BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] El Treball de Fi de Grau "Anàlisi de la política urbanística Superilla Barcelona: Sostenibilitat a les Ciutats" es basa en el paper de les ciutats avui dia i la seva relació amb la sostenibilitat per a analitzar les qüestions a les quals la política Superilla Barcelona respon. Les implicacions que les ciutats comporten per a la transició ecològica, la governança urbana com a eina per al desenvolupament sostenible, i el què significa ser una ciutat sostenible, defineixen el marc teòric en què es desenvolupa la política urbanística. S'estudia, a partir de l'entrevista i al recerca bibliogràfica, els seus orígens, implementació i mapa d'actors durant el desenvolupament, amb especial èmfasi a les problemàtiques a les quals dona resposta: la transició ecològica, el dret a l'espai públic, i la necessitat de cuida en xarxa i proximitat.

[es] El Trabajo de Fin de Grado "Análisis de la política urbanística Superilla Barcelona: Sostenibilidad en las Ciudades" se basa en el papel de las ciudades hoy en día y su relación con la sostenibilidad para analizar las cuestiones a las que responde la política Superilla Barcelona. Las implicaciones que las ciudades conllevan para la transición ecológica, la gobernanza urbana como herramienta para el desarrollo sostenible, y lo que significa ser una ciudad sostenible, definen el marco teórico en el que se desarrolla la política urbanística. Se estudian, a partir de la entrevista y la investigación bibliográfica, sus orígenes, implementación y mapa de actores durante el desarrollo, con especial énfasis en las problemáticas a las que da respuesta: la transición ecológica, el derecho al espacio público, y la necesidad de cuidado en red y proximidad.
[ca] El Zoològic de Barcelona realitza una funció de conservació i divulgació molt important a nivell global a més duu a terme accions que l'encaminen cap a la sostenibilitat i l'eco-eficiència. S'ha analitzat el metabolisme i flux energètic de quatre dels hàbitats del Zoo, concretament l'hàbitat de Galeria de petits primats, Galeria de Titís, hàbitat de Micos Aranya i hàbitat de Drils per tal de determinar els punts forts i les mancances d'aquets i proposar millores que ajudin al Zoo a avançar en el camí cap a la sostenibilitat i l'eco-eficiència. Els vectors estudiats han estat l'energètic -que inclou l'electricitat i el gas- l'hídric i d'aliments. A més s'ha realitzat un estudi de les espècies al seu hàbitat natural per tal de detectar els seus requeriments. Amb les dades obtingudes s'ha relacionat la demanda dels vectors de cada hàbitat amb els requeriments específics de cada espècie i s'ha obtingut que l'hàbitat que té una demanda elèctrica més elevada per individu (16.365kWh/individu) és el que té una major adequació per aquest. El fet de que el Zoo només disposi de dades en conjunt del seu metabolisme -i no seccionades per instal·lacions- aporta a aquest estudi un grau més d'importància ja que es podran detectar els punts a millorar de la secció estudiada.

[es] El Zoológico de Barcelona realiza una función de conservación y divulgación muy importante a nivel global además lleva a cabo acciones que lo encaminan hacia la sostenibilidad y eco-eficiencia. Se ha analizado el metabolismo y flujo energético de cuatro de los hábitats del Zoo, concretamente el hábitat de Galería de pequeños primates, Galería de Titís, hábitat de Monos Araña y hábitat de Driles para determinar los puntos fuertes y las carencias de estos y proponer mejoras que ayuden al Zoo a avanzar en el camino hacia la sostenibilidad y la eco-eficiencia. Los vectores estudiados han sido el energético -que incluye la electricidad y el gas- hídrico y alimentos. Además se ha realizado un estudio de las especies en su hábitat natural para detectar sus requerimientos. Con los datos obtenidos se ha relacionado la demanda de los vectores de cada hábitat con los requerimientos específicos de cada especie y se ha obtenido que el hábitat que tiene una demanda eléctrica más elevada por individuo (16.365kWh/individuo) es el que tiene una mayor adecuación para sus habitantes. El hecho de que el Zoo sólo disponga de datos en el conjunto de su metabolismo -y no seccionadas por instalaciones- aporta a este estudio un grado más de importancia ya que se podrán detectar los puntos a mejorar de la sección estudiada.
[ca] Els dies 12, 13 i 14 de setembre de 1994 va tenir lloc al municipi de Cardedeu (Vallès Oriental), el II Congrès de Ciencia del Paisatge organitzat per l'Equip Universitari del Paisatge de la Universitat de Barcelona. Els objectius principals de la trobada foren, per una banda, aprofundir en el coneixement de les relacions existents entre paisatge i medi ambient, el paisatge en I'educació ambiental, el paisatge i la problemàtica del desenvolupament sostenible; i, per l'altra, estendre els contactes a nivell internacional entre els diferents experts.

[es] Los dias 12, 13 y 14 de septiembre de 1994 tuvo lugar en el municipio de Cardedeu (Vallès Oriental), el II Congreso de Ciencia del Paisaje organizado por el Equip Universitari del Paisatge de la Universitat de Barcelona. Los principales objectivos de la reunión fueron, por un lado, profundizar en el conocimiento de las relaciones existentes entre paisaje y medio ambiente, el paisaje en la educación ambiental, el paisaje y la problemática del desarrollo sostenible; y por otro, extender los contactos a nivel internacional entre los diferentes expertos.
[ca] Aquest treball és el desenvolupament creatiu de la sèrie televisiva URN, sobre possibles negligències mèdiques. Va des de la recerca del context fins el desenvolupament de les trames de la ficció. Parteix d'una idea que s'ha anat ampliant fins obtenir els personatges, la proposta de càsting, les sinòpsis dels diferents episodis i la guia visual del producte. Finalment, també s'ha fet l'escaleta del pilot.

[es] Este trabajo es el desarrollo creativo de la serie televisiva URN, que trata de posibles negligencias médicas. El trabajo empieza con la búsqueda del contexto y llega hasta el desarrollo de las tramas. Desde la idea, el proyecto va creciendo hasta obtener los personajes, la propuesta de cásting, las sinopsis de los diferentes episodios y la guía visual del proyecto. Finalmente, también se ha realizado la escaleta del piloto.
[ca] Els documents imprescindibles per a que una organització pugui continuar funcionant immediatament després d'un desastre o d'una emergència s'anomenen documents vitals. El concepte neix a nord Amèrica a principis de la dècada de 1950 i està molt lligat als plans d'emergència, plans de continuïtat de les activitats i gestió de riscos. Malgrat que en aquesta zona geogràfica està molt estès i treballat, a Europa, degut al fet de ser hereus d'una tradició arxivística diferent a l'americana, el tema ha despertat poc interès. En aquest estudi ens centrarem en el concepte, en les seves diverses denominacions i plantejarem una diferenciació entre documents vitals i els anomenats documents essencials. Posarem en evidència el fet erroni d'equiparar els documents vitals amb documents exclusivament de conservació permanent. També exposarem com s'identifiquen, com es descriuen, quines són les principals mesures de protecció i quines les principals estratègies de preservació. Finalment farem una breu referència als Programes de Documents Vitals (plans de protecció dels documents vitals) i la seva diversa incidència. Documents vitals, documents essencials, plans d'emergència, plans de continuïtat, gestió de riscos, plans de documents vitals, plans de protecció de documents vitals

[es] Los documentos imprescindibles para que una organización pueda continuar funcionando inmediatamente después de un desastre o de una emergencia, se conocen como documentos vitales. El concepto nace, en norte-américa a principios de la década de 1950 y está muy ligado a los planes de emergencia, planes de continuidad de las actividades y gestión de riesgos. Aunque en esta zona geográfica está muy extendido y trabajado, en Europa, como consecuencia del hecho de ser herederos de una tradición archivística diferente de la americana, el tema ha despertado poco interés. En este estudio nos centraremos en el concepto, en sus diversas denominaciones y plantearemos una diferenciación entre documentos vitales y los llamados documentos esenciales. Pondremos en evidencia el hecho erróneo de equiparar los documentos vitales con los documentos exclusivamente de conservación permanente. También expondremos como se identifican, como se describen, cuales son las principales medidas de protección y cuales las principales estrategias de preservación. Finalmente haremos una breve referencia a los Planes de Documentos vitales y su diversa incidencia. Documentos vitales, documentos esenciales, planes de emergencia, planes de continuidad, gestión de riesgos, planes de documentos vitales, planes de protección de documentos vitales
[ca] Activitats humanes com l'explotació minera i la contaminació de sòls han deixat una fosca empremta en el planeta. Per a pal·liar situacions com aquesta, s'han endegat diverses iniciatives des de fa temps. L'investigador de la UAB Gustavo Pérez ha aconseguit cal·librar un complex sistema per a mesurar la contaminació dels sòls, de tal manera que la informació sigui més precisa i s'obtingui en menys temps.

[es] Actividades humanas como la explotación minera y su consecuente contaminación de suelos han dejado su huella oscura en el planeta. Para paliar situaciones como ésta, varias iniciativas se han puesto en marcha desde hace tiempo. El investigador de la UAB Gustavo Pérez, ha logrado calibrar un complejo sistema para medir la contaminación de los suelos de modo que la información sea más precisa y se obtenga en un menor tiempo.
[ca] Recórrer a la interactivitat i trencar la barrera entre emissor i receptor és resultat propi de la gestió transmèdia de contingut. La manera en com els mitjans periodístics facilitin aquesta interactivitat aconseguirà o no impulsar el diàleg social i l'actitud productiva, i motivar el compromís de el públic amb les històries. Per això, aquesta investigació té com a hipòtesi que els productes informatius transmèdia que propicien la interactivitat són mostra d'un periodisme de qualitat, ja que construeixen els ponts necessaris perquè l'audiència s'involucri i comprometi amb els temes abordats.

[es] Recurrir a la interactividad y romper la barrera entre emisor y receptor es resultado propio de la gestión transmedia de contenido. La manera en cómo los medios periodísticos faciliten esta interactividad logrará o no impulsar el diálogo social y la actitud productiva, y motivar el compromiso del público con las historias. De ahí que esta investigación tenga como hipótesis que los productos informativos transmedia que propicien la interactividad son muestra de un periodismo de calidad pues ponen los puentes necesarios para que la audiencia se involucre y comprometa con los temas abordados.
[ca] Aquest projecte se centra en el procés de reconeixement i classificació de les accions que realitza una persona en un moment concret, també conegut com Human Activity Recognition. Per a realitzar el reconeixement d'activitat i pose s'ha fet ús d'un algorisme de pose estimation, el qual proporciona l'esquelet de la persona i és d'ajuda per a classificar l'acció que s'està realitzant. Per a entrenar el model encarregat de realitzar la classificació s'ha fet ús d'una xarxa neuronal recurrent com és LSTM i també s'ha fet ús de AutoML. Aquests mètodes s'han posat a prova amb dades reals per a comprovar la seva validesa.

[es] Este proyecto se centra en el proceso de reconocimiento y clasificación de las acciones que realiza una persona en un momento concreto, también conocido como Human Activity Recognition . Para realizar el reconocimiento de movimiento y pose se ha hecho uso de un algoritmo de pose estimation, el cual proporciona el esqueleto de la persona y es de ayuda para clasificar la acción que se está realizando . Para entrenar el modelo en cargado de realizar la clasificación se ha hecho uso de una red neuronal recurrente como es LSTM y también se ha hecho uso de AutoML. E stos métodos se han puesto a prueba con datos reales para comprobar su validez.
[ca] L'estudi de l'ocupació de les àrees altimontanes durant el període ibèric s'ha de fer en el marc històric i territorial en el qual aquestes comunitats ibèriques es van desenvolupar: en el cas del Pirinenc oriental, la civitas dels ceretans. L'article analitza les pautes socials i territorials dels ceretans i la complexitat de les seves formes de producció, on la ramaderia va tenir un paper molt important. Metodològicament, es posa de manifest la necessitat de desenvolupar excavacions en extensió, no sols per l'exigència de dur a terme les imprescindibles bateries d'analítiques bioarqueològiques, sinó també per poder entendre les diferències internes en el si d'aquestes comunitats jerarquitzades. No podem entendre les ocupacions d'alta muntanya si no tenim també en consideració la seva projecció cap als territoris situats en cotes més baixes, és a dir, si desconeixem el veritable abast de les seves pautes territorials i socials en conjunt.

[es] El estudio de la ocupación de las áreas altimontanas durante el periodo ibérico debe hacerse en el marco histórico y territorial en el que estas comunidades ibéricas se desarrollaron: en el caso del Pirineo oriental, la civitas de los ceretanos. El artículo analiza las pautas sociales y territoriales de los ceretanos y la complejidad de sus formas de producción, donde la ganadería jugó un papel muy importante. Metodológicamente, se pone de manifiesto la necesidad de desarrollar excavaciones en extensión, no solo por la exigencia de llevar a cabo las imprescindibles baterías de analíticas bioarqueológicas, sino también para poder entender las diferencias internas en el seno de estas comunidades jerarquizadas. No podemos entender las ocupaciones altimontanas si no tenemos también en consideración su proyección hacia los territorios ubicados en cotas más bajas, es decir, si desconocemos el verdadero alcance de sus pautas territoriales y sociales en conjunto.
[ca] Aquest treball tracta d'establir un estudi comparatiu entre diferents obres del segle XIX i de la postmodernitat amb l'objectiu d'examinar les formes i sentits que adquireix la figura popular del vampir en la literatura. Un anàlisis diacrònic que s'enfoca en la seva evolució a partir de quatre obres: Dracula de Bram Stoker, els relats breus de Tolstoi "El vampiro" i "La família del Vurdalak", El misterio de Salem's Lot de Stephen King i finalment Let the right one in de John Ajvide Lindqvist.

[es] El presente trabajo trata de establecer una comparativa entre distintas obras del siglo XIX y de la posmodernidad con el objetivo de examinar las formas y sentidos que adquiere la figura popular del vampiro en literatura. Un estudio diacrónico que se centrará en su evolución a partir de cuatro obras: Dracula de Bram Stoker, los relatos de Tolstoi "El vampiro" y "La familia del Vurdalak", El misterio de Salem's Lot de Stephen King y finalmente Let the right one in de John Ajvide Lindqvist.
[ca] Aquest treball descriu el procés de localització de la pàgina web de productivitat lliure i de codi obert Habitica de l'anglès al català. A tal efecte, se'n farà una localització parcial de la web utilitzant les vies de localització recomanades per la comunitat, com ara l'ús de la plataforma per a la localització col·laborativa Weblate. Per descriure el procés de localització que s'ha dut a terme, s'expliquen els recursos previs i el programari que s'ha utilitzat així com l'ús que s'ha fet de la memòria de traducció i del glossari. A més, també inclou una anàlisi dels problemes que s'han anat trobant durant aquest procés, tant els de traducció com els de localització. L'objectiu d'aquest treball és aprendre a treballar professionalment de manera col·lectiva per fomentar l'ús del català a la tecnologia.

[es] Este trabajo describe el proceso de localización de la página web de productividad libre y de código abierto Habitica del inglés al catalán. A tal efecto, se hará una localización parcial de la web usando las vías de localización recomendadas por la comunidad, como el uso de la plataforma para la localización colaborativa Weblate. Para describir el proceso de localización que se ha llevado a cabo se explican los recursos previos y el los programas que se han usado así como el uso que se ha hecho de la memoria de traducción y del glosario. Además, también incluye una análisis de los problemas que se han encontrado durante este proceso, tanto los de traducción como los de localización. El objetivo de este trabajo es aprender a trabajar profesionalmente de manera colectiva para fomentar el uso del catalán en la tecnología.
[ca] A partir de material d'herbari i referències bibliogràfiques es revisa i actualitza el catàleg de pteridòfits de la comarca de la Marina Alta (Alacant). Asplenium trichomanes L. subsp. inexpectans Lovis constitueix novetat per a la flora del País Valencià.

[es] A partir de material de herbario y de la recopilación de referencias bibliograficas se revisa y actualiza el catálogo de pteridófitos de la Marina Alta (Alicante). Asplenium trichomanes L. subsp. inexpectans Lovis supone novedad para la flora del País Valenciano.
[ca] La present tesi doctoral té com a objectiu fonamental aclarir filosòficament la noció de "model" en Bresson, en contraposició a la de l'actor "teatral" cinematogràfic. La primera part del treball se centrarà a establir una eidètica del model a través de diferents termes fonamentals que la perfilen. Aquests seran, fonamentalment: automatització, veritat, naturalesa i emoció. Per a això, establirem un diàleg entre les exposicions d'aquests conceptes per part de Bresson, tant en les seves Notes sobre el cinematògraf com en les seves entrevistes, i algunes exposicions dels mateixos en la història de la filosofia. Serà la fenomenologia la que ens proporcionarà, en darrer terme, el marc més adequat per a la comprensió de les diferents dialèctiques establertes en els diferents punts abordats en la poètica bressoniana: antropologia, ontologia i estètica. Amb això demostrarem com l'ideal antiteatral en què s'inscriu la poètica bressoniana posseeix implicacions que transcendeixen la frontera de la teoria de l'art. Finalment, la noció d'"idea sensible" en l'ontologia fenomenològica del darrer Merleau-Ponty ens permetrà reunir les diverses dimensions filosòfiques abastades al llarg del text. En la segona part del nostre treball, observarem com l'eidètica del model es manifesta de diverses maneres al llarg de la seva filmografia. Tot i mantenir la coherència exposada prèviament, percebem en l'evolució de la seva obra cinematogràfica un progressiu pessimisme en el seu ideal.

[es] La presente tesis doctoral tiene como objetivo fundamental aclarar filosóficamente la noción de "modelo" en Bresson contrapuesta a la del actor "teatral" cinematográfico". La primera parte del trabajo se centrará en establecer una eidética del modelo a través de diferentes términos fundamentales que la esculpen. Estos serán, fundamentalmente: automatismo, verdad, naturaleza y emoción. Para ello, estableceremos un diálogo entre las exposiciones de dichos conceptos por parte de Bresson, tanto en sus Notas sobre el cinematógrafo como en sus entrevistas, y de algunas exposiciones de los mismos en la historia de la filosofía. Será la fenomenología la que nos proporcione, en último término, el marco más adecuado para la comprensión de las diferentes dialécticas establecidas en los diferentes puntos abordados en la poética bressoniana: antropología, ontología y estética. Con ello demostraremos, como el ideal antiteatral en que se inscribe la poética bressoniana posee implicaciones que trascienden la frontera de la teoría del arte. Finalmente, la noción de "idea sensible" en la ontología fenomenológica del último Merleau-Ponty nos permitirá reunir las distintas dimensiones filosóficas abarcadas a lo largo del texto. En la segunda parte de nuestro trabajo, observaremos cómo la eidética del modelo se manifiesta de diversas formas a lo largo de su filmografía. A pesar de mantener la coherencia expuesta previamente, percibiremos en la evolución de su obra cinematográfica un progresivo pesimismo en su ideal.
[ca] El principal motor d una colla castellera són els seus propis castellers i per tant, la gestió de la informació referent a aquests és una de les tasques més importants per aconseguir que una colla creixi. Aquest projecte neix de la necessitat d estructurar i ordenar aquesta informació, a més a més de proporcionar les eines necessàries per poder administrar remotament, i de manera senzilla i eficient, totes aquestes dades. Així doncs, amb aquest treball, s ha intentat proveir als diferents equips que formen una colla castellera (junta, tècnica, comunicació), de les eines necessàries per poder realitzar les seves tasques eficientment.

[es] El principal motor de una colla castellera son sus propios castellers y por tanto, la gestión de la información referente a éstos es una de las tareas más importantes para conseguir que una colla crezca. Este proyecto nace de la necesidad de estructurar y ordenar esta información, además de proporcionar las herramientas necesarias para poder administrar remotamente, y de manera sencilla y eficiente, todos estos datos. Así pues, con este trabajo, se ha intentado proveer a los diferentes equipos que forman una colla castellera (junta, técnica, comunicación), de las herramientas necesarias para poder realizar sus tareas eficientemente.
[ca] A partir de la primera meitat del segle XIX a la ciutat de Lleida, els metges van esdevenir un referent per a propagar els coneixements i desenvolupament de l'educació física i els exercicis gimnàstics. Aquestes aportacions s'inicien a partir de la segona meitat del segle XIX amb les principals manifestacions professionals i acadèmiques de Lluís Roca, Tomàs Casals, Carlos Amat o Martina

[es] A partir de la primera mitad del siglo XIX en la ciudad de Lérida, los médicos se convirtieron en un referente para propagar los conocimientos y desarrollo de la educación física y los ejercicios gimnásticos. Estas aportaciones se inician a partir de la segunda mitad del siglo XIX con las principales manifestaciones profesionales y académicas de Luis Roca, Tomás Casals, Carlos Amat o Martina Castells. El impacto institucional y social en el ejercicio de la profesión de estos y otros médicos dio la vuelta a la percepción popular que se tenía en Lérida acerca de los ejercicios gimnásticos, con frecuencia considerados unas actividades arriesgadas propias de los de acróbatas de circo o bajo la influencia militar. Las intervenciones propagandísticas de estos médicos se convirtieron en los primeros referentes en la institucionalización oficial de la educación física escolar y pública de Lérida
[ca] Aplicació per emmagatzemar les direccions dels llocs d'interès de l'usuari amb l'objectiu de substituir els targeters tradicionals. La seva funcionalitat inclou poder gestionar-los, compartir-los a través del correu electrònic i classificar-los, amb una sèrie de categories i paraules clau per després poder geoposicionar-los i traçar rutes entre els diferents punts des de la ubicació on es troba l'usuari.

[es] Aplicación para almacenar las direcciones de los lugares de interés del usuario con el objetio de substituir los tarjeteros tradicionales. Su funcionalidad incluye poder gestionarlos, compartirlos con otros usuario por medio del correo electrónico y clasificarlos, con una serie de categorías y palabras clave para posteriormente poder geoposicionarlos y trazar rutas entre los diferentes puntos desde la ubicación donde se encuentre el usuario.