[ca] ANTECEDENTS: La lesió miocàrdica peroperatòria (LMP) en les cirurgies no cardíaques és una complicació associada a mortalitat elevada a curt i llarg termini, tanmateix la LMP no és escrutada sistemàticament i existeix una evidència limitada sobre els programes per al seu cribratge, el seu cost-efectivitat i sobre la seva etiologia. OBJECTIUS: Desenvolupar tres estudis per a 1) Avaluar la implementació del cribratge sistemàtic de LMP amb Troponina T d'alta sensibilitat (TncT-as), 2) Determinar la relació de cost-efectivitat d'aquest cribratge comparat amb la pràctica clínica habitual i, 3) Avaluar la utilitat de les proves avançades d'imatge cardíaca per a identificar la seva fisiopatologia. METODOLOGIA: En una població de pacients amb elevat risc cardiovascular (CV), intervinguts de cirurgies majors no cardíaques amb almenys una nit d'ingrés es van desenvolupar els següents estudis. Estudi I: de cohort, prospectiu, observacional i unicèntric amb cribratge sistemàtic de LMP amb TncT-as mesura abans i després de 48 i 72&#8239;h de la cirurgia. La LMP es va definir amb un valor postoperatori de TncT-as &#8805;14 ng/L més un augment mínim del &#8805;50% sobre el valor preoperatori. Es va realitzar una avaluació cardiològica en els casos amb LMP i un seguiment intra i extrahospitalari (al mes i a l'any) en tots els pacients. Es van registrar la mortalitat i les complicacions cardiovasculars majors (CCVM). Estudi II: en la mateixa cohort de l'estudi I es va avaluar el cost-efectivitat del cribratge sistemàtic de LMP amb TncT-as comparant-ho amb l'atenció clínica habitual (sense cribratge), calculant la relació cost-efectivitat incremental (Incremental Cost-Effectiveness Ràtio, ICER) i l'estimació de la disposició a pagar (WTP-Willingness to pay) per cada cas addicional de LMP detectada. Estudi III: estudi, pilot de cas-control que va incloure pacients amb LMP de l'estudi I i pacients d'un altre hospital terciari. En els casos i els controls es van realitzar una tomografia computada cardíaca (TCC) i una ressonància magnètica cardíaca (RMC) durant el primer mes després de l'alta. RESULTATS: L'estudi I va incloure a 1477 pacients amb seguiment complet al mes i a l'any. El cribratge sistemàtic, desenvolupat per un equip multidisciplinari, va identificar com a desafiaments per a aconseguir una implementació òptima la falta de personal i de suports logístics. La incidència de LMP va ser del 15,7%. Els pacients amb LMP van presentar més sovint antecedents CV, una mortalitat per qualsevol causa va ser de l'1,7% al mes augmentant a l'11,2% a l'any; la mortalitat CV va ser de 0,9% i 3,9%, respectivament. La incidència de CCVM va ser del 9,5% al mes i del 8,6% a l'any. En l'estudi II, es va constatar que el cribratge sistemàtic detectava 10 vegades més LMP (15,7% vs. 1,6%) que la pràctica clínica habitual. El ICER va ser de 425&#8239;? per cada LMP addicionalment detectada, amb una WTP per a obtenir el 100% d'iteracions cost-efectives de 780&#8239;?. L'estudi III va incloure a 52 pacients amb LMP i 12 pacients controls sense LMP. Mitjançant TCC es va observar que l'existència de malaltia arterial coronària significativa no diferia entre casos i controls (30% vs. 33%). No obstant, en la RMC es van observar patrons cardio-isquèmics únicament en pacients amb LMP; això va suggerir la implicació de factors no aterotrombóticos en la LMP. CONCLUSIONS: El cribratge sistemàtic de LMP amb TncT-as en pacients d'alt risc sotmesos a cirurgies no cardíaques permet detectar aquesta lesió en una proporció significativa de pacients. La LMP s'associa amb una morbimortalitat elevada i el seu cribratge és viable i cost-efectiu, encara que la seva integració en la rutina clínica és complexa. Finalment, les dades d'imatge cardíaca suggereixen que en l'etiologia de la LMP podrien estar implicats mecanismes no aterotrombóticos.

[es] ANTECEDENTES: La lesión miocárdica perioperatoria (LMP) en las cirugías no cardíacas es una complicación asociada a mortalidad elevada a corto y largo plazo. Sin embargo, la LMP no es escrutada sistemáticamente y existe una evidencia limitada sobre los programas para su cribado y su coste-efectividad y sobre su etiología. OBJETIVOS: Desarrollar tres estudios para 1) Evaluar la implementación del cribado sistemático de LMP con Troponina T de alta sensibilidad (TncT-as), 2) Determinar la relación de coste-efectividad de dicho cribado comparado con la práctica clínica habitual y, 3) Evaluar la utilidad de las pruebas avanzadas de imagen cardiaca para identificar su fisiopatología. METODOLOGÍA: En una población de pacientes con elevado riesgo cardiovascular (CV), intervenidos de cirugías mayores no cardíacas con al menos una noche de ingreso se desarrollaron los siguientes estudios. Estudio I: de cohorte, prospectivo y observacional y unicéntrico con cribado sistemático de LMP con TncT-as medida antes y tras 48 y 72h de la cirugía. La LMP se definió con un valor postoperatorio de TncT-as &#8805;14 ng/L más un aumento mínimo del &#8805;50% sobre el valor preoperatorio. Se realizó una evaluación cardiológica en los casos con LMP y un seguimiento intra y extrahospitalario (al mes y al año) en todos los pacientes. Se registraron la mortalidad y las complicaciones cardiovasculares mayores (CCVM). Estudio II: en la misma cohorte del estudio I se evaluó el coste-efectividad del cribado sistemático de LMP con TncT-as comparándolo con la atención clínica habitual (sin cribado), calculando la relación coste-efectividad incremental (Incremental Cost-Effectiveness Ratio, ICER) y la estimación de la disposición a pagar (Willingness to pay, WTP) por cada caso adicional de LMP detectada. Estudio III: estudio piloto de caso-control que incluyó pacientes con LMP del estudio I y pacientes de otro hospital terciario. En los casos y los controles se realizaron una tomografía computarizada cardiaca (TCC) y una resonancia magnética cardiaca (RMC) durante el primer mes tras el alta. RESULTADOS: El estudio I incluyó a 1477 pacientes con seguimiento completo al mes y al año. El cribado sistemático, desarrollado por un equipo multidisciplinario, identificó como desafíos para lograr una implementación óptima la falta de personal y de apoyos logísticos. La incidencia de LMP fue del 15,7%. Los pacientes con LMP presentaron más frecuentemente antecedentes CV, una mortalidad por cualquier causa fue del 1,7% al mes aumentando al 11,2% al año; la mortalidad CV fue de 0,9% y 3,9%, respectivamente. La incidencia de CCVM fue del 9,5% al mes y del 8,6% al año. En el estudio II, se constató que el cribado sistemático detectaba 10 veces más LMP (15,7% vs. 1,6%) que la práctica clínica habitual. El ICER fue de 425? por cada LMP adicionalmente detectada, con una WTP para conseguir el 100% de iteraciones coste-efectivas de 780?. El estudio III, incluyó a 52 pacientes con LMP y 12 pacientes control sin LMP. Mediante TCC se observó que la existencia de enfermedad arterial coronaria significativa no difería entre casos y controles (30% vs 33%). Sin embargo, en la RMC se observaron patrones cardio-isquémicos únicamente en pacientes con LMP; esto sugirió la implicación de factores no aterotrombóticos en la LMP. CONCLUSIONES: El cribado sistemático de LMP con TncT-as en pacientes de alto riesgo sometidos a cirugías no cardíacas permite detectar esta lesión en una proporción significativa de pacientes. La LMP se asocia con una morbimortalidad elevada y su cribado es viable y coste-efectivo, aunque su integración en la rutina clínica es compleja. Finalmente, los datos de imagen cardíaca sugieren que en la etiología de la LMP podrían estar implicados mecanismos no aterotrombóticos.