[ca] El gran moviment de Vila-Beixalís (Principat d'Andorra) és una inestabilitat de vessant complex, ja que presenta tres lòbuls de lliscament diferenciats i a més va anar parcialment retocat per dos avanços de la glacera Valira d'Orient. Aquest treball proposa analitzar el comportament del lliscament de Vila-Beixalís amb l'objectiu d'aprofundir la comprensió de la dinàmica del moviment i analitzar la seva estabilitat sota certes hipòtesis de la piezometría. En primer lloc, s'ha analitzat un treball dirigit per l'empresa Georisk International SL (entre setembre de 2020 i maig de 2021) de perforació de vuit sondejos amb recuperació de testimoni i la instal·lació de set tubs per a les lectures inclinométricas. Així mateix, també s'ha analitzat l'article de Planas i Torrebadella, (2022) que aclareix les complexes dinàmiques geològiques i geomorfològiques, per les quals s'ha format el gran lliscament de Vila-Beixalís. En segon lloc, s'ha analitzat el movimento evolutiu del lliscament calculant els desplaçaments acumulats en el sentit de màxim pendent. L'ordre del desplaçament mesurat és de 4.02 mm/any, per consegüent, segons la clasificacion de Cruden i Varnes, el desplaçament és de CLASSE 1 (Extremadament lent). Un aspecte clau d'aquest treball ha estat obtenir els paràmetres geotècnics dels materials mobilitzats mitjançant assajos de laboratori i, en els casos en què no s'ha pogut obtenir, calcular-ho de manera empírica. A partir de les anàlisis esmentades, s'han desenvolupat 2 perfils geològics i geotècnics esquemàtics longitudinals a l'eix del lliscament i 1 perfil transversal a l'eix d'aquest. Finalment, s'ha realitzat una l'anàlisi d'estabilitat del vessant, encara que, es va haver de procedir en dues diferents etapes en funció de la disposició en el temps de les dades d'auscultació inclinométrica. En la primera etapa no es tenien suficients lectures inclinométricas per a poder definir superfícies de trencament, per consegüent, s'ha procedit a analitzar el llisc

[es] El gran movimiento de Vila-Beixalís (Principado de Andorra) es una inestabilidad de ladera compleja, ya que presenta tres lóbulos de deslizamiento diferenciados y además fue parcialmente retocado por dos avances del glaciar Valira d'Orient. Este trabajo propone analizar el comportamiento del deslizamiento de Vila-Beixalís con el objetivo de profundizar la comprensión de la dinámica del movimiento y analizar su estabilidad bajo ciertas hipótesis de la piezometría. En primer lugar, se ha analizado un trabajo dirigido por la empresa Georisk International SL (entre septiembre de 2020 y mayo de 2021) de perforación de ocho sondeos con recuperación de testigo y la instalación de siete tubos para las lecturas inclinométricas. Asimismo, también se ha analizado el artículo de Planas y Torrebadella, (2022) que aclara las complejas dinámicas geológicas y geomorfológicas, por las cuales se ha formado el gran deslizamiento de Vila-Beixalís. En segundo lugar, se ha analizado el movimento evolutivo del deslizamiento calculando los desplazamientos acumulados en el sentido de máxima pendiente. El orden del desplazamiento medido es de 4.02 mm/año, por consiguiente, según la clasificacion de Cruden y Varnes, el desplazamiento es de CLASE 1 (Extremadamente lento). Un aspecto clave de este trabajo ha sido obtener los parámetros geotécnicos de los materiales movilizados mediante ensayos de laboratorio y, en los casos en que no se ha podido obtener, calcularlo de manera empírica. A partir de los análisis mencionados, se han desarrollado 2 perfiles geológicos y geotécnicos esquemáticos longitudinales al eje del deslizamiento y 1 perfil transversal al eje del mismo. Finalmente, se ha realizado un el análisis de estabilidad de la ladera, aunque, se tuvo que proceder en dos diferentes etapas en función de la disposición en el tiempo de los datos de auscultación inclinométrica. En la primera etapa no se tenían suficientes lecturas inclinométricas para poder definir superficies de rotura,