[ca] Amb la integració de la intel·ligència artificial (IA) en els mitjans cada dia es publiquen milers de notícies automatitzades en espanyol. Aquest estudi compara la qualitat de les notícies escrites per periodistes professionals (d'Efe) amb les realitzades amb programes informàtics de generació de llenguatge natural (NLG) (de narrativa) mitjançant un test de Turing. Basat en dimensions crucials per a la percepció de notícies (Sundar,1999) - credibilitat, llegibilitat i perícia periodística-, s'usa una metodologia experimental comprovada a escala internacional per explorar un tema inèdit en espanyol: informació de salut. L'experiment va variar intencionadament les autories reals i declarades - periodistes humans i IA- per detectar possibles biaixos entorn de la credibilitat de l'autoria. Es va fer servir un qüestionari autoadministrat adaptat per a enquestes en línia (N = 222) i es van minimitzar els desequilibris de gènere per assegurar la paritat de la mostra (N = 128). L'estudi revela que no hi ha diferències significatives entre les notícies generades per IA i les elaborades per periodistes professionals. Tots dos tipus de notícies són considerades igualment creïbles, encara que es van detectar alguns biaixos en l'avaluació de l'autoria declarada: la IA com a autor és percebuda com més creïble que l'humà, mentre que es considera que el periodista humà escriu textos més vívids. L'estudi conclou que és factible produir notícies automatitzades en espanyol sense comprometre'n la qualitat. En el panorama mediàtic global, els sistemes automatitzats que empren GLN, aprenentatge automàtic i sofisticades bases de dades avancen amb èxit cap a nous àmbits, com la informació de salut.

[es] Con la integración de la inteligencia artificial (IA) en los medios cada día se publican miles de noticias automatizadas en español. Este estudio compara la calidad de las noticias escritas por periodistas profesionales (de Efe) con las realizadas con programas informáticos de generación de lenguaje natural (NLG) (de narrativa) mediante un test de Turing. Basado en dimensiones cruciales para la percepción de noticias (Sundar,1999) - credibilidad, legibilidad y pericia periodística-, se usa una metodología experimental comprobada a escala internacional para explorar un tema inédito en español: información de salud. El experimento varió intencionadamente las autorías reales y declaradas - periodistas humanos e IA- para detectar posibles sesgos en torno a la credibilidad de la autoría. Se usó un cuestionario autoadministrado adaptado para encuestas en línea (N = 222) y se minimizaron los desequilibrios de género para asegurar la paridad de la muestra (N = 128). El estudio revela que no hay diferencias significativas entre las noticias generadas por IA y las elaboradas por periodistas profesionales. Ambos tipos de noticias son consideradas igualmente creíbles, aunque se detectaron algunos sesgos en la evaluación de la autoría declarada: la IA como autor es percibida como más creíble que el humano, mientras se considera que el periodista humano escribe textos más vívidos. El estudio concluye que es factible producir noticias automatizadas en español sin comprometer su calidad. En el panorama mediático global, los sistemas automatizados que emplean GLN, aprendizaje automático y sofisticadas bases de datos avanzan con éxito hacia nuevos ámbitos, como la información de salud.