BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] El novembre del 1931 el diari La Publicitat va destapar un suposatcas de corrupció que havia implicat polítics republicans i socialistes de laGeneralitat de Catalunya i dels ajuntaments de Barcelona i Tolosa, aixícom l'estafador francès Lazare Bloch. D'aquesta manera, esclatava el que esconeixeria com l'afer Bloch, un escàndol politicofinancer que va ompliralgunes capçaleres catalanes, espanyoles i franceses durant uns quants dies.A través de diverses fonts hemerogràfiques, policials, diplomàtiques i parlamentàries,el present article, en primer lloc, analitzarà els discursos sobrecorrupció política i moralitat pública desencadenats per l'afer Bloch, especialmenten la cultura política republicana. En segon lloc, també examinaràcom l'afer fou percebut, transferit i adaptat a Espanya i França. Aquestexercici permetrà demostrar que la legitimació de la naixent Segona RepúblicaEspanyola es va basar en l'aplicació d'un projecte específic de moralitzacióde la política. Igualment, es podrà observar com l'escàndol vaadaptar-se a les lluites polítiques d'ambdues bandes dels Pirineus, amb elementstransnacionals compartits.

[es] En noviembre del 1931 el diario La Publicidad destapó un supuestocaso de corrupción que había implicado políticos republicanos y socialistas de la Generalitatde Cataluña y de los ayuntamientos de Barcelona y Tolosa, así comoel estafador francés Lazare Bloch. De este modo, estallaba el que seconocería como el asunto Bloch, un escándalo politico-financiero que llenóalgunas cabeceras catalanas, españolas y francesas durante unos cuántos días.A través de varias fuentes hemerográficas, policiales, diplomáticas y parlamentarias,el presente artículo, en primer lugar, analizará los discursos sobrecorrupción política y moralidad pública desencadenados por el asunto Bloch, especialmenteen la cultura política republicana. En segundo lugar, también examinarácomo el asunto fue percibido, transferido y adaptado en España y Francia. Esteejercicio permitirá demostrar que la legitimación de la naciente Segunda RepúblicaEspañola se basó en la aplicación de un proyecto específico de moralizaciónde la política. Igualmente, se podrá observar como el escándalo seadaptó en las luchas políticas de ambas bandas de los Pirineos, con elementostransnacionales compartidos.
[ca] Notes sobre la 51a Conferència anual del Grup Europeu per a l'Estudi de la Desviació i el Control Social. Universitat de Turku, Finlàndia, 30 d'agost - 1 de setembre 2023.

[es] Notas sobre la 51ª Conferencia anual del Grupo Europeo para el Estudio de la Desviación y el Control Social. Universidad de Turku, Finlandia, 30 de agosto - 1 de septiembre 2023.
[ca] INTRODUCCIÓ. En un context on la globalització i els fluxos migratoris han generat un canvi social profund, esdevé essencial reflexionar sobre la pràctica docent i la seva relació amb la diversitat cultural en l'ensenyament de l'EPVA (Educació Plàstica, Visual i Audiovisual) a Catalunya. Aquest estudi analitza com el professorat d'EPVA percep el pes de la multiculturalitat i en pren consciència, posant en relleu el paper fonamental de l'assignatura en el desenvolupament de l'alumnat i en la construcció d'una societat basada en valors com la inclusió i l'equitat, mitjançant la mediació cultural i el pensament crític. MÈTODE. La metodologia és de caràcter qualitatiu i s'utilitza el qüestionari dirigit al professorat d'EPVA de Catalunya, dissenyat i validat per a aquesta recerca, conjuntament amb les entrevistes a sis docents. Es fa una doble triangulació entre les dades recollides i l'anàlisi dels discursos del professorat. RESULTATS. Aquesta recerca reflecteix l'estat actual de les idees i les concepcions del professorat d'EPVA sobre diversitat cultural i exposa les seves necessitats per a l'aplicació a l'aula. DISCUSSIÓ. S'evidencia la necessitat de formació docent en interculturalitat, així com la necessitat de material de qualitat, una millora dels recursos materials i el reconeixement de l'educació artística.

[es] INTRODUCCIÓN. La necesidad de replantear la enseñanza de la EPVA en un contexto de cambio social, donde la globalización y la migración tienen impacto en la reflexión sobre la práctica docente y su relación con la diversidad cultural es muy clara. La investigación se centra en el crecimiento de la conciencia sobre el peso de la multiculturalidad, evidenciando el papel fundamental de la EPVA en el desarrollo del alumnado y una sociedad basada en valores como la inclusión y la equidad a partir de la mediación cultural y el pensamiento crítico. MÉTODO. La metodología es de carácter cualitativo. Se utiliza un cuestionario online dirigido al profesorado de EPVA de Cataluña, diseñado y validado para esta investigación, junto con entrevistas a seis docentes que habían participado en el cuestionario. Se triangulan los datos recogidos y el análisis de los discursos del profesorado. RESULTADOS. Esta investigación refleja el estado actual de las ideas y concepciones del profesorado de EPVA sobre diversidad cultural y expone sus necesidades para su aplicación en el aula. DISCUSIÓN. Se evidencia la necesidad de formación docente en interculturalidad y de material de calidad, así como una mejora de los recursos materiales y el reconocimiento de la educación artística.
[ca] Dos verbs com entrar i sortir no semblen tenir massa en comú a part del fet de formar part dels verbs de moviment. No obstant això, la revisió de la història d'aquestes unitats permet percebre que no en tots els casos és ni ha estat així, sinó que més enllà d'aquesta aparent dicotomia semàntica l'evolució de tots dos verbs s'ha desenvolupat entorn d'un conjunt de vincles semàntics que permetien expressar significats similars. El propòsit d'aquesta recerca és examinar les relacions entre aquestes unitats verbals i posar de manifest aquestes coincidències existents entre alguns dels seus usos semàntics en els segles XIII, XIV i XV des de la perspectiva de la semàntica cognitiva, no sense abans realitzar un breu recorregut pels seus orígens etimològics i el seu primer desenvolupament en els orígens del romanç.

[es] Dos verbos como entrar y salir no parecen tener demasiado en común aparte del hecho de formar parte de los verbos de movimiento. No obstante, la revisión de la historia de estas unidades permite percibir que no en todos los casos es ni ha sido así, sino que más allá de esa aparente dicotomía semántica la evolución de ambos verbos se ha desarrollado en torno a un conjunto de vínculos semánticos que permitían expresar significados similares. El propósito de esta investigación es examinar las relaciones entre estas unidades verbales y poner de manifiesto estas coincidencias existentes entre algunos de sus usos semánticos en los siglos XIII, XIV y XV desde la perspectiva de la semántica cognitiva, no sin antes realizar un breve recorrido por sus orígenes etimológicos y su primer desarrollo en los orígenes del romance.
[ca] Tenint en compte l'absència de documentació sobre Llorenç Reixac a Barcelona en diversos moments dels períodes 1408-1420 i 1439-1447, la seua presència, documentada indirectament per Matamoros, en les obres de la Seu de Tortosa, i la seua evident relació documental amb el bisbe Francesc Climent Sapera, personatge, d'altra banda, íntimament lligat a Benet XIII i a les obres de la Seu de Tortosa, aquí s'atribueixen a l'esmentat escultor la pica del papa Luna i part de l'escultura decorativa de l'absis de la catedral de Tortosa. D'altra banda, s'apunta el lligam estilístic d'aquestes obres amb bona part de les fins ara atribuïdes al mestre anònim del bisbe Sapera, la qual cosa pot significar un punt de partida per a discernir la personalitat artística de Llorenç Reixac.

[es] Teniendo en cuenta la ausencia de documentación sobre Llorenç Reixac en Barcelona en diversos momentos de los periodos 1408-1420 y 1439-1447, su presencia, documentada indirectamente por Matamoros, en la obras de la catedral de Tortosa, y su evidente relación documental con el obispo Francesc Climent Sapera, personaje, por otro lado, íntimamente relacionado con Benedicto XIII y con las obras de la citada catedral, aquí se atribuyen a Reixac la pila del papa Luna y parte de la escultura decorativa del ábside de este edificio. Asimismo, se apunta la relación estilística de estas obras con parte de las hasta ahora atribuidas al maestro anónimo del obispo Sapera, lo que puede significar un punto de partida para discernir la personalidad artística de Llorenç Reixac.
[ca] El present treball narra els resultats del projecte En el focus de la memòria, que utilitza l'art ètic, per tal d'afavorir els processos de validació de la identitat de persones grans malaltes d'Alzheimer, aïllades de l'entorn terapèutic, a causa de la Covid-19. Aquest projecte, emmarcat en el Màster Universitari en Educació Artística en Institucions Socials i Culturals de la Universitat Complutense de Madrid, té com a objecte analitzar les narracions de 28 dones malaltes d'Alzheimer, amb la finalitat d'afavorir la reflexió sobre el seu recorregut vital, mitjançant la construcció d'un document artístic-audiovisual. Els resultats del projecte, analitzats a través de la tècnica qualitativa de panell, anomenada "de cohort" de De Keulenaer (2008), mostren com l'experiència artística ha permès als participants organitzar la memòria al voltant del centre de la identitat.

[es] El presente trabajo narra los resultados del proyecto En el foco de la memoria, que utiliza el arte ético, para favorecer los procesos de validación de la identidad de personas mayores enfermas de Alzheimer, aisladas del entorno terapéutico, a causa de la Covid-19. Dicho proyecto, enmarcado en el Máster Universitario en Educación Artística en Instituciones Sociales y Culturales de la Universidad Complutense de Madrid, tiene por objeto analizar las narraciones de 28 mujeres enfermas de Alzheimer, con el fin de favorecer la reflexión acerca de su recorrido vital, mediante la construcción de un documento artístico-audiovisual. Los resultados del proyecto, analizados a través de la técnica cualitativa de panel, denominada "de cohorte" de De Keulenaer (2008), muestran cómo la experiencia artística ha permitido a los participantes organizar la memoria en torno al centro de la identidad.
[ca] El present article postula la possibilitat de precisar un lloc d'arrelament entre les dones que escriuen des de la condició d'exili en la formulació de l'escriptura. La condició d'exili (interior o exterior), patida al llarg de la segona meitat del segle XX per raons polítiques entre els intel·lectuals argentins, s'accentua en el cas de les dones que escriuen. Condició que es pot rastrejar formalment en les seves escriptures. Les dones observades en aquest plantejament, Tununa Mercado i María Negroni, aconsegueixen fer i fer-se un lloc des d'aquesta coordenada aportant una altra manera de fer literatura. En aquest article es donarà raó d'aquest lloc des de dues de les seves novel·les: Yo nunca te prometí la eternidad (2005) i La Anunciación (2007), respectivament.

[es] El presente artículo postula la posibilidad de precisar un lugar de arraigo entre las mujeres que escriben desde la condición de exilio en la formulación escrituraria. La condición de exilio (interior o exterior), sufrida a lo largo de la segunda mitad del siglo XX por razones políticas entre los intelectuales argentinos, se adensa en el caso de las mujeres que escriben. Condición rastreable formalmente en sus escrituras, las mujeres observadas en este planteo, Tununa Mercado y María Negroni, consiguen hacer y hacerse un lugar desde esa coordenada aportando otra manera de hacer literatura. En este artículo se dará cuenta de ese lugar desde dos de sus novelas: Yo nunca te prometí la eternidad (2005) y La Anunciación (2007), respectivamente.
[ca] Aquest treball presenta alguns avanços d'un projecte de recerca centrat a explorar els sentits sobre el coneixement i la seva transmissió en relats de professors/as universitaris/as reconeguts/as pels estudiants com a referents en la seva formació. L'estudi es va realitzar en dues carreres paradigmàtiques en les ciències humanes i exactes: Lletres i Física. Aquesta recerca, realitzada a la Universitat Nacional de Rosario, República Argentina, s'inscriu en un projecte col·lectiu sobre històries de vida de professors/as universitaris finançat pel CONICET i dirigit per la Dra. Sandra Carli en l'Institut Gino Germani (Facultat de Ciències Socials, UBA). En l'anàlisi de les entrevistes narratives realitzades als professors/as intentem recuperar aspectes de les seves biografies i trajectòries acadèmiques, com així també una sèrie de representacions sobre l'ensenyament, que ens condueixen a ampliar la mirada sobre les bones pràctiques pedagògiques a la universitat.

[es] Este trabajo presenta algunos de los avances de un proyecto de investigación centrado en explorar los sentidos acerca del conocimiento y su transmisión a través de los relatos de profesores universitarios reconocidos por los estudiantes como referentes en su formación. El estudio se realizó en dos carreras paradigmáticas en el ámbito de las ciencias humanas y exactas: Letras y Física. Dicha investigación, realizada en la Universidad Nacional de Rosario, República Argentina, se inscribe en un proyecto colectivo sobre historias de vida de profesores universitarios financiado por el Consejo Nacional de Investigaciones Científicas y Técnicas (CONICET) y dirigido por la Dra. Sandra Carli en el Instituto Gino Germani (Facultad de Ciencias Sociales, Universidad de Buenos Aires). En el análisis de las entrevistas narrativas realizadas a los profesores, intentamos recuperar aspectos de sus biografías y trayectorias académicas, así como una serie de representaciones sobre la enseñanza que nos conducen a ampliar la mirada sobre las buenas prácticas pedagógicas en la universidad.
[ca] En aquest treball s'estudien les causes, els condicionants i les conseqüències de l'absorció de la xarxa telefònica insular del Cabildo de Tenerife (RTIT) per la Companyia Telefònica Nacional d'Espanya (CTNE) l'any 1938. Aquest procés, que es va presentar com una compra amistosa beneficiosa per a ambdues parts, en realitat va ser fortament influenciada per les circumstàncies especials de la Guerra Civil. S'analitzen les vicissituds que van contribuir a aquesta decisió, com la situació financera del Cabildo, els processos de depuració oberts al seu personal o la situació de la direcció de l'empresa. També s'estudien els esforços realitzats per CTNE per incorporar-hi, així com els beneficis que aquest procés va reportar a la companyia i per a la institució insular, constatant-se que va patir una important minva dels seus ingressos.

[es] En este trabajo se estudian las causas, condicionantes y consecuencias de la absorción de la red telefónica insular del Cabildo de Tenerife (RTIT) por la Compañía Telefónica Nacional de España (CTNE) en 1938. Este proceso, que se presentó como una compra amistosa beneficiosa para ambas partes, en realidad fue más una expropiación encubierta realizada al amparo de las especiales circunstancias de la Guerra Civil. Se analizan las vicisitudes que coadyuvaron a esta decisión, como la situación financiera del Cabildo, los procesos de depuración abiertos a su personal o la situación de la dirección de la empresa, así como sus consecuencias para ambas entidades.
[ca] Aquest article neix a partir de l'experiència que m'ha significat compartir i investigar amb professors d'art en formació en una universitat pública a Xile, durant el treball de camp. Aquesta etapa buscava conèixer, mitjançant un procés de reflexió permanent i des de les pròpies experiències dels subjectes, de quina manera van construint les seves corporeïtats i accions performatives a partir de les diverses pràctiques i discursos entorn del cos que s'empren en la seva formació. Per a això, es va dur a terme un estudi de cas col·lectiu, que va constar amb la presència de vuit estudiants entre 20-27 anys. A partir d'aquí, aquest article proposa la idea d'obrir espais a la veu de l'alumnat i als petits relats, per construir des d'aquí, coneixements en relació que ajudin a repensar la presència del cos dins de l'educació formal i les pràctiques educatives. Obrir espais a altres maneres d'entendre les pràctiques pedagògiques des del cos, entenent-ho com a espai d'experiència i des d'on es construeixen coneixements. Acceptar i respectar les subjectivitats dels subjectes per propagar en els joves un rol principal enfront del seu procés de formació. I finalment, fer visible l'invisible dins de l'educació.

[es] Este artículo nace a partir de la experiencia que me ha significado compartir e investigar con profesores/as de arte en formación en una Universidad pública en Chile, durante el trabajo de campo. Esta etapa buscaba conocer, mediante un proceso de reflexión permanente y desde las propias experiencias de los/as sujetos, de qué manera iban construyendo sus corporeidades y acciones performativas a partir de las prácticas y discursos en torno al cuerpo que se emplean dentro de su formación. Para esto, se realizó un estudio de caso colectivo, que contó con la presencia de ocho estudiantes de entre 20-27 años. A partir de aquí, este artículo propone la idea de abrir espacios a la voz del alumnado y a los pequeños relatos, para construir en esa dirección, conocimientos en relación que ayuden a repensar la presencia del cuerpo dentro de la educación formal y las prácticas educativas. Se trata de abrir espacios a otros modos de entender las prácticas pedagógicas desde el cuerpo, entendiéndolo como espacio de experiencia y desde donde se construyen conocimientos. En definitiva, se busca aceptar y respetar las subjetividades de los/as sujetos para propagar en los/as jóvenes un rol protagónico frente a su proceso de formación. Finalmente, se persigue hacer visible lo invisible dentro de la educación.
[ca] Des de la dècada de 1990 no es realitza una balanç o un compendi de la nova informació que s'ha obtingut sobre el sistema de càrrega del Galió de Manila. Tampoc s'han establert unes pautes concretes que expliquin amb claredat el funcionament d'aquell sistema. Aquí ens proposem complir aquesta tasca, posant de relleu la informació que realment explica el sistema que la Corona va implantar per carregar els vaiells que van fer la ruta del Pacífic entre els segles XVI i XVIII. Malgrat ha estat un tema molt estudiat, el cert és que la bibliografia existen evidencia carència de dades i contradiccions entre autore. L'exemple del galió Santo Cristo de 1726 serveix per exemplificar documentalment algunes de les afirmacions presents en aquest treball.

[es] Desde la década de 1990 no se realiza un balance o compendio de la nueva información que se ha obtenido sobre el sistema de cargazón del Galeón de Manila. Como tampoco se ha logrado establecer unas pautas concretas que expliquen con claridad el funcionamiento de ese sistema. Se propone aquí llevar a cabo ese trabajo, poniendo de relieve la información que realmente explica el sistema que la Corona implantó para cargar los barcos que hicieron la ruta del Pacífico entre los siglos xvi y xviii. Aunque ha sido un tema muy tratado, lo cierto es que la bibliografía existente evidencia carencias de datos y contradicciones entre autores. El ejemplo del Galeón Santo Cristo de 1726 servirá para ejemplificar documentalmente algunas de las afirmaciones vertidas en este trabajo.
[ca] L'article investiga la font ideològica i discursiva dels moviments socials de dreta que van liderar les manifestacions a diferents ciutats del Brasil el 2015. El punt de partida és el reconeixement de l'acció social i l'ús de les xarxes socials com a espai per a la vida política i social. L'objectiu és identificar els actors que s'articulen i es mobilitzen sota un discurs comú, buscant revelar les principals fonts discursives en un període comprès entre el 2015 i el 2018. Des d'un punt de vista metodològic, l'anàlisi de les xarxes socials a Facebook permet identificar les xarxes d'actors que tenen una afinitat ideològica i discursiva, i destaquen els més populars i influents. La investigació revela que els moviments de dreta brasilera, vinculats sobretot al Moviment Brasil Lliure, actuen com a productors simbòlics de xarxes internacionals liberals i conservadores.

[es] El artículo investiga la fuente ideológica y discursiva de los movimientos sociales de derecha que lideraron las manifestaciones en distintas ciudades de Brasil en el 2015. El punto de partida es el reconocimiento de la acción social y el uso de las redes sociales como espacio para la vida política y social. El objetivo es identificar a los actores que se articulan y movilizan bajo un discurso común, buscando revelar sus principales fuentes discursivas en un período comprendido entre 2015 y 2018. Desde un punto de vista metodológico, el análisis de las redes sociales en Facebook permite identificar las redes de actores que tienen una afinidad ideológica y discursiva, destacando los más populares e influyentes. La investigación revela que los movimientos de la derecha brasileña, vinculados sobre todo al Movimiento Brasil Libre, actúan como productores simbólicos de redes internacionales liberales y conservadoras.
[ca] A finals de l'any 2012 es posen en contacte amb mi des de l'Ajuntament de Gratallops per explicar-me la troballa d'una curiosa documentació fent obres de manteniment. En aquell moment, la regidora de Cultura Sònia Blasco i l'alcaldessa Maria Teresa Balaguer em citen i m'exposen que no tenien coneixement de l'existència d'aquesta documentació que, pel que es podia comprovar, pertanyia a uns soldats de l'exèrcit de la República i no constava cap mena de registre d'entrada oficial.

[es] A finales del año 2012 se ponen en contacto conmigo desde el Ayuntamiento de Gratallops para explicarme el hallazgo de una curiosa documentación haciendo obras de mantenimiento. En ese momento, la concejala de Cultura Sònia Blasco y la alcaldesa Maria Teresa Balaguer me citan y me exponen que no tenían conocimiento de la existencia de esta documentación que, por lo que se podía comprobar, pertenecía a unos soldados del ejército de la República y no constaba ningún tipo de registro de entrada oficial.
[ca] En aquest article s'examina com el discórrer filosòfic de María Zambrano s'articula a través dela "paraula activa" i obre un espai vital en el text des del qual es revela la realitat. Així, s'hi analitza el concepte de metàfora a partir de les consideracions de la filòsofa, tot relacionantles amb la noció de metàfora viva del filòsof francès Paul Ricoeur.&nbsp;

[es] En este artículo se examina de qué forma el discurrir filosófico de María Zambrano se articula a través de la "palabra activa" y abre un espacio vital en el texto desde el cual se revela la realidad. De esta manera, se analizará el concepto de metáfora a partir de las consideraciones de la propia filósofa, relacionándolas con la noción de metáfora viva del filósofo francés Paul Ricoeur.