[ca] El cribratge de la preeclàmpsia (PE) precoç en el primer trimestre és possible en l'actualitat, el que permet aplicar tractaments preventius. S' han avaluat diverses característiques ecogràfiques relatives a la mida i volum de la placenta en el primer trimestre, trobant una associació significativa amb el risc de desenvolupar PE o alteracions del creixement fetal. No obstant això, cap dels algoritmes de cribratge multivariables utilitzats actualment inclou variables placentàries de primer trimestre. L' objectiu principal d' aquesta tesi doctoral és analitzar el rendiment diagnòstic de la biometria placentària en el primer trimestre per al cribratge de la insuficiència placentària, de forma aïllada i combinada amb altres variables maternes, bioquímiques i biofísiques. Així mateix, s' avaluaran els factors determinants de la mida placentària en primer trimestre, així com la relació entre la mida i volum placentaris, i les característiques maternes i obstètriques i el resultat perinatal. Les variables principals de resultat van ser el diagnòstic de PE o alteracions del creixement fetal (creixement intrauterí restringit o petit per a l'edat gestacional (PEG)). Les dades es van analitzar de forma individual per a cadascuna d' aquestes variables, i de forma agrupada en forma de variables compostes de resultat segons criteri de severitat. Totes les variables es van ajustar per edat gestacional. Es va realitzar en primer lloc un estudi intra- i interobservador de les variables placentàries en estudi per comprovar la reproductibilitat de les mesures, i es van elaborar taules de referència de primer trimestre per a cadascuna d' elles. A continuació, es va realitzar una anàlisi de correlació i una anàlisi bivariant per avaluar la relació entre la biometria placentària de primer i segon trimestre, i les característiques maternes, variables bioquímiques (proteïna plasmàtica A associada l'embaràs (PAPP-A) i placental growth factor), i variables biofísiques incloses en l' estudi. Es van incloure 1340 en l'estudi. L'anàlisi intra- i interobservador va mostrar una bona reproductibilitat dels mesuraments placentaris en primer trimestre. Es va trobar una correlació positiva entre la biometria placentària i les variables bioquímiques estudiades, i una correlació negativa amb el Doppler de les artèries uterines. Hi va haver una correlació positiva entre la mida i volum placentaris en primer trimestre i el pes neonatal i placentari al néixer. En comparació amb les dones sense PE, les dones amb un resultat perinatal advers sever relacionat amb la insuficiència placentària van presentar un menor gruix i volum placentaris en primer trimestre. En canvi, no hi va haver diferències en comparació amb les dones amb PE a terme. Les dones amb fetus PEG van presentar una menor mida placentària per a totes les variables de biometria analitzades, tot i que les diferències respecte a a la placa basal i coriònica no van assolir la significació estadística. Entre els models de predicció analitzats per a les variables compostes de resultat perinatal advers, el que major rendiment diagnòstic va obtenir va incloure variables maternes, bioquímiques (PAPP-A), biofísiques i totes les variables de biometria placentària. La biometria placentària de primer trimestre, en el context d' un cribratge multivariable, és d' utilitat en la detecció precoç de gestacions amb risc de complicacions derivades de la insuficiència placentària, especialment per PEG. Els models de cribratge analitzats en aquest estudi van mostrar una bona capacitat de discriminació, però aquesta va ser inferior a la dels sistemes multivariables utilitzats en l'actualitat. Això suggereix que la incorporació de les variables placentàries en el cribratge de la PE i les seves complicacions és poc probable en el nostre medi.

[en] Early-onset preeclampsia (PE) screening in the first trimester is currently possible, allowing preventive treatments to be applied. Several ultrasound characteristics related to the size and volume of the placenta have been evaluated in the first trimester, finding a significant association with the risk of developing PE or foetal growth disorders. However, none of the multivariate screening algorithms currently used include first-trimester placental variables. The main objective of this project is to analyse the diagnostic performance of placental biometry in the first trimester for the screening of placental insufficiency, in isolation and combined with other maternal, biochemical and biophysical variables. Likewise, the determining factors of placental size in the first trimester will be evaluated, as well as the relationship between placental size and volume, and maternal and obstetric characteristics and perinatal outcome. The main outcome variables were the diagnosis of PE or foetal growth disorders (intrauterine growth restriction or small for gestational age (SGA)). Data were analyzed individually for each of these variables, and grouped as composite outcome variables according to severity criteria. All variables were adjusted by gestational age. First, an intra- and interobserver study of placental variables was carried out to assess the reproducibility of the measurements, and first trimester reference tables were prepared for each of them. Next, a correlation analysis and a bivariate analysis were performed to evaluate the relation between first and second trimester placental biometry, and maternal characteristics, biochemical variables (pregnancy associated plasma protein-A (PAPP-A) and placental growth factor), and biophysical variables included in the study. A total of 1340 women were included in the study. Intra- and interobserver analysis showed a good reproducibility of placental measurements in the first trimester. A positive correlation was found between placental biometry and the biochemical variables studied, and there was a negative correlation with uterine artery Doppler. There was also a positive correlation between placental size and volume in the first trimester and neonatal and placental weight at birth. Compared to women without PE, women with severe adverse perinatal outcomes related to placental insufficiency had lower first-trimester thickness and placental volume. However, there were no differences compared to women with term PE. Women with SGA foetuses had smaller placental measurements, although differences with respect to basal and corionnic plate did not reach statistical significance. Among the prediction models analyzed for the composite outcome variables, the highest diagnostic performance was obtained for the model including maternal, biochemical (PAPP-A), biophysical variables and all 2D and 3D ultrasound placental variables. First trimester placental biometry, in the context of a multivariate screening, is useful in the early detection of pregnancies at risk for placental insufficiency, especially for SGA. The screening models analyzed in this study showed a good capacity for discrimination, but this was lower than that of the multivariate systems currently used in clinical practice. This suggests that the incorporation of placental variables in PE screening and its complications is unlikely in our environment.