[ca] En l'actualitat, al voltant del 56% de la població mundial viu a la ciutat (Banc Mundial,2023). Les ciutats segueixen creixent i cada vegada estan més allunyades de la producció d'aliments. El model agroalimentari actual esta basat en la producció en massa i requereix de grans superfícies allunyades d'on es consumeixen aquests aliments. A més a més aquest model s'allunya cada cop més de la sobirania alimentaria de la població, aquella que dóna prioritat a economies locals i a la distribució i al comerç sota les bases de la sostenibilitat ambiental. Una de les polítiques implementades que pretén establir un canvi en la manera d'alimentar-nos a les ciutats és l'hort urbà, té un paper important en el context actual de la nostra societat i les ciutats sostenibles, ja que no només és una font d'aliments de proximitat, sinó que aporta la cohesió social, beneficia a la salut i el benestar de les persones A més, aquesta pràctica contribueix a aconseguir diversos dels Objectius de Desenvolupament Sostenible de l'Organització de les Nacions Unides per a 2030 (ONU, 2016). A Barcelona s'estan impulsant moltes polítiques cap a una alimentació justa, sana i sostenible, per això l'any 2021 ha estat nomenada capital mundial de l'alimentació sostenible (CMAS 2021). La clau del bon funcionament dels horts urbans és la implementació d'un sistema de gestió que beneficia el medi ambient i ajuda a la cohesió social. Per fomentar aquests valors, al 2021 l'Ajuntament de Barcelona va impulsar un projecte, que es gestionat per la Cooperativa Tarpuna, que es l'hort del Mercat de Vall d'Hebron, i és el primer hort urbà en coberta d'aquestes dimensions a Espanya, gestionant els residus obtinguts a les parades del mercat de forma descentralitzada i obert a la participació de tota la ciutadania amb una proposta tècnica d'un substrat natural que serà l'adob per els diferents cultius de l'hort i donant la major part de les hortalisses obtingudes a les famílies vulnerables de la zona. En aquest treball s'estudiarà el model actual de l'hort des de la seva posada en marxa, el juny del 2021 fins al desembre del 2023; quantificant els residus orgànics tractats, el destí dels productes obtinguts i les activitats de sensibilització realitzades i el nombre i tipologia dels participants.

[es] En la actualidad, alrededor del 56% de la población mundial vive en la ciudad (Banco Mundial, 2023). Las ciudades siguen creciendo y cada vez están más alejadas de la producción de alimentos. El modelo agroalimentario actual esta basado en la producción en masa y requiere de grandes superficies alejadas de donde se consumen estos alimentos. Además, este modelo se aleja cada vez más de la soberanía alimentaría de la población, aquella que da prioridad a economías locales y a la distribución y al comercio bajo las bases de la sostenibilidad ambiental. Una de las políticas implementadas que pretende establecer un cambio en la manera de alimentarnos en las ciudades es el huerto urbano, tiene un papel importante en el contexto actual de nuestra sociedad y las ciudades sostenibles, puesto que no solo es una fuente de alimentos de proximidad, sino que aporta la cohesión social, beneficia a la salud y el bienestar de las personas, Además, esta práctica contribuye a conseguir varios de los Objetivos de Desarrollo Sostenible de la Organización de las Naciones Unidas para 2030 (ONU, 2016). En Barcelona se están impulsando muchas políticas hacia una alimentación justa, sana y sostenible, por eso en 2021 ha sido nombrada capital mundial de la alimentación sostenible (CMAS 2021). La clave del buen funcionamiento de los huertos urbanos es la implementación de un sistema de gestión que beneficia el medio ambiente y ayuda a la cohesión social. Para fomentar estos valores, al 2021 el Ayuntamiento de Barcelona impulsó un proyecto, que se gestionado por la Cooperativa Tarpuna, que se el huerto del Mercado de Vall de Hebrón, y es el primer huerto urbano en cubierta de estas dimensiones en España, gestionando los residuos obtenidos a las paradas del mercado de forma descentralizada y abierto a la participación de toda la ciudadanía con una propuesta técnica de un sustrato natural que será el abono por los diferentes cultivos del huerto y dando la mayor parte de las hortalizas obtenidas a las familias vulnerables de la zona. En este trabajo se estudiará el modelo actual del huerto desde su puesta en marcha, el junio del 2021 hasta diciembre del 2023; cuantificando los residuos orgánicos tratados, el destino de los productos obtenidos y las actividades de sensibilización realizadas y el número y tipología de los participantes.