BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Aquest treball comparatiu es realitza amb l'objectiu de conèixer les polítiques familiars que duen a terme els països d'Alemanya i França, concretament aquelles que estan dirigides a impulsar el creixement de la natalitat. Tots dos pertanyen al mateix model d'Estat de Benestar, per tant, comparteixen certes característiques comunes, però a la vegada presenten importants divergències que s'exposen en aquest estudi. L'anàlisi té com a finalitat conèixer les seves polítiques familiars, partint de la base que són un factor important en els diferents comportaments demogràfics, el que ens permetrà esbrinar quins aspectes són els que fan que hi hagi unes taxes de natalitat tan diferents en els dos països, sent aquest l'objectiu d'aquesta investigació. Aquest estudi, ens mostra que certs factors de tots dos països, com són els serveis de cura a la infància, l'ocupació femenina, la conciliació, la cultura o les prestacions, són elements que modelen les polítiques familiars, influint als resultats demogràfics.

[es] Este trabajo comparativo se realiza con el objetivo de conocer las políticas familiares que llevan a cabo los países de Alemania y Francia, concretamente aquellas que están dirigidas a impulsar el crecimiento de la natalidad. Ambos pertenecen al mismo modelo de Estado de Bienestar, por lo tanto, comparten ciertas características comunes, pero al mismo tiempo presentan importantes divergencias que se van a exponer en este estudio. El análisis tiene como fin conocer sus políticas familiares, partiendo de la base de que son un factor importante en los distintos comportamientos demográficos, lo que nos va a permitir averiguar qué aspectos son los que hacen que haya unas tasas de natalidad tan distintas en los dos países, siendo éste el objetivo de esta investigación. Este estudio, nos muestra que ciertos factores de ambos países, como son los servicios de cuidado a la infancia, el empleo femenino, la conciliación, la cultura o las prestaciones, son elementos que modelan las políticas familiares, influyendo a los resultados demográficos.
[ca] El món occidental contemporani està desvetllant un interès creixent per les necessitats no materials de la persona, el que podríem anomenar interioritat o espiritualitat. Hem passat de la lluita col·lectiva i del compromís social al culte del jo, i es fa palesa la necessitat de tenir cura de la dimensió interior des d'una visió no religiosa de la persona, que ha de conviure amb les tradicions religioses que poblen les ciutats. L'afirmació que l'espiritualitat és una dimensió pròpia de l'ésser humà és cada vegada més acceptada per una majoria de persones. En aquest sentit, la religiositat, com a conjunt de creences que donen peu a una determinada visió de la vida, és una manera determinada de concretar l'espiritualitat. Aquest escenari afegeix al model bio-psico-social de les ciències humanes, sobre el qual s'ha basat la formació dels educadors socials, un quart pilar, el que fa referència a la dimensió espiritual.

[es] El mundo occidental contemporáneo está desvelando un interés creciente por las necesidades no materiales de la persona, lo que podríamos denominar interioridad o espiritualidad. Hemos pasado de la lucha colectiva y del compromiso social al culto del yo, y se pone de manifiesto la necesidad de cuidar la dimensión interior desde una visión no religiosa de la persona, que debe convivir con las tradiciones religiosas que pueblan las ciudades. La afirmación que la espiritualidad es una dimensión propia del ser humano es cada vez más aceptada por una mayoría de personas. En este sentido, la religiosidad, como conjunto de creencias que dan pie a una determinada visión de la vida, es una forma determinada de concretar la espiritualidad. Este escenario añade al modelo bio-psicosocial de las ciencias humanas, sobre el que se ha basado la formación de los educadores sociales, un cuarto pilar, el que hace referencia a la dimensión espiritual.
[ca] La Humanitat sempre ha traslladat, emmagatzemat i difós informació; en aquest sentit podríem afirmar que la societat de la informació és una característica de la societat humana. Allò que ha canviat en els darrers anys és fruit de la incorporació de noves tecnologies en el tractament de la informació. La separació que, tradicionalment, hi havia entre una època per aprendre i una època per treballar s'ha acabat. En un moment en què la informació és tan caduca, allò que necessiten els ciutadans no és tant acumular informació com saber obtenir bona informació. A tots els canvis cal incorporar, a més, el fet que les persones cada cop rebem més informació per mitjans audiovisuals que escrits. Això comporta també canvis en la manera d'incorporar la informació, d'entendrela i de produir-la.

[es] La Humanidad siempre ha trasladado, almacenado y difundido información; en este sentido podríamos afirmar que la sociedad de la información es una característica de la sociedad humana. Lo que ha cambiado en los últimos años es fruto de la incorporación de nuevas tecnologías en el tratamiento de la información. La separación que, tradicionalmente, existía entre una época para aprender y una época para trabajar ha terminado. En un momento en que la información es tan caduca, lo que necesitan los ciudadanos no es tanto acumular información como saber obtener buena información. A todos los cambios hay que incorporar, además, el hecho de que las personas cada vez recibimos más información por medios audiovisuales que escritos. Esto conlleva también cambios en la forma de incorporar la información, de entenderla y producirla.
[ca] Actualment existeix una necessitat imminent de cuidar el medi ambient, però el fet de portar una vida més ecològica es normalment percebut com una tasca imposada, avorrida y farragosa. Meeco es un projecte multimèdia realitzar per un equip multidisciplinari de quatre alumnes per el Máster en Creació, Disseny i Enginyeria Multimèdia a la Salle Barcelona y l'empresa col·laboradora Digital Legends Entertainment. Meeco pretén guiar, animar y comprometre a les persones per a que portin una vida més amigable amb el medi ambient. Utilitza, en una aplicació mòbil, la geolocalització, els serveis web y les mecàniques de joc per a crear un servei participatiu on els usuaris puguin veure una evolució en els seus hàbits ecològics y el resultat que cada acció ecològica té en el món on vivim. Aquesta tesis es centra en la part de la gestió del projecte i el disseny de joc.

[es] Actualmente existe una necesidad inminente de cuidar del medio ambiente, pero el llevar un modo de vida más ecológico a veces es percibido como una tarea impuesta, aburrida o una carga. Meeco es un proyecto multimedia realizado por un equipo multidisciplinar de cuatro alumnos para el Máster en Creación, Diseño e Ingeniería Multimedia de La Salle Barcelona y la empresa colaboradora Digital Legends Entertainment. Meeco pretende guiar, animar y comprometer a las personas para que lleven una vida más amigable con el medio ambiente. Utiliza, en una aplicación móvil, la geolocalización, los servicios web y las mecánicas de juego para crear un servicio participativo donde los usuarios puedan ver una evolución en sus hábitos ecológicos y el resultado que cada acción ecológica que realizan tiene en el mundo. Esta tesis se centra en los aspectos del proyecto relacionados con la gestión del proyecto y el diseño de juego.
[ca] Les malalties degeneratives acaben creant un estat de dependència de caràcter permanent, on el grau de malestar s'intensifica progressivament, i recau de l'ajuda de l'exterior per realitzar les activitats de la vida diària. En els últims anys, la població afectada ha propulsat campanyes de difusió, per conscienciar a la societat sobre l'inconvenient que significa viure en aquestes condicions. A pesar que una part de la societat està predisposada en escoltar els sentiments dels o les afectades, una altra està submergida en la desconeixença del que suposa viure sense autonomia. La investigació present intenta analitzar la perspectiva emocional de les persones afectades per una malaltia degenerativa, les quals reben un suport professional en el seu procés d'acompanyament fins a la mort

[es] Las enfermedades degenerativas acaban creando un estado de dependencia de carácter permanente, en dónde el grado de malestar se intensifica progresivamente, y recae de la ayuda del exterior para realizar las actividades de la vida diaria. En los últimos años, la población afectada ha propulsado campañas de difusión, para concienciar a la sociedad sobre el inconveniente que significa vivir en esas condiciones. A pesar de que una parte de la sociedad está predispuesta a escuchar los sentimientos de los y las afectadas, otra parte está sumergida en el desconocimiento del que supone vivir sin autonomía. La investigación presente intenta analizar la perspectiva emocional de las personas afectadas por una enfermedad degenerativa, las cuales reciben un soporte profesional en su proceso de acompañamiento hasta la muerte.
[ca] L'objectiu principal de la investigació present és estudiar els danys no intencionats de l'alumnat a l'escola —habitualment denominats accidents—, que suposen un risc per a la seva salut i seguretat. La investigació presenta l'anàlisi de 4.685 danys no intencionats produïts en una població acumulada de 69.190 alumnes, enregistrats mitjançant un instrument informatitzat, dissenyat i validat amb aquesta intenció, i implementat en 30 centres escolars de Catalunya al llarg dels darrers quatre cursos (2008-2009, 2009-2010, 2010-2011 i 2011-2012). Els resultats obtinguts han fet possible identificar les característiques principals dels danys no intencionats a l'escola, la tipologia que presenten i els contextos escolars de risc, aspectes que aporten informació d'interès per prevenir aquest fenomen.

[es] El objetivo principal de la presente investigación es el estudio de los daños no intencionados del alumnado en la escuela —habitualmente denominados accidentes—, que suponen un riesgo para su salud y su seguridad. La investigación presenta el análisis de 4.685 daños no intencionados producidos en una población acumulada de 69.190 alumnos, registrados mediante un instrumento informatizado, diseñado y validado a tal efecto, e implementado en 30 centros escolares de Cataluña durante los últimos cuatro cursos (2008-2009, 2009-2010, 2010-2011 y 2011-2012). Los resultados obtenidos han permitido identificar las características principales de los daños no intencionados en la escuela, su tipología y los contextos escolares de riesgo, aspectos que aportan información de interés para la prevención de este fenómeno.
[ca] En aquest projecte es pretén relacionar l'efecte d'una bona mecànica de tir lliure al bàsquet, amb el fet de tenir un major grau d'efectivitat des de la línia de tir lliure. Per poder construir un prototip de mecànica de tir, s'utilitzarà la recerca de marc teòric i la col·laboració de tres entrenadors d'altes categories de la Federació Catalana de Bàsquet, que seran sotmesos a una entrevista amb la intenció d'extreure els conceptes que ells creguin importants pel desenvolupament d'una bona mecànica de tir. Un cop s'han extret els conceptes claus, es realitzarà un test de tirs lliures als participants que integren la mostra. També es tindran en compte altres variables com l'efectivitat de cada jugador als partits i el nombre d'aspectes tècnics que compleix cada jugador. Per valorar el nombre d'aspectes tècnics que compleix cada participant, se'ls filmarà durant un llançament i a continuació es farà una anàlisi biomecànic del seu llançament tenint en compte els ítems i barems extrets del marc teòric i les entrevistes. Finalment, es realitzaran diferents correlacions entre les variables: eficàcia al partit, eficàcia al test artificial i eficàcia tècnica.

[es] En este proyecto se pretende relacionar el efecto de una buena mecánica de tiro libre en el baloncesto, con el hecho de tener un mayor grado de efectividad desde la línea de tiro libre. Para poder construir un prototipo de mecánica de tiro, se utilizará la investigación de marco teórico y la colaboración de tres entrenadores de altas categorías de la Federación Catalana de Baloncesto, que serán sometidos a una entrevista con la intención de extraer los conceptos que ellos crean importantes para el desarrollo de una buena mecánica de tiro. Una vez se hayan extraído los conceptos claves, se realizará un test de tiros libres a los participantes que integran la muestra. También se tendrán en cuenta otras variables como la efectividad de cada jugador en los partidos y el número de aspectos técnicos que cumple cada jugador. Para valorar el número de aspectos técnicos que cumple cada participante, se les filmará durante un lanzamiento y a continuación se realizará un análisis biomecánico de su lanzamiento teniendo en cuenta los ítems y baremos extraídos del marco teórico y las entrevistas. Finalmente, se realizarán diferentes correlaciones entre las variables: eficacia en el partido, eficacia en el test artificial y eficacia técnica.
[ca] El present treball té com a objectiu aprofundir en la relació entre el fenomen de l'assetjament escolar i la superdotació. Per tal de poder incidir en aquesta temàtica, el marc teòric està dividit en tres parts. La primera explica què és la superdotació, els trets de personalitat més destacats que l'acompanyen, com diagnosticar-la, etc. La segona part tracta sobre el fenomen de l'assetjament escolar i, la tercera, sobre la interrelació entre ambdós. Aquest treball vol contribuir a una major comprensió de la temàtica tractada, per tal de poder servir d'orientació i inspiració per a l'adopció de mesures que combatin l'assetjament escolar que pateixen els alumnes superdotats.

[es] El presente trabajo tiene como objetivo profundizar en la relación entre el fenómeno del acoso escolar i la superdotación. Para poder incidir en esta temática, el marco teórico está dividido en tres partes. La primera explica qué es la superdotacción, los rasgos de personalidad más destacados que la acompañan, cómo diagnosticarla, etc. La segunda parte trata sobre el fenómeno del acoso escolar i, la tercera, sobre la interrelación entre ambos. Este trabajo quiere contribuir a una mayor comprensión de la temática tratada, para que pueda servir de orientación e inspiración para la adopción de medidas que combatan el acoso escolar que sufren los alumnos superdotados.
[ca] En aquesta recerca aplicada s'incideix en el binomi persona-professional. La finalitat de la mateixa és aproximar-se a la realitat de professionals especialistes en intervenció amb joves en risc i amb històries de vida personals semblants; identificar elements, instruments i eines d'intervenció significatius extrets dels seus relats de vida; distingir aspectes personalsrelacionats amb la professió; i reflexionar entorn els llaços entre l'experiència personal vital i les tasques d'intervenció que duen a terme. La metodologia utilitzada parteix de la Teoria fonamentada (Grounded Theory) utilitzant instruments com entrevistes individuals i el grup focal.

[es] En esta investigación aplicada se incide en el binomio persona-profesional. La finalidad de la misma es acercarse a la realidad de profesionales especialistas en intervención con jóvenes en riesgo y con historias de vida personales parecidas; identificar elementos, instrumentos yherramientas de intervención significativas extraídas de sus relatos de vida; distinguir aspectos personales relacionados con la profesión; y reflexionar alrededor de los lazos entre la experiencia personal vital y las tareas de intervención que desarrollan. La metodologíautilizada parte de la Teoría fundamentada (Grounded Theory) utilizo instrumentos comoentrevistas individuales i el grupo de enfoque.
[ca] Drappen's World és un serious game realitzat com a projecte final de màster per TheraGames, un grup format per quatre estudiants. Aquest projecte es realitza en el marc del conveni existent entre l'empresa LabPsiTec i la facultat de LaSalle, amb l'objectiu de combatre l'obesitat infantil. Drappen's Woeld pretén que l'usuari faci l'exercici a casa i també pretén incentivar-lo a practicar l'esport a l'aire lliure. S'han utilitzat una càmera de captura sensorial anomenada Kinect, un GPS integrat a un telèfon mòbil i una camiseta sensorial per monitoritzar l'estat físic del jugador. Aquest document descriu el procés de desenvolupament d'una aplicació, fent èmfasi especial en la programació lògica i gràfica, programació de mòbils de darrera generació, així com les qüestions referents a la base de dades

[es] Drappen's World es un serious game realizado como proyecto final de máster por TheraGames, un grupo formado por cuatro estudiantes. Este proyecto se realiza en el marco del convenio existente entre la empresa LabPsiTec y la facultad de La Salle, con el objetivo de combatir la obesidad infantil. Drappen's World pretende que el usuario haga ejercicio en casa y también incentivarlo a practicar deporte al aire libre. Se han utilizado una cámara de captura de movimiento llamada Kinect, un GPS embebido en un teléfono móvil y una camiseta sensorial para monitorizar el estado físico del jugador. Este documento describe el proceso de desarrollo de la aplicación, haciendo énfasis especial en la programación lógica y gráfica , programación de móviles de última generación, así como las cuestiones referentes a la base de datos.
[ca] Aquesta present recerca, analitza com el diagnòstic en Salut Mental pot generar conseqüències en diferents aspectes de la vida de les persones amb malalties mentals, així com el procés d'acompanyament que reben els usuaris per parts dels professionals implicats. Tanmateix, centra la seva investigació en aquells factors socials que es veuen més afectats, i com la figura del Treballador/a Social acompanya als usuaris en aquest procés de la malaltia. A partir d'elaborar un treball de camp i una prèvia investigació bibliogràfica, s'ha portat a terme una metodologia mixta, la qual ha consistit en un qüestionari de 29 preguntes, realitzat als usuaris de l'Hospital de Dia CPB Còrsega. Han participat 36 persones, les quals actualment estan diagnosticades amb almenys una patologia mental.

[es] Esta presente investigación, analiza como el diagnóstico en Salud Mental puede generar consecuencias en diferentes aspectos de la vida de las personas con enfermedades mentales, así como el proceso de acompañamiento que reciben los usuarios por partes de los profesionales implicados. Así mismo, la investigación también se centra en aquellos factores sociales que se ven más afectados, y como la figura del Trabajador/a Social acompaña a los usuarios en este proceso de la enfermedad. A partir de elaborar un trabajo de campo y una previa investigación bibliográfica, se ha llevado a cabo una metodología mixta, la cual ha consistido en un cuestionario de 29 preguntas, realizado a los usuarios del Hospital de Día CPB Córsega. Han participado 36 personas, las cuales actualmente están diagnosticadas con al menos una patología mental.
[ca] Tothom arribarem a fer-nos grans, i envellir implica necessitar d'uns suports en el nostre dia a dia. Ens tornem dependents de la família o de cuidadors externs, tendirem a oblidar coses, dates, persones... però cal marcar un cert límit entre el que es propi de l'envelliment i les malalties neurodegeneratives com l'Alzheimer per poder realitzar un correcte acompanyament. Aquest treball és un aprofundiment teòric sobre el paper dels treballadors i treballadores socials en l'acompanyament als malalts d'Alzheimer i les seves famílies. L'objectiu principal del projecte és poder conèixer en profunditat quines tasques d'acompanyament i suport poden realitzar els treballadors i treballadores socials davant d'un malalt d'Alzheimer i les seves famílies. Aprofundiré en el col·lectiu específic de persones grans, en la malaltia i en els diferents processos per poder fer-hi front de la millor manera possible. S'ha realitzat una cerca de bibliografia específica en els quatre grans punts de desenvolupament, persones grans, demències, Alzheimer i Treball Social en l'àmbit.

[es] Todos llegamos a hacernos mayores, i envejecer conlleva necesitar de unos soportes en nuestro día a día. Nos volvemos dependientes de la familia o de los cuidadores externos, tenemos tendencia a olvidar las coses, fechas, personas... però hay que marcar un cierto límite entre lo que es propio del envejecimiento y las enfermedades neurodegenerativas como el Alzheimer para poder realizar un correcto acompañamiento. Este trabajo es una investigación teórica sobre el papel de los trabajadores i trabajadoras sociales en el acompañamiento a los enfermos de Alzheimer i sus familias. El objetivo principal es poder conocer en profundidad cuales son las funciones de acompañamiento y soporte que realizan los trabajadores i trabajadoras sociales delante de un enfermo de Alzheimer i sus familias. Profundizaré en el colectivo especifico de personas mayores, en la enfermedad i en los diferentes procesos para poder hacerle frente de la mejor manera posible. Se ha realizado una búsqueda bibliográfica específica en los cuatro grandes 3 puntos a desarrollar, personas mayores, demencias, Alzheimer i Trabajo Social en el ámbito.
[ca] Es presenta un estudi qualitatiu per detectar si en una escola concreta de l'àrea del Vallès, la CA mesurada pel Personal Report of Communication Apprehension-24 (PRCA-24) es aplicable per mesurar la CA en la llengua estrangera (L2). Per a tal fi, la comparem amb la CA en la llengua materna (L1). A més, s'estudia la relació del nivell de competència en la llengua estrangera y la CA en la mateixa llengua estrangera (L2). Es profunditza en les avantatges i els desaventatges dels diferents instruments (FLCAS i PRCA-24) per mesurar la CA. La detecció de CA en la llengua estrangera (L2) obre la porta a personalitzar l'atenció docent a aquelles persones que més en presentin, i als estudis de pedagogia que aconsegueixin facilitar l'ús de la L2 fent disminuir l'ansietat que comporta. Els resultats d'aquest estudi havien de sortir de la recollida de dades de 105 alumnes de la ESO, però degut a la crisi de la Covid-19 no ha estat possible.

[es] Se presenta un estudio qualitativo para detectar si en una escuela concreta del area de Vallès, la CA medida por el Personal Report of Communication Apprehension-24 (PRCA-24) es aplicable para medir la CA en lengua estranjera (L2). Para ello la comparamos con la CA en la lengua materna (L1). Además se estudia la relación del nivel de competència en la lengua estranjera y la CA en la misma lengua estranjera (L2). Se profundiza en las venatjas y desventajas de los distintios instrumentos (FLCAS y PRCA24) para medir la CA. La deteción de CA en la L2 abre la puerta a personalizar la atención docente a quien más la presente, y a estudios de pedagogia que consigan facilitar el uso de la L2 disminuyendo la ansiedad que conlleva. Se suponía que los resultados de este estudio provendrían de la recopilación de datos de 105 estudiantes de la ESO, pero debido a la crisis de Covid-19 no ha sido posible.