BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] En l'espanyol andí de l'Equador i Colòmbia existeix una perífrasi, &lt;dar + gerundi&gt;, que té unes característiques que l'allunyen de manera considerable de la resta de perífrasis de gerundi de l'espanyol estàndard. Tant l'auxiliar, un verb en origen ditransitiu, com el significat d'aquest mecanisme d'alteració diatètica additiva, fan d'aquesta perífrasi una estructura única en la gramàtica de l'espanyol. L'auxiliar dar permet introduir un nou argument, que es coneix com a aplicatiu. La bibliografia atribueix aquesta construcció al contacte amb el quítxua. És, doncs, una innovació tipològica força interessant atès que les llengües indoeuropees no acostumen a presentar aquesta mena de perífrasis aplicatives.

[es] En el español andino de Ecuador y Colombia existe una perífrasis, &lt;dar + gerundio&gt;, con unas características que la alejan de forma notable del resto de perífrasis de gerundio del español general. Tanto el auxiliar, un verbo en su origen ditransitivo, como su significado, un mecanismo de alteración diatética aditiva, la convierten en una estructura única en la gramática española. El auxiliar dar permite introducir un nuevo argumento, lo que se conoce como aplicativo. La bibliografía ha atribuido la construcción al contacto con el quechua, lo que produce un fenómeno tipológico muy interesante, puesto que las lenguas indoeuropeas no figuran entre las que comúnmente tienen perífrasis aplicativas.
[ca] En aquest article fem una comparació entre dos cicles migratoris de caràcter la- boral, que s'han desenvolupat a Espanya en els segles xx i xxi i observem els canvis i continuïtats entre ells. Prenem així en consideració el paper de l'associacionisme ètnic i de les xarxes migratòries. Comparem així mateix les causes de l'emigració, els països de destinació, el lloc d'origen, el nivell educatiu, la qualificació professional i la percepció de el propi procés migratori. En segon lloc, estenem la nostra comparació a altres factors del context de partida i de el procés migratori com són la cronologia dels cicles migratoris i la seva relació amb les crisis -1973 i 2008-, el pes de l'emigració irregular i la gestió pública de la emigració.

[es] En este artículo realizamos una comparación entre dos ciclos migratorios de carácter laboral, que se han desarrollado en España en los siglos xx y xxi y obser- vamos los cambios y continuidades entre ellos.Tomamos así en consideración el papel del asociacionismo étnico y de las redes migratorias. Comparamos asimismo las causas de la emigración, los países de destino, el lugar de origen, el nivel educa- tivo, la cualificación profesional y la percepción del propio proceso migratorio. En segundo lugar, extendemos nuestra comparación a otros factores del contexto de partida y del proceso migratorio como son la cronología de los ciclos migratorios y su relación con las crisis -1973 y 2008-, el peso de la emigración irregular y la gestión pública de la emigración.
[ca] Els pobles indígenes a Colòmbia han transitat múltiples camins en la seva història recent, processos de supervivència i resistència com a resposta a diferents tipus de violències. Particularment, les gents del poble Emberá Chamí que actualment constitueixen el Cabildo Kurmadó a Pereira i Marsella han gestat processos de mobilitat i reassentament que formen part de les seves narratives i que, de manera especial, han donat lloc a processos d'autoreconeixement i apoderament per part de les dones tant com a subjectes polítiques com a dipositàries de la seva cultura. En el marc del programa de Minciencias "Ideas para el cambio", el projecte denominat IUMA, desenvolupat pel Grup de Recerca d'Arquitectura i Disseny de la Universitat Catòlica de Pereira, va generar un laboratori de cocreació amb un grup de dones Emberá en el qual un dels seus components va buscar la identificació i interpretació del simbòlic en elles a partir de diàlegs en què es van construir cartografies socials de territori entre els seus llocs d'origen i desarrelament fins als de reassentament, on s'han desenvolupat processos culturals alterns als tradicionals. Es va buscar enfortir els processos d'apropiació simbòlica i de pràctiques culturals, així com els de supervivència i diàleg en la diferència.

[es] Los pueblos indígenas en Colombia han transitado múltiples caminos en su historia reciente, procesos de supervivencia y resistencia como respuesta a distintos tipos de violencias. Particularmente las gentes del pueblo Emberá Chami que actualmente constituyen el Cabildo Kurmadó en Pereira y Marsella han gestado procesos de movilidad y reasentamiento que hacen parte de sus narrativas y que, de manera especial, han dado lugar a procesos de autorreconocimiento y empoderamiento por parte de las mujeres tanto como sujetas políticas como depositarias de su cultura. En el marco del programa de Minciencias "Ideas para el cambio" el proyecto denominado IUMA, desarrollado por el Grupo de Investigación de Arquitectura y Diseño de la Universidad Católica de Pereira, generó un laboratorio de cocreación con un grupo de mujeres Emberá en el que uno de sus componentes busco la identificación e interpretación de lo simbólico en ellas a partir de diálogos en los que se construyeron cartografías sociales de territorio entre sus lugares de origen y desarraigo hasta los de reasentamiento donde se han desarrollado procesos culturales alternos a los tradicionales. Se buscó fortalecer los procesos de apropiación simbólica y de prácticas culturales, así como los de supervivencia y diálogo en la diferencia.
[ca] Les mobilitzacions de l'Onze de Setembre a Catalunya i de l'Aberri Eguna al País Basc foren algunes de les més destacades de la Segona República espanyola. Pels moviments nacionals català i basc, aquests esdeveniments representaven vertaderes eines de construcció nacional, però també de projecció exterior. Aquest article explora aquesta segona dimensió de les diades nacionals catalana i basca, analitzant la participació de nacionalistes bascos a l'Onze de Setembre i de nacionalistes catalans a l'Aberri Eguna. El resultat és una valoració més complexa d'aquest fenomen, que apareix inevitablement fermat a la dinàmica estratègica dels canviants cicles polítics, i malgrat tot capaç de generar un imaginari propi que perdura fins a l'actualitat.

[es] Las movilizaciones del Onze de Setembre en Cataluña y del Aberri Eguna en el País Vasco fueron algunas de las más destacadas de la Segunda República española. Para los movimientos nacionales catalán y vasco, estos acontecimientos representaban auténticas herramientas de construcción nacional, pero también de proyección exterior. Este artículo explora esta segunda dimensión de los días nacionales catalán y vasco, analizando la participación de nacionalistas vascos en el Onze de Setembre y de nacionalistas catalanes en el Aberri Eguna. El resultado es una valoración más compleja de este fenómeno, que aparece inevitablemente atado a la dinámica estratégica de los cambiantes ciclos políticos, y sin embargo se muestra capaz de generar un imaginario propio que perdura hasta la actualidad. &nbsp;
[ca] La ciberdelinqüència és un problema en augment que afecta a tota la ciutadania. Actualment, s'estan posant en marxa plans educatius per a educar a la població i poder disminuir aquestes taxes de victimització. L'objectiu d'aquest estudi és analitzar les relacions entre els coneixements en ciberseguretat i ciberamenazas, la vulnerabilitat i la victimització. Al mateix temps, també s'ha estudiat la influència de l'educació i variables sociodemogràfiques sobre les anteriors variables. Per a això, s'ha administrat un qüestionari a una mostra de 229 persones de diferents punts del territori espanyol. Els resultats mostren que l'educació millora els coneixements i aconsegueix disminuir la vulnerabilitat i victimització davant la ciberdelinqüència. A més el sexe, l'edat i la procedència també tenen una relació directa amb les variables. Aquest estudi demostra la importància dels programes educatius en ciberseguretat i la seva influència per a poder millorar la protecció de la ciutadania.Paraules clau: ciberseguretat; ciberdelicte; vulnerabilitat; victimització; educació

[es] La ciberdelincuencia es un problema en aumento que afecta a toda la ciudadanía. Actualmente, se están poniendo en marcha planes educativos para educar a la población y poder disminuir esas tasas de victimización. El objetivo de este estudio es analizar las relaciones entre los conocimientos en ciberseguridad y ciberamenazas, la vulnerabilidad y la victimización. Al mismo tiempo, también se ha estudiado la influencia de la educación y variables sociodemográficas sobre las anteriores variables. Para ello, se ha administrado un cuestionario a una muestra de 229 personas de distintos puntos del territorio español. Los resultados muestran que la educación mejora los conocimientos y consigue disminuir la vulnerabilidad y victimización ante la ciberdelincuencia. Además el sexo, la edad y la procedencia también tienen una relación directa con las variables. Este estudio demuestra la importancia de los programas educativos en ciberseguridad y su influencia para poder mejorar la protección de la ciudadanía.
[ca] L'objectiu d'aquest article és resumir i sintetitzar aquells articles actuals més significatius relacionats amb el llenguatge dels alumnes amb Trastorn per Dèficit d'Atenció i/o Hiperactivitat (TDAH). S'analitza la literatura publicada sobre aquest tema en l'última dècada. Es pot observar aquí com encara no existeix un acord respecte de si el llenguatge en les persones amb TDAH està afectat o no. No obstant això, la majoria de les recerques més recents semblen mostrar que sí que ho està. En aquest treball es recomana que, quan existeixi una sospita de TDAH, es faci una avaluació dels components del llenguatge i, si és necessari, una intervenció. També s'explica com hauria de ser el procediment d'avaluació i intervenció.

[es] El objetivo de este artículo es, precisamente, resumir y sintetizar aquellos artículos actuales más significativos relacionados con el lenguaje de los alumnos/as con TDAH. Se analiza la literatura publicada al respecto en la última década. Se puede observar aquí como aún no existe un acuerdo respecto a si el lenguaje en las personas con TDAH está afectado o no. Sin embargo, la mayoría de las investigaciones más recientes parece mostrar que sí lo está. En este trabajo se recomienda que, cuando exista una sospecha de TDAH, se realice una evaluación de los componentes del lenguaje y, si es necesario, una intervención sobre ellos. También se explica aquí cómo debería ser el procedimiento de evaluación y el de intervención.
[ca] S'ha realitzat una anàlisi objectiva sobre el grau de salut vocal dels mestres d'educació infantil i primària que treballen en els centres públics de Catalunya. Les dades de l'estudi han estat analitzades i processades fent servir els paràmetres acústics de la qualitat vocal: Jitter, Schimmer i HNR. En conjunt, es detecta una clara presència de problemes de veu entre el col.lectiu docent (especialment, disfonia) que aconsella implantar una formació específica en els estudis de formació de mestres.

[es] Se ha realizado un análisis objetivo sobre el grado de salud vocal de los maestros de educación infantil y primaria que trabajan en los centros públicos de Catalunya. Los datos del estudio han sido analizados y procesados emplenado los parámetros acústicos de la calidad vocal: Jitter, Schimmer y HNR. En conjunto, se detecta una clara presencia de problemas de voz entre el colectivo docente (especialmente, disfonía) que aconseja implantar una formación específica en los estudios de formación de maestros.
[ca] Centrats en el sentit d'urbanitat, aquest article s'ha plantejat com una aproximació a la capacitat de transformació que té el binomi sistema d'espai públic – sistema de transport públic, en els processos de reestructuració i/o requalificació urbana en diferents contextos geogràfics. Això s'aborda en termes de l'esmena o del reacomodament morfològic de certes ruptures que presenta el teixit urbà davant de la idea de l'espai públic com a sistema polisèmic d'articulació, estructuració i suport de la ciutat. Les aportacions urbanes suscitades a partir de la reimplementació del transport públic guiat a la ciutat, poden apreciar-se a la llum de l'anàlisi del cas del canal tramviari d'Ayacucho a la ciutat de Medellín, actuació urbana que ha representat una eina significativa de "fer ciutat" , de la qual es conclou que s'ha consolidat com una pauta de creixement que ha permès, alhora, projectar amb cert grau de certesa un desenvolupament urbà en un temps consensuat a partir de polítiques públiques. Aquesta intervenció ha possibilitat també la conformació d'un ambient urbà flexible (polivalent), propici per a la generació d'intercanvis espontanis i la reconnexió entre les instàncies (activitats i llocs) urbanes que presentava el teixit urbà amb les noves instàncies urbanes que s'han generat partir de la implementació del tramvia.

[es] Centrados en el sentido de urbanidad, el presente artículo se ha planteado como una aproximación a la capacidad de transformación que tiene el binomio sistema de espacio público - sistema de transporte público, en los procesos de reestructuración y/o recualificación urbana en distintos contextos geográficos. Lo anterior, se aborda en términos de la subsanación o del reacomodo morfológico de ciertas rupturas que presenta el tejido urbano frente a la idea del espacio público como sistema polisémico de articulación, estructuración y soporte de la ciudad. Los aportes urbanos suscitados a partir de la reimplementación del transporte público guiado en la ciudad, pueden apreciarse a la luz del análisis del caso del canal tranviario de Ayacucho en la ciudad de Medellín, actuación urbana que ha representado una herramienta significativa de "hacer ciudad", de la cual se concluye que se ha consolidado como una pauta de crecimiento que ha permitido, a su vez, proyectar con cierto grado de certeza un desarrollo urbano en un tiempo consensuado a partir de políticas públicas. Esta intervención ha posibilitado también la conformación de un ambiente urbano flexible (polivalente), propicio para la generación de intercambios espontáneos y la reconexión entre las instancias (actividades y lugares) urbanas que presentaba el tejido urbano con las nuevas instancias urbanas que se han generado a partir de la implementación del tranvía.
[ca] El model territorial fixat a la Constitució espanyola, basat en la pràctica més en una contradicció que no en la complementarietat entre govern regional i estatal, ha forjat nous regionalismes polítics, per una banda, i gairebé nacionalismes regionals, per l'altra. Malgrat això, els seus ciutadans, segons els sondeigs, es consideren espanyolsen un grau o un altre, inclosa la majoria dels bascos i catalans, i se senten còmodes en les seves identitats duals o múltiples. No obstant això, cal subratllar que la problemàtica d'Espanya com a estat o estat-nació no té res d'excepcional, per tal com la configuració de nacions i estats en diversos llocs d'Europa canvia a un ritme cada cop més vertiginós sota els efectes per una part de la globalització, i per una altra, per la reconfiguració del mapa polític internacional cap a una nova multipolaritat. És possible que ciutadanies compartides puguin, en un futur, reemplaçar sobiranies compartides com a eix de la relació entre estats i regions, encara que els pronòstics sobre el futur són cada vegada més arriscats.

[es] El modelo territorial fijado en la Constitución española, basado en la práctica más en una contradicción que en la complementariedad entre gobierno regional y estatal,ha forjado nuevos regionalismos políticos, por un lado, y casi nacionalismos regionales, por el otro. A pesar de ello, sus ciudadanos, según los sondeos, se consideran españoles en un grado u otro, incluidos la mayoría de vascos y catalanes, sintiéndose cómodos en sus identidades duales o múltiples. No obstante, cabe subrayar que la problemática de España como estado o estado-nación no tiene nada de excepcional, puesto que la configuración de la nación y el estado en diferentes partes de Europa cambia a un ritmo cada vez más vertiginoso bajo los efectos de la globalización poruna parte y por otra por la reconfiguración del mapa político internacional hacia unanueva multipolaridad. Es posible que ciudadanías compartidas puedan, en un futuro, reemplazar soberanías compartidas como eje de la relación entre estados y regiones, si bien los pronósticos sobre el futuro son cada vez más arriesgados
[ca] Des de mitjan segle XIX, la pintura de paisatge va gaudir de reconeixement a Espanya. Determinats teòrics de la Generació del 98 van estructurar el discurs sobre els espais naturals del país sobre la base d'una concepció enaltidora de Castella. Tanmateix, en determinades regions de l'Estat sorgiren apreciacions d'enclavaments gens similars al centre peninsular. Com a exemple, aquest article analitza el naixement i la consagració del paisatgisme a Alacant a través de la literatura de Gabriel Miró i la pintura d'Emilio Varela. Es consideren qüestions com les relacions entre les novel·les de l'escriptor i els olis de l'artista plàstic, la recepció d'aquestes manifestacions a Alacant a través de la crítica d'art i la proliferació d'exposicions de paisatge a la capital de la província després de la irrupció d'aquests dos creadors.

[es] Desde mediados del siglo XIX, la pintura de paisaje gozó de reconocimiento en España. Determinados teóricos de la generación del 98 estructuraron el discurso sobre los espacios naturales del país con base en una concepción ensalzadora de Castilla. No obstante, en determinadas regiones del Estado surgieron apreciaciones de enclaves nada similares al centro peninsular. Como ejemplo, este artículo analiza el nacimiento y la consagración del paisajismo en Alicante a través de la literatura de Gabriel Miró y la pintura de Emilio Varela. Se consideran cuestiones como las relaciones entre las novelas del escritor y los óleos del artista plástico, la recepción de estas manifestaciones en Alicante a través de la crítica de arte y la proliferación de exposiciones de paisaje en la capital de la provincia tras la irrupción de estos dos creadores.
[ca] El present estudi s'ha orientat a la Mediació Escolar com a mecanisme de resolució pacífica de conflictes. La mediació es duu a terme en entorns educatius a causa del seu alt potencial per a la gestió i resolució de conflictes. Atès que la Mediació Escolar constitueix una de les àrees d'intervenció del Treball Social, l'objectiu de l'estudi va versar sobre la valoració de l'eficàcia de la Mediació Escolar com una estratègia de resolució de conflictes en l'Educació Secundària Obligatòria en la pràctica del Treball Social. Es va efectuar una Revisió Sistemàtica Exploratòria que va determinar la inclusió de nou articles de recerca. Per a això, van ser consultades les bases de dades Web of Science i Scopus. Els resultats obtinguts, van permetre establir l'eficàcia de la Mediació Escolar, traduïda específicament en la millora del clima escolar i de les relacions interpersonals. Com a conclusió, es va destacar la importància de la formació en habilitats necessàries per a garantir l'eficàcia de la Mediació Escolar, emfatitzant la necessitat de posseir determinats valors i tècniques personals per a estar en condicions d'intervenir en aquest àmbit.

[es] El presente estudio se orientó a la Mediación Escolar como mecanismo de resolución pacífica de conflictos. La mediación, se lleva a cabo en entornos educativos debido a su alto potencial para la gestión y resolución de conflictos. Dado que la Mediación Escolar constituye una de las áreas de intervención del Trabajo Social, el objetivo del estudio versó sobre la valoración de la eficacia de la Mediación Escolar como una estrategia de resolución de conflictos en la Educación Secundaria Obligatoria en la práctica del Trabajo Social. Se efectuó una Revisión Sistemática Exploratoria que determinó la inclusión de nueve artículos de investigación. Para ello, fueron consultadas las bases de datos Web of Science y Scopus. Los resultados obtenidos, permitieron establecer la eficacia de la Mediación Escolar, traducida específicamente en la mejora del clima escolar y de las relaciones interpersonales. Como conclusión, se destacó la importancia de la formación en habilidades necesarias para garantizar la eficacia de la Mediación Escolar, enfatizando la necesidad de poseer determinados valores y técnicas personales para estar en condiciones de intervenir en este ámbito.
[ca] L'estudi de les festes de l'exaltació al tron de Carles III, celebrades a la Seu d'Urgell els dies 20, 21 i 22 de gener de 1760, ens permeten fer una anàlisi del poder i de la representació pública d'aquest poder en les vessants monàrquica i municipal. Hem centrat aquesta anàlisi en la funció predominantment social de la festa i dels significats dels retrats reials i ho hem fet a partir de conceptes bàsics de la sociologia, com ara el guió (argument, elements i significats), els subjectes i els receptors socials i el missatge que es tenia intenció de reforçar.1 Aquest estudi aporta a la historiografia catalana el perfil d'un model festiu d'entronització en una ciutat intermèdia i perifèrica, que segueix les ordres arribades de la Cort de Madrid i que adapta el guió festiu barceloní als recursos locals.

[es] El estudio de las fiestas de exaltación al trono de Carlos III, que se celebraron en la Seu d'Urgell durante los días 20, 21 y 22 de enero de 1760, nos permite realizar un análisis del poder y de la representación pública de este poder en sus facetas monárquica y municipal. Hemos centrado dicho análisis en la función social de la fiesta y en los significados de los retratos reales, y para ello hemos partido de conceptos básicos de la sociología como: el guion (argumento, elementos y significados), sujetos y receptores sociales, y el mensaje que se tenía intención de reforzar.2 Esta investigación aporta a la historiografía catalana el perfil de un modelo festivo de entronización real en una ciudad intermedia y periférica, que seguía las órdenes que llegaban de la Corte de Madrid y adaptaba el guion festivo barcelonés a los recursos locales.
[ca] En els nou mesos que María Zambrano va estar exiliada el 1939, a la ciutat de Morelia (Michoacán, Mèxic), va escriure dues de les seves obres fonamentals: Pensamiento y poesía en la vida española i Filosofía y poesía. Aquest treball se centra en aquestes obres i busca una explicació a la fecunditat que es va produir tot i les dificultats personals i acadèmiques que va viure l'escriptora durant aquesta etapa. Al mateix temps, pretén aplicar l'estructura de la generativitat, que la fenomenologia descobreix com a relació de sentit entre allò que és familiar i allò que és estrany, a l'exili i a la generativitat poiètica de la raó zambraniana.

[es] En los nueve meses de 1939 que María Zambrano estuvo exiliada en la ciudad de Morelia (Michoacán, México), escribió dos de sus obras fundamentales: Pensamiento y poesía en la vida española y Filosofía y poesía. Este trabajo se centra en ellas y busca una explicación a esta fecundidad que tuvo lugar en el marco de las dificultades personales y académicas atravesadas por la escritora durante esa etapa. Y al mismo tiempo pretende aplicar la estructura de la generatividad, que la fenomenología descubre como relación de sentido entre lo familiar y lo extraño, al exilio y a la generatividad poiética de la razón zambraniana.