les necessitats del context. Això fa que calgui la consideració global dels diferents factors que influeixen en els hàbits digitals infantils per a comprendre les relacions dels petits amb el mitjà.

[es] Las actitudes y creencias familiares sobre tecnologías digitales son un factor determinante en el uso que hacen de las mismas los niños pequeños en el hogar. Este estudio ha llevado a cabo entrevistas con 46 familias de niños y niñas menores de 6 años para comprender como las percepciones parentales determinan las actividades, contenidos y tiempos de los más pequeños ante las pantallas. El objetivo es aportar conocimiento para una reflexión profunda sobre la gestión de los medios en el hogar. Se diseñó un estudio cuantitativo descriptivo, basado en un modelo de encuesta por cuestionario para entrevistar a las familias. Los resultados muestran pocas diferencias entre las visiones familiares más positivas y las más negativas sobre el uso que hacen los niños de las TIC. Se evidencia la complejidad del análisis de los sistemas de acompañamiento y estrategias de educación digital parental. Las percepciones de las familias se mueven hacia un equilibrio que evita los extremos, se envuelven de contradicciones, y se regulan en atención a las necesidades del contexto. Lo que lleva a precisar la consideración global de los diferentes factores que influyen en los hábitos digitales infantiles.
[ca] La situació de la frontera pirinenca, també la marítima, és un tema clau per a la història moderna de Catalunya. El tema dels comtats del Rosselló i la Cer danya, ocupats per França durant la Guerra Civil Catalana amb el beneplàcit de Joan II, està present des de l'inici del regnat de Ferran el Catòlic. La seva reincorporació va coincidir amb factors que van ajudar que la qüestió de la frontera fos cada vegada més camp d'acció de la Corona i menys de les autoritats del Principat. No obstant això i malgrat les dissensions concretes que es van produir, l'àmbit fronterer va ser una qüestió en la qual durant aquest regnat i el següent va sobresortir un objectiu comú entre el rei i el país. En els regnats posteriors, la frontera pirinenca va adquirir unes altres dimen sions (frontera religiosa, contraban, guerra oberta entre la Monarquia Hispà nica i França), fet que, juntament amb els problemes financers espanyols per mantenir allà una important dotació militar, concretament d'infanteria, va provocar en les localitats de la zona una forma de vida especial i un sentiment peculiar d'identitats i lleialtats. Durant els segles XVI i XVII, la frontera pi rinenca va ser escenari de nombrosos episodis polítics, religiosos i culturals que van influir, sens dubte, en la identitat catalana del moment i d'èpoques posteriors.

[es] Fronteras, guerra y posicionamiento político en la Cataluña de los siglos XVI y XVII La situación de la frontera pirenaica, también la marítima, es un tema crucial para la historia moderna de Cataluña. El tema de los condados de Rosellón y Cerdaña, ocupados por Francia durante la Guerra ivil Catalana con el be neplácito de Juan II, está presente desde los primeros inicios del reinado de Fernando el Católico. Su reincorporación coincidió con factores que ayuda ron a que la cuestión de la frontera fuera cada vez más un campo de acción de la Corona y cada vez menos de las autoridades del Principado. No obstante y a pesar de disensiones concretas, el ámbito fronterizo fue una cuestión donde durante ese reinado y el siguiente primó un objectivo común entre Rey y país. En reinados posteriores la frontera pirenaica adquirió otras dimensiones (frontera religiosa, contrabando, guerra abierta entre la Monarquía Hispánica y Francia), lo que junto a los problemes financieros españoles para mantener allí una importante dotación militar, singularmente de infantería, provocó una especial forma de vida de las localidades de la zona y un peculiar senti miento de identidad y lealtades. Durante los siglos xvi y xvii la frontera pire naica fue escenario de numerosos episodios políticos, religiosos, culturales que influyeron, sin duda, en la identidad catalana del momento y de épocas posteriores.
[ca] Aquest article analitza tres sainets de Pilar Millán Astray, El juramento de la Primorosa (1924), Mademoiselle Naná (1928) i Los amores de la Nati (1931), per proposar que en ells s'hi manifesten certes contradiccions en com s'hi tracta a la dona pròpies del feminisme catòlic de l'època. Si, d'una banda, es ressalten valors tradicionals com la honra o virginitat, la bondat, el patriotisme i la fe religiosa, d'altra es defenen aspectes més liberals com la fortalesa, la independència, el treball remunerat i la culpabilitat dels homes que enganyen les dones amb falses promeses. Tot i l'èmfasi en la puresa de la dona i els finals feliços, sovint precipitats, en aquestes obres es transmet un missatge a favor de la llibertat de la dona dins els marcs socials tradicionals del moment.

[es] Este artículo analiza tres sainetes de Pilar Millán Astray, El juramento de la Primorosa (1924), Mademoiselle Naná (1928) y Los amores de la Nati (1931), para proponer que en ellos se manifiestan ciertas contradicciones en el tratamiento de la mujer propias del llamado feminismo católico de la época. Mientras que, por un lado, se resaltan valores tradicionales como la honra o virginidad, la bondad, el patriotismo y la fe religiosa, por el otro se defienden aspectos más liberales como la fortaleza, la independencia, el trabajo remunerado y la culpabilidad de los hombres que engañan a las mujeres con falsas promesas. A pesar del énfasis en la pureza de la mujer y los finales felices, a menudo demasiado precipitados, en estas obras se transmite un mensaje a favor de la libertad de la mujer dentro de los marcos sociales tradicionales del momento.
[ca] Aquest article proposa un recorregut per la poesia xilena recent, des dels anys setanta fins a la poesia de la postdictadura. Els poemes se centren principalment en el paisatge i en la ciutat com a forma de preservar la memòria tant individual com col·lectiva.

[es] El presente artículo propone un recorrido por la poesía chilena reciente desde los años setenta hasta la poesía de la postdictadura. Los poemas se centran principalmente en el paisaje y en la ciudad como una forma de preservar la memoria tanto individual como colectiva.
[ca] La configuració d'una estructura productiva moderna requereix un subministrament d'e-ner gia suficient a costos competitius. Des del darrer terç del segle xix, la producció de carbó i les millors condicions naturals per generar energia hidroelèctrica a baix cost expliquen, al-menys parcialment, les diferències a favor de Nova Zelanda. Tanmateix, els arranjaments ins-titucionals són un altre factor rellevant de diferenciació. L'argument que planteja aquest arti-cle es basa en el concepte d'endogeneïtat dels recursos naturals i s'aplica per demostrar el pa-per dels diferents estats en els sistemes elèctrics. La intervenció estatal va procurar millorar les condicions de benestar a l'Uruguai sense parar prou atenció als aspectes productius; en canvi, a Nova Zelanda el desenvolupament de la producció va ser el focus de l'acció pública. Com a resultat, es va consolidar una xarxa elèctrica més extensa i densa a Nova Zelanda que, poten-cialment, hauria creat millors condicions de diversificació i producció rural.

[es] La configuración de una estructura productiva "moderna" requiere un suministro de ener-gía suficiente a costos competitivos. Desde el último tercio del siglo xix, la producción de car-bón y las mejores condiciones naturales para generar energía hidroeléctrica a bajo costo expli-can, al menos en parte, las diferencias en favor de Nueva Zelanda. Sin embargo, los arreglos institucionales son otro factor relevante de diferenciación. El argumento planteado se basa en el concepto de endogeneidad de los recursos naturales, y se aplica para probar los distintos ro-les de los Estados en los sistemas eléctricos. La intervención estatal procuró mejorar las con-diciones de bienestar en Uruguay sin prestar suficiente atención a los aspectos productivos; en cambio, en Nueva Zelanda, el desarrollo de la producción fue el foco de la acción pública. Como resultado, se consolidó una red eléctrica más extensa y densa en Nueva Zelanda que, potencialmente, habría creado mejores condiciones de diversificación y producción rural.
[ca] Cal fomentar la competència argumentativa (CA) en la societat actual, essent positiu començar durant les primeres etapes educatives. Interessa, per tant, conèixer com propostes diferents ajudarien a desenvolupar la CA de l'alumnat. En aquest estudi s'analitzen respostes orals de 23 estudiants de 1r d'Educació Primària en un taller de converses filosòfiques amb la proposta Wonder-Ponder. Filosofía visual per a nens (Duthie i Martagón, 2016), per identificar empíricament les claus d'aquest llibre-objecte (Samperiz et al., 2020; Tabernero, 2017) en el desenvolupament de la CA. Se segueix un disseny de recerca qualitatiu de tall etnogràfic d'acord amb l'objecte d'estudi. Partint dels resultats obtinguts de l'anàlisi categorial amb el software NVivo, es dedueix que els estudiants desenvolupen la seva CA gràcies al discurs gràfic i objectual que apel·la a la seva experiència vital i li permet organitzar les seves idees mitjançant la manipulació i l'input lingüístic de la proposta i la mediadora. Així doncs, la comunicació oral de l'alumnat evoluciona del pensament narratiu a l'apropiació del llenguatge argumentatiu, que es va construint en la interacció del lector amb el llibre-objecte i en la conversa amb els seus iguals en compartir pensaments i emocions suscitades per la lectura.

[es] Es necesario fomentar la competencia argumentativa (CA) en la sociedad actual, siendo positivo comenzar en las primeras etapas educativas. Así, interesa conocer cómo distintas propuestas ayudarían a desarrollar la CA del alumnado. En este estudio se analizan las respuestas orales de 23 estudiantes de 1.° de Educación Primaria en un taller de conversaciones filosóficas con la propuesta Wonder Ponder. Filosofía visual para niños (Duthie y Martagón, 2016), para identificar empíricamente las claves de este libro-objeto (Samperiz et al., 2020; Tabernero, 2017) en el desarrollo de la CA. Se escogió un diseño de investigación cualitativo de corte etnográfico, de acuerdo con el objeto de estudio. Partiendo de los resultados obtenidos del análisis categorial con el software NVivo, se deduce que el estudiantado desarrolla su CA gracias al discurso gráfico y objetual que apela a su experiencia vital y le permite organizar sus ideas mediante la manipulación, y al input lingüístico de la propuesta y la mediadora. Así, la comunicación oral del alumnado evoluciona del pensamiento narrativo a la apropiación del lenguaje argumentativo, que se va construyendo en la interacción del lector con el libro-objeto y en la conversación con sus iguales al compartir pensamientos y emociones suscitadas por la lectura.
[ca] L'ingrés d'una persona gran en una residència geriàtrica només pot fer-se amb el seu consentiment exprés. Si la persona gran ha perdut la seva capacitat cognitiva, l'ingrés exigeix autorització judicial. Aquest treball té per objecte analitzar els requisits necessaris per a la legalitat de l'ingrés, tenint en compte les tres sentències del Tribunal Constitucional de 2016. El criteri constitucional és que l'autorització ha de ser prèvia a l'ingrés i, si ja s'ha produït, no hi cap ratificació posterior per incompliment del termini de 24 hores i de la urgència; l'autorització ha de sol·licitar-se a través d'un procés de modificació de la capacitat. Això és contrari al Conveni sobre els drets de les persones amb discapacitat. L'article acaba amb algunes reflexions sobre el paper que juguen les voluntats anticipades en l'ingrés voluntari que es torna involuntari amb la pèrdua de la capacitat cognitiva, i en el control judicial posterior.

[es] El ingreso de una persona mayor en una residencia geriátrica sólo puede hacerse con su consentimiento expreso. Si la persona mayor ha perdido su capacidad cognitiva, el ingreso exige autorización judicial. Este trabajo tiene por objeto analizar los requisitos necesarios para la legalidad del ingreso, teniendo en cuenta las tres sentencias del Tribunal Constitucional de 2016. El criterio constitucional es que la autorización ha de ser previa al ingreso y, si ya se ha producido, no cabe ratificación posterior por incumplimiento del plazo de 24 horas y de la urgencia; debe solicitarse la autorización a través de un proceso de modificación de capacidad. Ello es contrario al Convenio sobre los derechos de las personas con discapacidad. El trabajo termina con algunas reflexiones sobre el papel que juegan las voluntades anticipadas en el ingreso voluntario que se torna involuntario con la pérdida de la capacidad cognitiva, y en el control judicial posterior del mismo.