[ca] L'Ordenança núm. 4059 del Ministeri d'Educació (MEC, 2004) del Brasil va permetre l'oferiment d'assignatures en línia en els cursos superiors presencials, que es poden convertir, d'aquesta manera, en cursos híbrids (semipresencials), i la Universitat Estácio de Sá - UNESA ha acceptat aquest repte. Per a això era necessari incorporar professors presencials al projecte i capacitar-los per a aquesta nova pràctica docent. En aquest estudi hem investigat els factors que influeixen a l'hora de l'adhesió del docent a les assignatures en línia dels cursos híbrids, els canvis de paradigma que afecten aquests professors i també el perfil del docent en línia. A més, en aquest estudi s'ha elaborat un model de capacitació del docent en línia per a contribuir a l'adhesió i canvi de paradigma dels professors, i també per a una millora general del procés d'ensenyament-aprenentatge en la institució. Com a resultat de la investigació s'ha aconseguit observar que els principals factors que promouen l'adhesió dels docents són l'obertura d'un nou mercat de treball, atès que és el que motiva més la incorporació de professorat en línia, i el suport de l'equip d'ensenyament a distància, que és el que facilita més la permanència del professor en línia. També es va observar que la gran quantitat d'alumnes per professor que es produeix en l'entorn virtual d'aprenentatge és el que dificulta més la permanència del professor en línia. Pel que fa als canvis de paradigmes, es refereixen principalment al paper de l'alumne com a agent autònom i al paper del docent com a facilitador en el procés d'ensenyament i aprenentatge. En relació amb el model de capacitació docent que s'ha d'implantar per a promoure l'adhesió i el canvi de paradigma del docent en línia, es va observar, entre altres atributs, que el model ha de ser un sistema obert i holístic que incorpori les contingències a partir d'un diagnòstic continu de necessitats de capacitació i que ha de basar-se en competències, utilitzar metodologies actives en un ambient virtual d'aprenentatge i tenir procediments d'avaluació contínua. Amb els resultats obtinguts pensem que aquest estudi pot contribuir a ampliar les investigacions existents sobre l'ensenyament híbrid a nivell universitari.

[es] La Ordenanza n.° 4059 del Ministerio de Educación (MEC, 2004) de Brasil posibilitó el ofrecimiento de asignaturas en línea en los cursos superiores presenciales, que se pueden convertir así en cursos híbridos (blended learning) y la Universidad Estácio de Sá - UNESA aceptó este reto. Para ello fue necesario incorporar profesores presenciales al proyecto y capacitarlos para esta nueva práctica docente. En este estudio investigamos los factores que influyen en la adhesión del docente a las asignaturas en línea de los cursos híbridos, los cambios de paradigma que afectan a estos profesores y también el perfil del docente en línea. Además, en este estudio se elaboró un modelo de capacitación del docente en línea para contribuir a la adhesión y cambio de paradigma de los profesores, así como para una mejora general del proceso de enseñanza-aprendizaje en la institución. Como resultado de la investigación se logró observar que los principales factores que promueven la adhesión de los docentes son la apertura de un nuevo mercado de trabajo, pues es lo que más motiva la incorporación del profesor en línea, y el apoyo del equipo de educación a distancia, que es lo que más facilita la permanencia del profesor en línea. Se observó también que la gran cantidad de alumnos por profesor que se da en el ambiente virtual de aprendizaje es lo que más dificulta la permanencia del profesor en línea. En cuanto a los paradigmas cambiados, estos se refieren principalmente al papel del alumno como agente autónomo y al papel del docente como facilitador en el proceso de enseñanza y aprendizaje. Con relación al modelo de capacitación docente que se debe implementar para promover la adhesión y el cambio de paradigma del docente en línea, se observó, entre otros atributos, que el modelo debe ser un sistema abierto y holístico que incorpore las contingencias a partir de un diagnóstico continuo de necesidades de capacitación y que debe basarse en competencias, utilizar metodologías activas en un ambiente virtual de aprendizaje y poseer procedimientos de evaluación continua. Con los resultados obtenidos creemos que este estudio puede contribuir a ampliar las investigaciones existentes sobre la enseñanza híbrida a nivel universitario.