BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] El text que es presenta vol fer una reflexió sobre les entitats socials en els projectes d'aprenentatge servei. Es descriu el paper i el rol de les entitats en l'aprenentatge servei. Aquest tipus de projectes han estat palanques de canvi per a les entitats socials que han anat canviant la seva dimensió educativa i el seu paper en aquestes propostes. Però a més, implicar-se i/o impulsar projectes d'aprenentatge servei ha suposat una autèntica transformació en les organitzacions i en la manera d'adreçar-se als i les joves. També es proposen claus per acompanyar a les entitats en la construcció de propostes de qualitat. De manera sintetitzada, es donen orientacions sobre la importància de fomentar el coneixement de les entitats sobre propostes existents; sobre adaptar la realitat de l'entitat als projectes (i viceversa), treballar amb agents del territori o generar xarxa, entre altres. Es considera que els punts esmentats són essencials per a poder facilitar la implicació de les entitats en l'aprenentatge servei. El text és fruit de la reflexió sorgida amb l'acompanyament a diverses entitats socials que han començat, impulsat o participat en projectes d'aprenentatge servei. Han estat anys de treball amb les entitats, reunions, seminaris i espais de reflexió que ha liderat, en la majoria de casos, la Laura Rubio

[es] El texto que se presenta quiere hacer una reflexión sobre las entidades sociales en los proyectos de aprendizaje servicio. Se describe el papel y el rol de las entidades en el aprendizaje-servicio. Este tipo de proyectos han sido palancas de cambio para las entidades sociales que han ido cambiando su dimensión educativa y su papel en estas propuestas. Pero, además, implicarse y/o impulsar proyectos de aprendizaje-servicio ha supuesto una auténtica transformación en las organizaciones y en la manera de dirigirse a los y las jóvenes. También se proponen claves para acompañar a las entidades en la construcción de propuestas de calidad. De manera sintetizada, se dan orientaciones sobre la importancia de fomentar conocimientos en las entidades sobre propuestas existentes; sobre adaptar la realidad de la entidad a los proyectos (y viceversa), para trabajar con agentes del territorio o generar redes, entre otros. Se considera que los puntos mencionados son esenciales para poder facilitar la implicación de las entidades en el aprendizaje-servicio. El texto es fruto de la reflexión surgida con el acompañamiento de diversas entidades sociales que han empezado, impulsado o participado en proyectos de aprendizaje-servicio. Han sido años de trabajo con las entidades, reuniones, seminarios y espacios de reflexión que ha liderado, en la mayoría de los casos, Laura Rubio
[ca] Les reformes curriculars del sistema escolar xilè van provocar una significativa disminució dels continguts geogràfics en els programes d'estudi de l'assignatura d'Història, Geografia i Ciències Socials. Això ha contribuït a què predomini una educació geogràfica que no afavoreix el desenvolupament d'un pensament geogràfic i de competències geogràfiques en els estudiants d'Educació Primària i Secundària. Reposicionar l'ensenyament de la geografia implica dotar els docents d'orientacions didàctiques i recursos pedagògics interactius que vinculin els estudiants amb els seus espais quotidians. Dit això, l'objectiu d'aquest article és analitzar les possibilitats didàctiques que ofereix el treball de camp per a l'ensenyament de la Geografia i la seva potencialitat per al desenvolupament de coneixements, habilitats i actituds geogràfiques. A partir de la revisió bibliogràfica, és possible concloure que aquesta estratègia apropa la Geografia als estudiants, contribueix a la seva formació ciutadana i afavoreix l'educació per a la sostenibilitat. De la mateixa manera, propicia el desenvolupament d'un pensament geogràfic i competències geogràfiques i contribueix a la renovació de les pràctiques d'ensenyament i aprenentatge a l'aula.

[es] Las reformas curriculares del sistema escolar chileno provocaron una significativa disminución de los contenidos geográficos en los programas de estudio de la asignatura de Historia, Geografía y Ciencias Sociales. Esto ha contribuido a que predomine una educación geográfica que no favorece el desarrollo de un pensamiento geográfico y de competencias geográficas en los estudiantes de la Educación Primaria y Secundaria. Reposicionar la enseñanza de la geografía implica dotar a los docentes de orientaciones didácticas y recursos pedagógicos interactivos que vinculen a los estudiantes con sus espacios cotidianos. Por lo anterior, el objetivo de este artículo es analizar las posibilidades didácticas que ofrece el trabajo de campo para la enseñanza de la geografía y sus potencialidades para el desarrollo de conocimientos, habilidades y actitudes geográficas.A partir de la revisión bibliográfica, es posible concluir que esta estrategia acerca la geografía a los estudiantes, favorece su enseñanza como ciencia, aporta a la formación ciudadana y a una educación para la sustentabilidad. Asimismo, propicia el desarrollo de un pensamiento geográfico y competencias geográficas y contribuye a la renovación de las prácticas de enseñanza y aprendizaje en el aula.
[ca] El propòsit d'aquest article és explorar tant el paper del canvi semàntic en la creació i desenvolupament del llenguatge científic com la interacció entre aquest i el llenguatge comú quotidià. Per a aconseguir aquest fi, es tindran en compte els principis teòrics de la semàntica diacrònica de prototips de Dirk Geeraerts, juntament amb les idees sobre la influència de la lingüística cognitiva (George Lakoff) en el canvi semàntic que ha desenvolupat Györi Gabor. L'anàlisi de termes trobats en l'astronomia i en textos històrics des dels segles XVIII i XIX revela que la metàfora és el mecanisme cognitiu fonamental involucrat en els canvis semàntics que van del llenguatge científic fins al vocabulari d'ús comú.

[es] El propósito de este artículo es explorar tanto el papel del cambio semántico en la creación y desarrollo del lenguaje científico como la interacción entre este y el lenguaje común de todos los días. Para alcanzar este fin, se tomarán en cuenta los principios teóricos de la semántica diacrónica de prototipos de Dirk Geeraerts, junto con las ideas sobre la influencia de la lingüística cognitiva (George Lakoff) en el cambio semántico que ha desarrollado Györi Gabor. El análisis de términos encontrados en la astronomía y en textos históricos desde los siglos XVIII y XIX revela que la metáfora es el mecanismo cognitivo fundamental involucrado en los cambios semánticos que van del lenguaje científico hasta el vocabulario de uso común.
[ca] A més de quatre dècades de l'inici de l'última dictadura iniciada en 1976 i a dues de la reobertura dels judicis per delictes de lesa humanitat a l'Argentina, la disponibilitat creixent d'arxius de la repressió permet acarar les pròpies maneres en què s'informava la denominada lluita contra la subversió. Aquesta exploració parteix de la consulta als arxius resguardats en l'Arxiu Provincial de la Memòria de Còrdova, sota la sèrie Memoràndums de la delegació local de la Policia Federal Argentina. L'article s'interroga per com s'informava portes endins la lluita antisubversiva, quins eren els tòpics, modalitats, freqüències i continguts de l'acció informada per la intel·ligència federal i les seves aportacions a la història de la repressió, sobre la base dels Memoràndums Reservats produïts entre setembre de 1975 i desembre de 1976. L'article demostra que la font aporta a identificar temporalitats i modalitats de la repressió, avançar en una caracterització del procés de conversió d'un/a detingut/a detinguda en subversiu/a, establir les recurrències en el perfilat dels denominats "subversius", i caracteritzar la pròpia lectura i valoració que d'esdeveniments claus tenia la força.

[es] A más de cuatro décadas del inicio de la última dictadura iniciada en 1976 y a dos de la reapertura de los juicios por delitos de lesa humanidad en Argentina, la disponibilidad creciente de archivos de la represión permite cotejar los propios modos en los que se informaba la denominada lucha contra la subversión. Esta exploración parte de la consulta a los archivos resguardados en el Archivo Provincial de la Memoria de Córdoba, bajo la serie Memorándums de la delegación local de la Policía Federal Argentina. El artículo se interroga por cómo se informaba puertas adentro la lucha antisubversiva, cuáles eran los tópicos, modalidades, frecuencias y contenidos de la acción informada por la inteligencia federal y sus aportes a la historia de la represión, en base a los Memorandos Reservados producidos entre septiembre de 1975 y diciembre de 1976. El artículo demuestra que la fuente aporta a identificar temporalidades y modalidades de la represión, avanzar en una caracterización del proceso de conversión de un/a detenido/a detenida en subversivo/a, establecer las recurrencias en el perfilado de los denominados "subversivos", y caracterizar la propia lectura y valoración que de acontecimientos claves tenía la fuerza.
[ca] Aquest article té com a objectiu presentar els orígens del col·leccionisme i dels estudis històricoartístics al voltant de la ceràmica medieval espanyola decorada en verd i negre. Encara que aquests pioners esforços s'han vist en gran mesura superats, ja que responien a l'esprit d'un moment ja caduc, la seva revisió reuneix notícies disperses, de vegades ja oblidades, i facilita una aproximació global sobre la que poder construir nous discursos sobre aquest tema centenari. Paraules clau:&nbsp; col·leccionisme, historiografia, ceràmica medieval, verd i negre, Paterna, Manresa.

[es] El presente artículo tiene como objetivo presentar los orígenes del coleccionismo y de los estudios histórico-artísticos en torno a la cerámica medieval española decorada en verde y negro. Aunque estos pioneros esfuerzos se han visto en gran medida superados, puesto que respondían al espíritu de un momento ya caduco, su revisión reúne noticias dispersas, a veces ya olvidadas, y facilita una aproximación global sobre la que poder construir nuevos discursos sobre este tema centenario. Palabras clave: coleccionismo, historiografía, cerámica medieval, verde y negro, Paterna, Manresa.
[ca] L'Economia Solidària, com una nova praxi social centrada en el treball comunitari, l'autogestió, les relacions recíproques i la distribució equitativa dels beneficis -per tant, un model de desenvolupament integral, diferenciat i alternatiu a la lògica capitalista-, ha estat objecte d'estudi de molts investigadors. Aquest article té com a objectiu recull les contribucions més rellevants, posant èmfasi tant en els seus conceptes i dinàmiques com en les seves perspectives cap a un desenvolupament local-regional més resilient. Està organitzat en tres apartats, i parteix d'un breu examen sobre la conjuntura socioeconòmica en què va sorgir l'Economia Solidària, per a continuació elaborar una anàlisi sobre els seus conceptes i perspectives sociolaborals i territorials davant de l'economia neoliberal. En aquesta línia de raciocini, se subratlla com aquesta "altra racionalitat" humana, econòmica i mediambiental es pot transformar en un mecanisme que regeneri l'actual teixit social molt deteriorat i, una alternativa racional a la incertesa ja que amplia la nostra capacitat de resiliència i superació davant a les freqüents crisis a què estem exposats.

[es] La Economía Solidaria, como una nueva praxis social centrada en el trabajo comunitario, en la autogestión, en las relaciones recíprocas y en la distribución equitativa de los beneficios -por lo tanto, un modelo de desarrollo integral, diferenciado y alternativo a la lógica capitalista-, ha sido objeto de estudio de muchos investigadores. Este artículo tiene como objetivo rescatar las contribuciones más relevantes, poniendo énfasis tanto en sus conceptos y dinámicas, como en sus perspectivas hacia un desarrollo local-regional más resiliente. Está organizado en tres apartados, y parte de un breve examen sobre la coyuntura socioeconómica en la que surgió la Economía Solidaria, para a continuación elaborar un análisis sobre sus conceptos y perspectivas sociolaborales y territoriales frente a la economía neoliberal. En esta línea de raciocinio, se subraya como esta "otra racionalidad" humana, económica y medioambiental puede transformarse en un mecanismo que regenere el actual tejido social muy deteriorado y, en una alternativa racional a la incertidumbre, ya que amplía nuestra capacidad de resiliencia y superación frente a las frecuentes crisis a que estamos expuestos.
[ca] Les lògiques empresàries que van explotar i comercialitzar a finals del segle XVIII el 'indi a la regió tucumana, poden reconèixer-se en els expedients històrics (llicències governamentals i correspondència de comerciants), del projecte de Francisco Gavino Arias en la seva hisenda Sant Francesc de Vista Alegre al vall de Cobos. Aquest treball identifica el paper empresarial, i descriu el funcionament, les tècniques per al cultiu, i la configuració dels mercats, destacant la sembra i fabricació del anyil en una zona de l'Amèrica meridional on historiogràficament la seva producció no ha estat considerada un tema rellevant .

[es] Las lógicas empresarias que explotaron y comercializaron a fines del siglo XVIII el añil en la región tucumana, pueden reconocerse en los expedientes históricos (licencias gubernamentales y correspondencia de comerciantes), del proyecto de Francisco Gavino Arias en su hacienda San Francisco de Vista Alegre en el Valle de Cobos. Este trabajo identifica el rol empresarial, y describe el funcionamiento, las técnicas para el cultivo, y la configuración de los mercados, destacando la siembra y fabricación del añil en una zona de la América meridional donde historiográficamente su producción no ha sido considerada un tema relevante.
[ca] A finals del segle XIX va augmentar a Espanya l'interès de diferents sectors per instituir una veritable llei de divorci; demanda que també es va abordar en el marc de la qüestió femenina, en un diàleg obert sobre els drets socials, civils i polítics de les dones. Al primer terç del segle XX, la polèmica sobre el divorci es va accentuar i la defensa de la seva regulació es va abanderar novament des del feminisme. Amb la proclamació de la Segona República, que va afavorir una implicació política més gran de les dones, la mobilització femenina a favor i en contra del divorci es va multiplicar. Abans fins i tot d'iniciar-se els debats constitucionals, diferents agrupacions feministes van reclamar, mitjançant diferents accions, la promulgació d'una llei de divorci. Alhora, les dones catòliques militants es van manifestar en contra. Un cop aprovada la Llei de Divorci el 1932, no va cessar la mobilització femenina que, ja des del camp del conservadorisme, va reclamar la derogació de la norma fins a la finalització del quinquenni republicà.&nbsp;

[es] A finales del siglo XIX aumentó en España el interés de diferentes sectores por instituir una verdadera ley de divorcio. Una demanda que se abordó también en el marco de la cuestión femenina, en un diálogo abierto sobre los derechos sociales, civiles y políticos de las mujeres. En el primer tercio del siglo XX, la polémica sobre el divorcio se intensificó y la defensa de su regulación se abanderó nuevamente desde el feminismo. Con la proclamación de la Segunda República, que favoreció una mayor implicación política de las mujeres, la movilización femenina a favor y en contra del divorcio se multiplicó. Antes incluso de iniciarse los debates constitucionales, diferentes agrupaciones feministas reclamaron, por medio de diferentes acciones, la promulgación de una ley de divorcio. A su vez, las mujeres católicas militantes se manifestaron en contra. Una vez aprobada la Ley de Divorcio en 1932, no cesó la movilización femenina, que, ya desde el campo del conservadurismo, reclamó hasta el final del quinquenio republicano la derogación de la norma.&nbsp;
[ca] El concepte d'atemptat social va ser utilitzat per definir les formes de violència que van caracteritzar l'època del pistolerisme. Aquesta idea evidenciava un aspecte singular de la violència sindical a Barcelona: l'existència d'agressions individualitzades que contrastaven amb el caràcter col·lectiu que va mantenir el fenomen en altres contextos. L'article analitza el sorgiment d'aquesta violència a través de tres moments decisius: el pas d'una política d'ordre públic reactiva a una preventiva després de la vaga general de 1902, l'aparició d'atemptats organitzats durant les vagues metal·lúrgiques de 1910 i els primers atacs contra empresaris de la indústria tèxtil.

[es] El concepto de atentado social fue utilizado para definir las formas de violencia que caracterizaron la época del pistolerismo. Dicha noción evidenciaba un aspecto singular de la violencia sindical en Barcelona: la existencia de agresiones individualizadas que contrastaban con el carácter colectivo que mantuvo el fenómeno en otros contextos. El artículo analiza el surgimiento de esta violencia a través de tres momentos decisivos: el paso de una política de orden público reactiva a una preventiva tras la huelga general de 1902, la aparición de atentados organizados durante las huelgas metalúrgicas de 1910 y los primeros ataques contra empresarios de la industria textil.
[ca] Aquest article recull en síntesi una investigació experimental que té com objectiu conèixer les dificultats concretes que els parlants nadius de xinès troben a l'aprenentatge de la accentuació i la entonació del castellà, i en quina mesura aconsegueixen superar-les a cada nivell o etapa de interllengua. Per dur a terme aquest objectiu, realitzem un total de set probes auditives i dues anàlisis acústiques. En els experiments hi participen 83 informants i 310 oients, qui ensproporcionen un total de 23.992 dades. Dels resultats arribem a aquestes conclusiones: (1) els parlants nadius de xinès qui aprenen castellà com a llengua estrangera transfereixen determinats patrons accentuals i entonatius del xinès al castellà, tant pel que fa a la percepció auditiva com pel que fa a la producció oral; (2) l'aprenentatge de la accentuació no els suposa cap dificultat especial; (3) les màximes dificultats es presenten en l'aprenentatge dels patrons d'entonació emfàtica i, en segón lloc, en l'aprenentatge dels patrons d'entonació interrogativa.

[es] Este artículo recoge en síntesis una investigación experimental que tiene por objeto conocer las dificultades concretas que los hablantes nativos de chino encuentran en el aprendizaje de la acentuación y de la entonación españolas y en qué medida logran superarlas en cada nivel o etapa de interlengua. Con dicho objetivo en mente, llevamos a cabo un total de siete pruebas auditivas y dos análisis acústicos. En los experimentos participan 83 informantes y 310 oyentes, que nosproporcionan un total de 23.992 datos. De los resultados se desprende que (1) los sinohablantes que aprenden español como lengua extranjera (ELE) transfieren determinados patrones acentuales y entonativos del chino al español, tanto en la percepción auditiva como en la producción oral; (2) el aprendizaje de la acentuación no les plantea dificultades notables; (3) las máximas dificultades en el aprendizaje de la entonación se presentan en los contornos enfáticos y, en segundo lugar, en los contornos interrogativos.
[ca] Es presenta una sistematització d'experiències d'una comunitat educativa (estudiants, docents i socis comunitaris) participants en assignatures en modalitat taller d'integració que, a més d'afavorir l'educació sobre estils de vida saludable en determinats territoris, s'executen sota la metodologia d'aprenentatge servei, la qual cosa permet enfortir aprenentatges bidireccionals. Les tècniques utilitzades per a recopilar informació van ser l'anàlisi documental (revisió de programes d'assignatures, planificacions didàctiques, presentacions, actes de reunió, fotografies, vídeos de les activitats realitzades, avaluació qualitativa de l'assignatura) i el mètode biogràfic (revisió d'actes de reunió, bitàcores i informes d'incidents crítics dels estudiants, bitàcores dels docents i entrevistes a participants de les activitats).

[es] Se presenta una sistematización de experiencias de una comunidad educativa (estudiantes, docentes y socios comunitarios) participantes de asignaturas en modalidad taller de integración, que junto con favorecer la educación sobre estilos de vida saludable en determinados territorios, se ejecutan bajo la metodología de Aprendizaje+Servicio, lo que permite fortalecer aprendizajes bidireccionales. Las técnicas utilizadas para recopilar información fueron análisis documental (revisión de programas de asignaturas, planificaciones didácticas, presentaciones, actas de reunión, fotografías, videos de las actividades realizadas, evaluación cualitativa de la asignatura) y método biográfico (revisión de actas de reunión, bitácoras e informes de incidentes críticos de estudiantes, bitácoras de docentes y entrevistas a participantes de las actividades).
[ca] En aquest article es discuteix l'experiència dels alumnes i les alumnes indígenes de la Universitat Federal de l'Oest de Pará (Brasil), tenint en compte les percepcions i records dels subjectes i la posada en pràctica de l'acció afirmativa en la institució. Fem èmfasi en que la inclusió dels indígenes a l'acadèmia ha originat una sèrie de desafiaments a les institucions d'educació superior, que impliquen canvis curriculars, administratius i culturals. En conseqüència, es demana a les universitats replantejar les seves estructures d'ensenyament-aprenentatge i de producció de coneixement.

[es] En este artículo se discute la experiencia de los alumnos y alumnas indígenas de la Universidad Federal del Oeste de Pará (Brasil), teniendo en cuenta las percepciones y recuerdos de los sujetos y la puesta en práctica de la acción afirmativa en la institución. Hacemos hincapié en que la inclusión de los indígenas en la academia ha originado una serie de desafíos a las instituciones de educación superior, que implican cambios curriculares, administrativos y culturales. En consecuencia, se pide a las universidades replantear sus estructuras de enseñanza-aprendizaje y de producción de conocimiento.
[ca] Les darreres decisions polítiques dels agents finançadors de la recerca han estat encaminades a fomentar la difusió dels resultats en obert, és a dir a oferir-los a tothom, sense cap mena de restricció, i permetent-ne la reutilització. Aquestes polítiques que van començar aplicant-se a les publicacions, s'han estès a les dades, un bé molt preuat entre els investigadors als quals no els és fàcil desprendre-se'n. El fet d'haver de compartir les dades ha obert un debat sobre quines dades cal compartir i com s'ha de fer-ho. A més, han sorgit moltes reticències algunes de les quals s'han escudat en el fet que hi ha dades que difícilment es podran oferir mai en obert atesa la seva naturalesa: dades personals o sensibles. En aquest text volem aclarir alguns aspectes d'aquestes polítiques encaminades a obrir les dades sempre que sigui possible i a tancar-les quan calgui.

[es] Las últimas decisiones políticas de los agentes financiadores de la investigación han sido encaminadas a fomentar la difusión de los resultados en abierto, es decir a ofrecerlos a todo el mundo, sin ningún tipo de restricción, y permitiendo la reutilización. Estas políticas que empezaron aplicándose a las publicaciones, se han extendido a los datos, un bien muy preciado entre los investigadores a los cuales no les es fácil desprenderse. El hecho de tener que compartir los datos ha abierto un debate sobre qué datos hay que compartir y cómo se tiene que hacer. Además, han surgido muchas reticencias algunas de las cuales se han escudado en el hecho que hay datos que difícilmente se podrán ofrecer nunca en abierto dada su naturaleza: datos personales o sensibles. En este texto queremos aclarar algunos aspectos de estas políticas encaminadas a abrir los datos siempre que sea posible y a cerrarlos cuando sea necesario.