BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Els objectius que persegueix aquest estudi estan relacionats amb diferents aspectes de la depredació de glans pregerminades de tres espècies de Quercus sp. (Quercus faginea Lam., Quercus rotundifolia Lam. i Quercus coccifera L.) en parcel·les experimentals de reforçament poblacional situades en sis hàbitats diferents del Parc Natural del Carrascal de la Font Roja. Aquests hàbitats corresponen a: Bosc caducifoli, carrascal tancat, carrascal obert, carrascal de solana, cultius abandonats amb posterior repoblació de Pinus halepensis Mill. i cultius recentment abandonats. S'analitza tant l'efecte dels hàbitats com de les espècies que presenten major depredació i, a més, s'estudia les possibles diferències entre la depredació comesa per menuts rosegadors, com ratolins (Apodemus sylvaticus L.), i per senglars (Sus scrofa L.), també, entre espècies i hàbitats. Els resultats obtinguts mostren que la depredació respon davant el tipus d'hàbitat més que davant l'espècie; no s'observa preferències clares davant alguna de les espècies de Quercus sp. estudiades. A nivell general, els hàbitats que presenten major depredació són el bosc caducifoli i els cultius recentment abandonats. Cadascun d'aquests hàbitats està relacionat significativament amb un tipus de depredador. En el cas del bosc caducifolio és el senglar el major depredador, mentre que en els cultius recentment abandonats són els menuts rosegadors.

[es] Los objetivos que persigue este estudio están relacionados con diferentes aspectos de la depredación de bellotas pregerminadas de tres especies de Quercus sp. (Quercus faginea Lam., Quercus rotundifolia Lam. y Quercus coccifera L.) en parcelas experimentales de reforzamiento poblacional ubicadas en seis hábitats diferentes del Parque Natural del Carrascal de la Font Roja. Estos hábitats corresponden a: Bosque caducifolio, carrascal cerrado, carrascal abierto, carrascal de solana, cultivos abandonados con posterior repoblación de Pinus halepensis Mill. y cultivos recientemente abandonados. Se analiza tanto el efecto de los hábitats como de las especies que presentan mayor depredación y además, se estudia las posibles diferencias entre la depredación cometida por pequeños roedores, como ratones (Apodemus sylvaticus L.), y por jabalíes (Sus scrofa L.), también, entre especies y hábitats. Los resultados obtenidos muestran que la depredación responde ante el tipo de hábitat más que ante la especie, no se observa preferencias claras ante alguna de las especies de Quercus sp. estudiadas. A nivel general, los hábitats que presentan mayor depredación son el bosque caducifolio y los cultivos recientemente abandonados. Cada uno de estos hábitats está relacionado significativamente con un tipo de depredador. En el caso del bosque caducifolio es el jabalí el mayor depredador mientras que, en los cultivos recientemente abandonados son los pequeños roedores.
[ca] El present article pretén fer una exposició de quin és l'estat de les poques restes arquitectòniques que queden a Guardamar i dels preceptes que va idear l'enginyer Larramendi en la reconstrucció de les vivendes després del sisme de 1829. Es proposa la hipòtesi que alguns elements ja s'havien perdut en època primerenca o que estaven absents des del començament. També es tracta la pervivència dels noms inicials dels carrers de la nova població.

[es] El presente artículo pretende ser una exposición sobre el estado de los pocos restos arquitectónicos que quedan en Guardamar y de los preceptos que ideó el ingeniero Larramendi en la reconstrucción de las viviendas tras el seísmo de 1829. Se propone la hipótesis de que algunos elementos se habían perdido ya en época temprana o que estaban ausentes desde el comienzo. También se trata la pervivencia de los nombres iniciales de las calles de la nueva población.
[ca] En aquest article s'investiga l'alternança entre la construcció causativa d'infinitiu (p. ex., El miedo llevó/trajo a los vecinos a huir) i la construcció causativa amb una oració subordinada introduïda per que amb un verb en mode subjuntiu (p. ex., El miedo llevó/trajo a los vecinos a que huyesen) amb els verbs llevar i traer en la història de la llengua espanyola. Mitjançant l'estudi d'un corpus diacrònic (segles XIII al XX), s'analitza, d'una banda, la productivitat de les dues construccions i, d'altra banda, els factors que regeixen la seua alternança en les diferents etapes de l'idioma. Els resultats posen de manifest la singularitat de les construccions amb verbs de moviment causat acompanyat en el sistema de construccions causatives de l'espanyol.

[es] En este artículo se investiga la alternancia entre la construcción causativa de infinitivo (p. ej., El miedo llevó/trajo a los vecinos a huir) y la construcción causativa con una oración subordinada introducida por que con un verbo en modo subjuntivo (p. ej., El miedo llevó/trajo a los vecinos a que huyesen) con los verbos llevar y traer en la historia de la lengua española. Mediante el estudio de un corpus diacrónico (siglos XIII al XX), se analiza, por un lado, la productividad de las dos construcciones y, por otro lado, los factores que rigen su alternancia en las diferentes etapas del idioma. Los resultados ponen de manifiesto la singularidad de las construcciones con verbos de movimiento causado acompañado en el sistema de construcciones causativas del español.
[ca] La presència de les dones en l'espai públic adquireix unes característiques especials quan és l'espai de la festa, un lloc de representació col.lectiva, de renovació dels símbols i rols i de definició de la identitat a través de la sociabilitat. La comprensió juridicoconstitucional d'aquest fet està lluny d'estar ben definida i no escassegen els conflictes. Ens trobem, al cap i a la fi, en un punt d'intersecció entre el que es considera domèstic i social, entre els límits de la igualtat formal i les temptatives d'ampliar la igualtat material.

[es] La presencia de las mujeres en el espacio público adquiere unas características especiales cuando es el espacio de la fiesta, un lugar de representación colectiva, de renovación de los símbolos y roles y de definición de la identidad a través de la sociabilidad. La comprensión jurídico-constitucional de este hecho está lejos de estar bien definida y no escasean los conflictos. Nos encontramos, al fin y al cabo, en un punto de intersección entre lo considerado doméstico y lo social, entre los límites de la igualdad formal y las tentativas de ampliar la igualdad material.
[ca] S'aporta la llista d'espècies messegueres, pròpies dels cultius herbacis del secà, dels parcs naturals Carrascal de la Font Roja (Alacant) i Serra de Mariola (Alacant i València). S'han trobat 27 espècies messegueres estrictes, que centren tota o quasi tota la seua distribució en aquest tipus d'hàbitat, i 33 messegueres facultatives amb alta fidelitat per aquests camps de cultiu. Moltes d'aquestes espècies són presumiblement arqueòfits, que migraren des de l'est d'Europa i l'Oest d'Asia amb l'expansió de l'agricultura. Destaca la presència d'algunes espècies extremadament rares a nivell regional en la Comunitat Valenciana, com ara Nigella papillosa, Cephalaria syriaca o Gypsophila pilosa. A més a més, s'aporta un mapa de densitats de presència d'aquestes espècies en ambdós parcs naturals, al nivell de quadrícula UTM d'1 × 1 km.

[es] Se aporta la lista de especies mesegueras, propias de campos de cultivo herbáceos de secano, de los parques naturales del Carrascal de la Font Roja (Alicante) y Serra de Mariola (Alicante y Valencia). Se han encontrado 27 especies mesegueras estrictas, que centran toda o casi toda su distribución en este tipo de hábitat, y 33 mesegueras facultativas con alta fidelidad a estos campos de cultivo. Muchas de estas especies son presumiblemente arqueófitos, que migraron desde el este de Europa y suroeste de Asia con la expansión de la agricultura. Destaca la presencia de algunas especies extremadamente raras a nivel regional en la Comunidad Valenciana, como Nigella papillosa, Cephalaria syriaca o Gypsophila pilosa. Se aporta además un mapa de densidades de presencia de estas especies en ambos parques naturales, a nivel de cuadrícula UTM de 1 × 1 km.
[ca] La recerca d'un megateri a Argentina a finals del segle XVIII i la seua arribada a la cort espanyola de Carles III va suposar un gran esdeveniment per a la Ciència, ja que fou el primer esquelet d'un vertebrat extingit que es va muntar per al seu estudi i exhibició. tant el seu muntatge com estudi tingueren una gran repercussió social i durant més de mig segle es van fer moltes especulacions sobre la seua morfologia. Cuvier va fer una descripció d'aquest megateri que va contribuir a un episodi memorable en la història de la paleontologia i anatomia comparada i de vertebrats.

[es] El hallazgo de un megaterio en Argentina a finales del siglo XVIII y su llegada a la corte española de Carlos III supuso un hito para la Ciencia, ya que fue el primer esqueleto de un vertebrado extinto que se montó para su estudio y exhibición. Tanto su montaje como su estudio tuvieron una gran repercusión social y durante más de medio siglo se hicieron muchas especulaciones sobre su morfología. Cuvier hizo una descripción de este megaterio que constituyó un episodio memorable en la historia de la paleontología y la anatomía comparada y de vertebrados.
[ca] Al País Valencià existeixen espais agraris periurbans que conformen paisatges d'especial singularitat com ara l'Horta de València, que malgrat la seua importància està travessada per múltiples problemàtiques. Als centres d'educació secundària la majoria dels discursos sobre espai agrari que es transmeten des dels manuals escolars i el professorat s'hi apropen de manera taxonòmica, pobre i simplificadora, així com des d'un punt de vista únicament productivista, obviant tota la resta de dimensions des de les quals es pot analitzar un paisatge. Un ensenyament més convenient sobre els espais agraris a la comarca de l'Horta hauria d'estar íntimament lligat al medi local, així com contemplar totes les vessants d'un paisatge d'aquesta singularitat i alhora amb tantes problemàtiques. Un espai d'aquestes característiques pot esdevenir una oportunitat per treballar des de posicions crítiques i incentivant el compromís i la intervenció al medi, així com per a dinamitzar la feina conjunta amb altres departaments.

[es] En el País Valenciano existen espacios agrarios periurbanos que conforman paisajes de gran singularidad como la Huerta de Valencia, que a pesar de su importancia está atravesada por múltiples problemáticas. En los centros de educación secundaria la mayoría de discursos sobre el espacio agrario que se transmiten desde los manuales escolares y el profesorado se aproximan a este de manera taxonómica, pobre y simplificadora, así como desde un punto de vista únicamente productivista, obviando el resto de dimensiones desde las cuales se puede analizar un paisaje. Un estudio más adecuado sobre los espacios agrarios en la comarca de l'Horta tendría que estar íntimamente relacionada con su propio medio local, así como tener en cuenta todas las dimensiones de un paisaje tan característico y, al mismo tiempo, con tantas problemáticas. Un espacio de estas características puede presentarse como una oportunidad para trabajar desde posiciones críticas e incentivando el compromiso y la intervención en el medio, así como para dinamizar el trabajo conjunto con otros departamentos.
[ca] El MUVHN és una nova instal·lació de la Universitat de València que renaix des de les col·leccions històriques de l'antic Gabinet d'Història Natural i amb noves aportacions d'importants col·leccions científiques generades per la labor docent i investigadora de la Universitat. L'objectiu que es pretén aconseguir és el de gestionar aquest valuós patrimoni per a posar-lo al servei de la comunitat científica i de la societat en general.

[es] El MUVHN es una nueva instalación de la Universitat de València que renace desde las colecciones históricas del antiguo Gabinete de Historia Natural y con nuevas aportaciones de importantes colecciones científicas generadas por la labor docente e investigadora de la Universitat. El objetivo que se pretende alcanzar es el de gestionar este valioso patrimonio para ponerlo al servicio de la comunidad científica y de la sociedad en general.
[ca] L'última expansió residencial esdevinguda al litoral mediterrani ha provocat importants repercussions territorials. L'objectiu d'aquesta investigació és posar-ne de manifest una: la proliferació de noves tipologies urbanes i la presència d'àrees enjardinades. Identificar els factors que han possibilitat la gènesi d'aquestes noves tipologies urbanes que predominen al litoral d'Alacant i conèixer els trets que defineixen un d'aquests elements (els jardins) constitueixen els objectius d'aquesta publicació. Metodològicament, s'adopta un enfocament integrat pel qual es combinen metodologies quantitatives (anàlisi de bases de dades) i qualitatives (enquestes). La presència d'un important col·lectiu de població procedent del centre i nord d'Europa unit a trets climàtics i el preu de l'aigua justifiquen la tipologia de jardí predominant, el denominat jardí mediterrani.

[es] La última expansión residencial acaecida en el litoral mediterráneo ha provocado importantes repercusiones territoriales. El objetivo de esta investigación es poner de manifiesto una de ellas: la proliferación de nuevas tipologías urbanas y la presencia de áreas ajardinadas. Identificar los factores que han posibilitado la génesis de esas nuevas tipologías urbanas que predominan en el litoral de Alicante y conocer los rasgos que definen a uno de esos elementos (los jardines) constituyen los objetivos de esta publicación. Metodológicamente, se adopta un enfoque integrado por el cual se combinan metodologías cuantitativas (análisis de bases de datos) y cualitativas (entrevistas). La presencia de un importante colectivo de población procedente del centro y norte de Europa unido a rasgos climáticos y el precio del agua justifican la tipología de jardín predominante, el denominado jardín mediterráneo.
[ca] Els processos de tutorització de treballs acadèmics impliquen una competència important en el professorat universitari. Tot i això, no hi ha escales capaces de mesurar les destreses associades a la qualitat de la tutorització. A partir de dos estudis empírics, es pretén desenvolupar i avaluar les propietats psicomètriques de l'Escala d'Avaluació estudiantil dels processos de tutorització de treballs (SEDITUS). En l'estudio 1 (N = 82, 72% dones), es van proposar 8 ítems inicials ajustats a un model unidimensional a partir del model de Rasch politòmic. Les anàlisis de funcionament diferencial dels ítems (FID) no van mostrar diferències significatives de gènere en cap ítem, i l'estructura de 4 categories va mostrar un rendiment adequat. En l'estudio 2 (N = 1046, 69% dones), un comitè d'experts va decidir eliminar un ítem perquè era incapaç de generalitzar el procés descrit en les titulacions associades a les facultats. Es va emprar un model de Rasch multinivell que tenia en compte l'estructura niada de les dades (estudiants niats de 8 facultats). Els resultats van replicar els del primer estudi i mostren propietats psicomètriques apropiades a nivell d'ítem i de constructe. En conjunt, tots dos estudis suggereixen que l'escala SEDITUS és recomanable per mesurar ràpidament els processos de tutorització de treballs acadèmics.

[es] Los procesos de tutorización de trabajos académicos suponen una competencia importante en el profesorado universitario. Sin embargo, no se disponen de escalas capaces de medir las destrezas asociadas a la calidad de la tutorización. Partiendo de 2 estudios empíricos, se pretende desarrollar y evaluar las propiedades psicométricas de la Escala de Evaluación estudiantil de los procesos de tutorización de trabajos (SEDITUS). En el estudio 1 (N = 82, 72% mujeres), se propusieron 8 ítems iniciales ajustaron a un modelo unidimensional a partir del modelo de Rasch politómico. Los análisis de funcionamiento diferencial de los ítems (FID) no mostraron diferencias significativas de género en ningún ítem, y la estructura de 4 categorías mostró un adecuado rendimiento. En el estudio 2 (N = 1046, 69% mujeres), un comité de expertos decidió eliminar un ítem debido a su incapacidad de generalización del proceso descrito en las titulaciones asociadas a las facultades. Se empleó un modelo de Rasch multinivel que tuvo en cuenta la estructura anidada de los datos (estudiantes anidados en 8 facultades). Los resultados replicaron los del primer estudio, mostrando propiedades psicométricas apropiadas a nivel de ítem y de constructo. En conjunto, ambos estudios sugieren que la escala SEDITUS es recomendable para una medición rápida de los procesos de tutorización de trabajos académicos.
[ca] Aquest article pretén, d'una banda, exposar una perspectiva panorámica del règim jurídic del valencià quasi quaranta anys després de la recuperació de l'autogovern per la Comunitat Valenciana. Partint dels fonaments teòrics del dret lingüístic, essencialment l'estatut d'oficialitat i els drets lingüístics, es realitza un recorregut des de la regulació constitucional i estatutària del pluralisme lingüístic fins a la legislació i les institucions valencianes de promoció i normalització lingüística. S'analitzen també els drets lingüístics i la presència del valencià en les Corts Valencianes, com també les principals resolucions sobre la matèria. D'altra banda, s'estudien les principals novetats legislatives, reglamentàries i jurisprudencials sobre la regulació del valencià en diferents àmbits, entre els quals destaquen l'administratiu, l'educatiu i els nous mitjans de comunicació públics valencians. Des d'una perspectiva tant analítica com crítica es presenten els principals avanços realitzats i les necessàries reformes a escometre per a fer avançar el valencià cap a una igualtat real i efectiva.

[es] El presente artículo pretende, por un lado, exponer una perspectiva panorámica del régimen jurídico del valenciano casi cuarenta años después de la recuperación del autogobierno por la Comunitat Valenciana. Partiendo de los fundamentos teóricos del derecho lingüístico, esencialmente el estatuto de oficialidad y los derechos lingüísticos, se realiza un recorrido desde la regulación constitucional y estatutaria del pluralismo lingüístico hasta la legislación e instituciones valencianas de promoción y normalización lingüística. Se analizan también los derechos lingüísticos y la presencia del valenciano en les Corts Valencianes, así como sus principales resoluciones sobre la materia. Por otro lado, se estudian las principales novedades legislativas, reglamentarias y jurisprudenciales sobre la regulación del valenciano en diferentes ámbitos, entre los que destacan el administrativo, el educativo y los nuevos medios de comunicación públicos valencianos. Desde una perspectiva tanto analítica como crítica se presentan los principales avances realizados y las necesarias reformas a acometer para hacer avanzar al valenciano hacia una igualdad real y efectiva.
[ca] En aquest treball es presenten els resultats de les campanyes anuals d'excavacions realitzades en el poblat de l'Edat del Bronze de Cabezo Redondo entre 2010 i 2012. En aquesta ocasió, els treballs s'han centrat en els departaments XXVII, XXVIII i XXIX, a més d'intervencions puntuals en el cridat Espai Obert. Aquests treballs han permès caracteritzar l'evolució de l'arquitectura domèstica, de l'urbanisme i del registre material i econòmic de l'assentament.

[es] En este trabajo se presentan los resultados de las campañas anuales de excavaciones realizadas en el poblado de la Edad del Bronce de Cabezo Redondo entre 2010 y 2012. En esta ocasión, los trabajos se han centrado en los departamentos XXVII, XXVIII y XXIX, además de intervenciones puntuales en el llamado Espacio Abierto. Estos trabajos han permitido caracterizar la evolución de la arquitectura doméstica, del urbanismo y del registro material y económico del asentamiento.
[ca] Els parlars extrems de les llengües solen presentar aspectes singulars. En el cas present s'estudien els que defineixen el parlar català més meridional, el que perviu a Guardamar, alhora que els situen conextualitzadament amb el parlar de les comarques veïnes.

[es] Las hablas extremas de cualquier lengua suelen presentar aspectos singulares. En el presente trabajo se estudian los que definen el habla catalana más meridional, la que pervive en Guardamar, y además se situan contextualizadamente con la lengua de las comarcas próximas.
[ca] Dins de la col·lecció fotogràfica de l'Enginyer Mira, en procés de catalogació definitiva per part del departament de Patrimoni de l'Ajuntament de Guardamar del Segura, es conserven dues fotografies que es van relacionar, en un primer moment, amb la visita d'Alfons XIII a Guardamar en 1923. Un estudi detallat de les imatges de totes dues fotografies acaba per refutar aquesta relació amb la visita reial i ens les exposa com a documents gràfics del vincle existent entre repoblació forestal de les Dunes de Guardamar i Elx amb la de la muntanya Benacantil a la ciutat d'Alacant. Tot, mitjançant la figura de l'enginyer forestal Francisco Mira Botella i la presència de Tesifonte Gallego, director general d'Agricultura, Mines i Monts.

[es] Dentro de la colección fotográfica del ingeniero de Montes Francisco Mira, en proceso de catalogación definitiva por parte del departamento de Patrimonio del Ayuntamiento de Guardamar del Segura, se conservan dos fotografías que se relacionaron, en un primer momento, con la visita de Alfonso XIII a Guardamar en 1923. Un estudio detallado de las imágenes de ambas fotografías acaba por refutar esa relación con la visita Real y nos las expone como documentos gráficos del vínculo existente entre repoblación forestal de las Dunas de Guardamar con la del monte Benacantil en la ciudad de Alicante. Todo, mediante la figura del ingeniero de Montes Francisco Mira Botella y la presencia de Tesifonte Gallego, director general de Agricultura, Minas y Montes.
[ca] La preparació paleontològica resulta ser complexa i variable pel que fa als tractaments, ferramentes i productes empleats. En el cas del procés de consolidació, els fòssils poden plantejar metodologies de treball diferents determinades per la naturalesa química de l'exemplar, el grau de preservació i pel destí final que tindrà el fòssil. S'ha empleat el consolidantes Paraloid B-72® per les seues característiques fisicoquímiques, acords amb els objectius de preparació i conservació per a presentar les diferents tècniques conegudes de consolidació de tal forma que ens permetan establir criteris d'actuació en exemplars de semblants característiques.

[es] La preparación paleontológica resulta ser compleja y variable en lo que respecta a los tratamientos, herramientas y productos empleados. En el caso del proceso de consolidación, los fósiles pueden plantear metodologías de trabajo diferentes, determinadas éstas por la naturaleza química del ejemplar, el grado de preservación y por el destino final que tendrá el fósil. Para presentar las diferentes técnicas conocidas en consolidación paleontológica, se ha empleado el consolidante Paraloid B-72® por sus características físico-químicas, acordes con los objetivos de preparación y conservación, de tal forma que nos permita establecer criterios de actuación en ejemplares de similares características.