[ca] Les malalties cardiovasculars (MCVs) són la principal causa de mort al mon, juntament amb les malalties cardiometabòliques (MCM). L'objectiu principal és avaluar els efectes dels probiòtics i postbiòtics, consumits sols o amb altres compostos bioactius, en forma de càpsula/pols o afegits a matrius alimentàries, sobre els factors de risc de MCMs, particularment l'obesitat. A més, dilucidar possibles mecanismes d'acció, revelar nous biomarcadors d'obesitat i determinar possibles associacions de la microbiota intestinal amb la ingesta dietètica i paràmetres clínics. Es van realitzar cinc estudis: una revisió sistemàtica i metaanàlisi i una revisió narrativa per integrar la literatura disponible sobre la relació i l'eficàcia dels probiòtics i productes lactis fermentats (PLF) sobre els factors de risc MCM; dos estudis d'intervenció nutricional en subjectes amb obesitat abdominal que van consumir Bifidobacterium animalis subsp. lactis CECT 8145 (Ba8145) per avaluar els efectes sobre els factors de risc de MCM i la microbiota intestinal; un estudi transversal amb subjectes prims i amb sobrepès/obesitat per diferenciar la microbiota intestinal i determinar associacions amb variables clíniques i la ingesta dietètica. En conclusió, el consum regular de PLF redueix el risc de MCM i la suplementació amb probiòtics millora els factors de risc de MCM. El Ba8145 consumit com a probiòtic o postbiòtic redueix els marcadors antropomètrics d'adipositat. El postbiòtic Ba8145 va millorar paràmetres glucèmics, la pressió arterial diastòlica i pressió del pols. Els efectes beneficiosos del Ba8145 es podrien explicar parcialment per canvis en la microbiota intestinal. A més, l'anàlisi metagenòmic va mostrar possibles biomarcadors d'obesitat i noves associacions entre la microbiota intestinal amb la ingesta dietètica i els paràmetres clínics. L'addició de probiòtics o postbiòtics a les estratègies dietètiques actuals podria conduir a noves perspectives pel que fa al maneig de les MCM en humans amb almenys un factor de risc de MCM.

[en] Cardiovascular diseases (CVDs) are the leading cause of death globally, along with cardiometabolic diseases (CMDs). The main objective is to evaluate the effects of probiotics and postbiotics, consumed alone or with other bioactive compounds, and consumed in capsule/powder form or added into dietary matrices, on CMD risk factors, particularly obesity. Moreover, to elucidate possible mechanisms of action, reveal new obesity biomarkers and determine possible associations of the gut microbiota with dietary intake and clinical parameters. Five studies were carried out: a systematic review and meta-analysis and a narrative review to integrated all the available literature on the relationship and effectiveness of probiotics and fermented dairy products on CMDs risk factors; two randomized controlled trials in subjects with abdominal obesity who consumed Bifidobacterium animalis subsp. lactis CECT 8145 (Ba8145) to assess the effects on CMD risk factors and on the gut microbiota; a cross-sectional study with lean and overweight/obese subjects to differentiate gut microbiota and to determine its association with clinical variables and dietary intake. Therefore, the regular consumption of fermented dairy products is associated with a reduced risk of CMDs, and probiotic supplementation improves CMD risk factors. Ba8145 consumed as a probiotic or postbiotic reduces anthropometric adiposity biomarkers. Postbiotic Ba8145 had beneficial effects on glycemic parameters, diastolic blood pressure and pulse pressure. Beneficial effects of Ba8145 could be partially explained by changes in the gut microbiota. Furthermore, the metagenomic analysis showed possible obesity biomarkers, and new associations between gut microbiota with dietary intake and clinical parameters. The addition of probiotic or postbiotic consumption to the current recommended dietary strategies could lead to new perspectives regarding the management of CMDs in humans with at least one CMD risk factor.