BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Les dones consumidores de drogues, i en concret d'heroïna, són fortament estigmatitzades, alhora que són invisibles. El que coneixem d'elles, sovint no és més que una imatge demonitzada de l'estereotip del yonki. Invalidades per la societat com a interlocutores vàlides, les seves veus romanen silenciades, tot i així, tenen molt a dir quan estem disposades a escoltar-les. Aquest article té com a objectiu abordar alguns dels estereotips que recauen sobre les dones consumidores de drogues en general, parant especial atenció a les consumidores d'heroïna. Per una banda es parteix d'un anàlisi bibliogràfic i d'algunes dades estadístiques. Per l'altra s'aporten fragments de la història de vida que vaig escriure sobre la Rosa, una dona que va ser consumidora d'heroïna d'una manera no compulsiva ni problematitzada . El seu testimoni és especialment valuós perquè reflecteix una experiència de consum que no figura en la bibliografia existent sobre la qüestió abordada en aquest article, però que és clau alhora d'entendre i analitzar el consum de drogues entre les dones.

[es] Las mujeres consumidoras de drogas, y en concreto de heroína, son fuertemente estigmatizadas, a la vez que son invisibles. Lo que conocemos de ellas, a menudo no es más que una imagen endemoniada del estereotipo del yonki. Invalidadas por la sociedad como interlocutoras validas, sus voces romanean silenciadas, aún así, tienen mucho que decir cuando estamos dispuestas a escucharlas.Este artículo tiene como objetivo abordar algunos de los estereotipos que recaen sobre las mujeres consumidoras de drogas en general, poniendo especial atención a las consumidoras de heroína. Por un lado se aportan fragmentos de la historia de vida que escribí sobre Rosa, una mujer que fue consumidora de heroína de una manera no compulsiva ni problematizada. Su testimonio es especialmente valioso porque refleja una experiencia de consumo que no figura en la bibliografía existente sobre la cuestión abordada en este artículo, pero que es clave a la hora de entender i analizar el consumo de drogas entre mujeres.
[ca] El present article persegueix investigar la presència de períodes contrafactuals en la literatura autobiogràfica del període tardoantic per tal d'analitzar la seva funció narratològica en dues obres de referència dels segles IV i V: l'Autobiografia del sofista Libani d'Antioquia i les Confessions d'Agustí d'Hipona. Tenint en compte aquest objectiu, s'abordarà, en primera instància, un breu estudi sobre el pensament contrafactual en la cultura greco-romana i, a continuació, es procedirà a l'anàlisi de la seva presència en ambdues autobiografies.

[es] El presente artículo persigue investigar la presencia de periodos contrafactuales en la literatura autobiográfica del periodo tardo-antiguo con el fin de analizar su función narratológica en dos obras de referencia de los siglos IV y V: la Autobiografía del sofista Libanio de Antioquía y las Confesiones de Agustín de Hipona. Con este objetivo en mente, se abordará en primera instancia un breve estudio del pensamiento contrafactual en la cultura grecorromana para, a continuación, proceder al análisis de su presencia en ambas autobiografías.
[ca] La cultura visual del cinema d'animació té un gran potencial per a transmetre uns missatges polítics i socials a l'audiència consumidora del producte, generalment membres de la infància. Es destaca la companyia Disney com a hegemònica en la indústria. S'analitza d'aquesta la col·lecció cinematogràfica "Los clásicos" (1937-2016) tot partint d'un posicionament feminista i queer per a establir per mitjà d'una recerca plural com es construeix la figura del príncep sobre la base d'un component demogràfic, estètic i psicològic. Tot això, mostra la tendència masclista, classista, racista, homòfoba i desconnectada de la productora respecte la realitat actual. Per això, es proposen actuacions directes d'Educació Artística des de l'Aula d'Educació Infantil per a generar una actualització i contra-discurs.

[es] La cultura visual del cine de animación tiene un gran potencial para transmitir unos mensajes políticos y sociales a la audiencia consumidora del producto, generalmente miembros de la infancia. Se destaca la compañía Disney como hegemónica en la industria. Se analiza de esta la colección cinematográfica "Los clásicos" (1937-2016) partiendo de un posicionamiento feminista y queer para establecer por medio de una investigación plural cómo se construye la figura del príncipe en base a un componente demográfico, estético y psicológico. Todo ello, muestra la tendencia machista, clasista, racista, homófoba y desconectada de la productora respecto a la realidad actual. Por ello, se proponen actuaciones directas de Educación Artística desde el Aula de Educación Infantil para generar una actualización y contra-discurso.
[ca] Accessibilitat lèxica i adquisició de vocabulari en castellà: comparació entre bilingües dominants en català i monolingües en castellà. En aquest estudi s'analitza si els bilingües dominants en català residents a Girona i els monolingües en castellà residents a Toledo es comporten de manera diferent en un test de vocabulari castellà. El test emprat mesura tant el coneixement lèxic com l'accessibilitat lèxica, i es va administrar a dos grups de monolingües i bilingües en cada territori; un format per parlants de entre 5 i 6 anys, i un altre constituït per parlants de 8 i 9 anys. Els monolingües van superar als bilingües en tots dos grups d'edat, però la majoria dels bilingües dominants en català d'entre 8 i 9 anys van entrar dins la norma monolingüe, malgrat que les diferències entre tots dos grups encara eren observables.

[es] En este estudio se investigó si los bilingües catalanes dominantes de Girona obtenían resultados diferentes en una prueba de vocabulario español en comparación con los monolingües españoles de Toledo. La prueba medía tanto el conocimiento léxico como la accesibilidad léxica. La prueba se administró a dos grupos de bilingües y monolingües: uno de 5-6 años y otro de 8-9 años. Los monolingües superaron a los bilingües en ambas edades, pero la mayoría de los bilingües catalanes dominantes se situaron dentro de la norma monolingüe a los 8-9 años, a pesar de que a nivel de grupo las diferencias seguían siendo observables.
[ca] INTRODUCCIÓ. El Mercat de Tecnologia ha arribat a la 21a edició com una jornada consolidada, amb l'assistència dels docents i els alumnes d'ESO, batxillerat i cicles formatius de Lleida ciutat, la plana de Lleida, les comarques pirinenques, la franja d'Aragó i l'Anoia. En els darrers anys, ha experimentat una transformació i ha incorporat una perspectiva centrada en la creació i la consolidació de vocacions cientificotecnològiques. MÈTODE. Es parteix d'una metodologia mixta que utilitza el qüestionari, creat i validat per aquesta recerca, i l'observació participant. RESULTATS. La universitat pretén ser guia i far per orientar els alumnes i els docents de secundària sobre qüestions complexes, rellevants i necessàries per comprendre la societat actual, i proporcionar-los estratègies. DISCUSSIÓ. Els docents de secundària necessiten l'acompanyament i el suport social, especialment de la universitat, perquè sigui far en generar coneixements, promoure un pensament crític, difondre valors, contribuir al desenvolupament social i econòmic i liderar el debat públic sobre els temes més importants i rellevants de l'actualitat.

[es] INTRODUCCIÓN. El Mercat de Tecnologia ha llegado a su 21.ª edición como una jornada consolidada, con la asistencia de docentes y alumnos de ESO, bachillerato y ciclos formativos de Lleida ciudad, la plana de Lleida, las comarcas pirenaicas, la franja de Aragón y la comarca de la Anoia. En los últimos años, ha experimentado una transformación, incorporando una perspectiva centrada en la creación y consolidación de vocaciones científico-tecnológicas. MÉTODO. Se parte de una metodología mixta que utiliza el cuestionario, creado y validado para esta investigación, y la observación participante. RESULTADOS. La universidad pretende ser guía y faro para orientar a los alumnos y docentes de secundaria sobre cuestiones complejas, relevantes y necesarias para comprender la sociedad actual, y proporcionarles estrategias. DISCUSIÓN. Los docentes de secundaria necesitan el acompañamiento y apoyo social, especialmente de la universidad, para que sea faro al generar conocimientos, promover un pensamiento crítico, difundir valores, contribuir al desarrollo social y económico; y liderar el debate público sobre los temas más importantes y relevantes de la actualidad.
[ca] Aquest article apunta les dades relacionades amb la història de la població presents en les actes capitulars de Corrientes que, durant anys, han passat desapercebudes pels investigadors i historiadors de l'àmbit colonial. Si bé només una petita part dels llibres del Cabildo han estat editats, els originals es poden consultar a l'Archivo General de la Província de Corrientes. Llegir aquest cúmul de documents requereix un cert coneixement i entrenament en la lectura de grafies antigues i en desús. En darrer terme, el propòsit d'aquest treball és oferir una guia al més completa possible que es pugui utilitzar en el futur en estudis d'aquest àmbit.

[es] El trabajo señala los datos relacionados con la historia de la población presentes en las actas capitulares de Corrientes, una documentación que, durante años, ha pasado desapercibida por los investigadores e historiadores del área colonial. Si bien solo una pequeña proporción de los libros del cabildo han sido editados, los originales pueden consultarse en el Archivo General de la Provincia de Corrientes. Leer este cúmulo de documentos requiere cierto conocimiento y entrenamiento en la lectura de grafías antiguas y en desuso. El propósito de este trabajo, en última instancia, es brindar una guía lo más completa posible a fin de poder utilizarla en los trabajos que se ha proyectado realizar sobre esta misma área en el futuro.
[ca] A la dècada dels 1990, els experts van predir que al segle XXI tindria lloc un "renaixement nuclear" que tornaria a portar l'energia nuclear a les agendes públiques. Aquesta previsió es basava en l'augment del consum energètic d'alguns països asiàtics i en la pujada del preu del petroli. En aquest context, els governs argentins van intentar rellançar el programa nuclear, aturat l'any 1994. Després de la recuperació de la crisi econòmica del 2001 i l'augment de la demanda elèctrica, l'oferta energètica es va convertir en un aspecte crucial de les polítiques públiques. Tanmateix, aviat es va veure clar que no era una tasca fàcil. Mitjançant l'anàlisi de la legislació oficial, les fonts institucionals i les entrevistes, en aquest treball s'exploraran les principals fites del rellançament del Programa Nuclear Argentí, així com les limitacions d'aquesta planificació. Proposem que després del 2003 el govern redefinís el paper dels actors, sense qüestionar el panorama institucional heretat del 1994, i prestant poca atenció a les transformacions estructurals que havia experimentat el sector a partir dels anys noranta. Tot i que es va esbossar un programa nuclear a mitjà i llarg termini, aquesta planificació es basava en consideracions polítiques immediates més que en una perspectiva estratègica. És per això que determinats objectius, com ara la instal·lació d'una quarta central nuclear o el foment de la indústria local, no es podrien sostenir a llarg termini.

[es] En las años 1990, los expertos pronosticaron que en el siglo XXI se produciría un "renacimiento nuclear" que comportaría que la energía nuclear volviera a las agendas públicas. Esta previsión se basó en el aumento del consumo energético en algunos países asiáticos y en el alza de los precios del petróleo. En ese contexto, los gobiernos argentinos intentaron relanzar el programa nuclear, que se había paralizado en 1994. Tras la recuperación de la crisis económica de 2001 y el aumento de la demanda eléctrica, el abastecimiento energético se convirtió en un aspecto crucial de las políticas públicas. Sin embargo, pronto quedó claro que no era una tarea fácil. A través del análisis de la legislación oficial, fuentes institucionales y entrevistas, este trabajo explorara los principales hitos del relanzamiento del Programa Nuclear Argentino, así como las limitaciones de dicha planificación. Proponemos que después de 2003 el gobierno redefinió el rol de los actores sin cuestionar el panorama institucional heredado de 1994 y prestando poca atención a las transformaciones estructurales que había experimentado el sector después de los años 90. Aunque se trazó un programa nuclear a medio y largo plazo, dicha planificaci6n se basó en consideraciones políticas inmediatas más que en una perspectiva estratégica. Por eso, ciertos objetivos, como la instalación de una cuarta central nuclear o el fomento de la industria local, no pudieron sostenerse en el largo plazo.
[ca] La IA Generativa ha arribat també al món de la universitat, tant en el pla dels alumnes que accedeixen als estudis superiors com en el del professorat que es troba en el seu doble vessant com a docents i investigadors amb aquesta realitat tecnològica que no fa sinó créixer. No obstant això, cal conèixer els límits del que la IA Gen pot oferir així com els riscos que aquestes tecnologies poden suposar per a l'ensenyament superior ja que enfront dels avantatges que tota tecnologia posseeix, sorgeixen també importants dubtes sobre els riscos que aquestes podran implicar en un futur a mitjà i llarg termini. En aquest treball ens centrem essencialment en els riscos que diversos científics socials han detectat, fonamentalment, per a intentar aportar arguments per a una reflexió serena i essencialment prudent sobre la incorporació la IA Gen a l'educació superior. Gairebé tots els mals de pobles i individus dimanen de no haver sabut ser prudents i enèrgics durant un moment històric, que no tornarà mai, assenyalava Santiago Ramón y Cajal, aquestes paraules del nostre premi Nóbel de Medicina i pare de la neurociència ens adverteixen que hi ha moments crítics en la regulació dels problemes abans que aquests es transformin o puguin transformar-se en irresolubles com considerem en aquest estudi, aquest moment en el camp de la IA Gen ha arribat.

[es] La IA Generativa ha llegado también al mundo de la universidad, tanto en el plano de los alumnos que acceden a los estudios superiores como en el del profesorado que se encuentra en su doble vertiente como docentes e investigadores con esta realidad tecnológica que no hace sino crecer. Sin embargo, es preciso conocer los límites de lo que la IA Gen puede ofrecer así como los riesgos que estas tecnologías pueden suponer para la enseñanza superior ya que frente a las ventajas que toda tecnología posee, surgen también importantes dudas sobre los riesgos que estas podrán acarrear en un futuro a medio y largo plazo. En este trabajo nos centramos esencialmente en los riesgos que diversos científicos sociales han detectado, fundamentalmente, para intentar aportar argumentos para una reflexión serena y esencialmente prudente sobre la incorporación la IA Gen a la educación superior. Casi todos los males de pueblos e individuos dimanan de no haber sabido ser prudentes y enérgicos durante un momento histórico, que no volverá jamás, señalaba Santiago Ramón y Cajal, estas palabras de nuestro premio Nóbel de Medicina y padre de la neurociencia nos advierten de que hay momentos críticos en la regulación de los problemas antes de que estos se transformen o puedan transformarse en irresolubles como consideramos en este estudio, ese momento en el campo de la IA Gen ha llegado.
[ca] La racionalitat neoliberal, caracteritzada per l'expansió impulsada pel lucre i la mercantilització, devalua la vida humana. En les economies neoliberals del sud, el sistema de justícia penal serveix com un mecanisme de control social, arrelat en les desigualtats racials i manifestat a través de la segregació social, la discriminació i la separació espacial. Aquest article examina els dictats de l'actual crisi carcerària al Brasil, explorant els seus fonaments històrics, socials, econòmics i racials. La nostra anàlisi dels processos històrics que van conduir a aquest escenari, des de la colonització fins al període imperial, el període de la República i les dues dictadures que van marcar el país, va concloure que la construcció del pensament punitiu és un procés continu que permea tota la formació de l'estat-nació. En alinear-se amb diverses teories criminològiques, l'estudi té com a objectiu proposar noves perspectives sobre el tema. Veure la selectivitat racial en el sistema penitenciari del Brasil a través d'una lent postcolonial revela desigualtats i injustícies perdurables. Aquest estudi busca aprofundir la comprensió de les dinàmiques estructurals que perpetuen la crisi carcerària al Brasil.

[es] La racionalidad neoliberal, caracterizada por la expansión impulsada por el lucro y la mercantilización, devalúa la vida humana. En las economías neoliberales del sur, el sistema de justicia penal sirve como un mecanismo de control social, arraigado en las desigualdades raciales y manifestado a través de la segregación social, la discriminación y la separación espacial. Este artículo examina los dictados de la actual crisis carcelaria en Brasil, explorando sus fundamentos históricos, sociales, económicos y raciales. Nuestro análisis de los procesos históricos que condujeron a este escenario, desde la colonización hasta el período imperial, el período de la República y las dos dictaduras que marcaron el país, concluyó que la construcción del pensamiento punitivo es un proceso continuo que permea toda la formación del estado-nación. Al alinearse con varias teorías criminológicas, el estudio tiene como objetivo proponer nuevas perspectivas sobre el tema. Ver la selectividad racial en el sistema penitenciario de Brasil a través de una lente poscolonial revela desigualdades e injusticias perdurables. Este estudio busca profundizar la comprensión de las dinámicas estructurales que perpetúan la crisis carcelaria en Brasil.
[ca] Sovint s'acusa els llibres de text escolars de transmetre una imatge falsa, pejorativa, de l'Edat Mitjana. Encara que aquesta mena de retrets puguin semblar nous, les protestes contra l'hostilitat a l'Edat Mitjana, que rebutgen el típic de l'obscurantisme medieval, han estat a l'ordre del dia durant els dos últims segles. No obstant això, és molt difícil trobar en els moderns llibres d'història res que justifiqui l'acusació d'haver exagerat les tenebres medievals. En general, els historiadors moderns, tant liberals com socialistes, han mantingut una opinió favorable de les institucions i la cultura medievals, arribant fins i tot a encomiar l'obra de l'Església com a resguard de la civilització, però sense ocultar els seus aspectes irracionals i reaccionaris. Les acusacions que Jacques Heers i Jeffrey Burton Russell dirigeixen contra una presumpta falsificació de la història medieval apunten explícitament contra la influència del darwinisme i l'anticlericalisme, la qual cosa ens posa sobre la pista de les seves veritables motivacions ideològiques.

[es] A menudo se acusa a los libros de texto escolares de transmitir una imagen falsa, peyorativa, de la Edad Media. Aunque semejantes reproches puedan parecer nuevos, las protestas contra la hostilidad a la Edad Media, que rechazan el típico del oscurantismo medieval, han estado a la orden del día durante los dos últimos siglos. Sin embargo, es muy difícil encontrar en los modernos libros de historia nada que justifique la acusación de haber exagerado las tinieblas medievales. En general, los historiadores modernos, tanto liberales como socialistas, han mantenido una opinión favorable de las instituciones y la cultura medievales, llegando incluso a encomiar la obra de la Iglesia como resguardo de la civilización, pero sin ocultar sus aspectos irracionales y reaccionarios. Las acusaciones que Jacques Heers y Jeffrey Burton Russell dirigen contra una presunta falsificación de la historia medieval apuntan explícitamente contra la influencia del darwinismo y el anticlericalismo, lo cual nos pone sobre la pista de sus verdaderas motivaciones ideológicas.
[ca] Amb aquest títol, Maria Isabel Peris Muiños, pedagoga, membre del Consell Valencià de Cultura des de 2018 i cofundadora el 2004 del Grup per la Recerca de la Memòria Històrica de Castelló, acaba de publicar la tercera edició revisada i ampliada d'un llibre que havia publicat l'any 2012, tot recollint els testimonis de catorze homes i dones que van viure intensament la guerra civil i la postguerra.

[es] Con este título, Maria Isabel Peris Muiños, pedagoga, miembro del Consell Va-lencià de Cultura des de 2018 y cofundadora del 2004 del Grup per la Recerca de la Memòria Històrica de Castelló, acaba de publicar la tercera edición revisada y ampliada de un Libro que ha sido publicado en 2012, para recordar los testimonios de catorze homes y hechos que van a vivir intensamente la guerra civil y la postguerra.
[ca] El pickleball, creat el 1965 com un joc recreatiu familiar, ha esdevingut un esport global amb importants implicacions educatives i socials. La seva accessibilitat, baix cost i regles simples han afavorit la seva expansió i l'han posicionat com una eina inclusiva en diferents contextos. No obstant això, el seu potencial per a la inclusió de persones amb diversitat funcional i el seu paper en l'educació física requereixen major exploració. Aquest estudi analitza el desenvolupament del pickleball des d'una perspectiva històrica i epistemològica, destacant la seva evolució i les seves aplicacions en la inclusió de persones amb diferents capacitats. Des d'un marc teòric basat en la Teoria de l'Autodeterminació, Teoria del Capital Social, el Model Social de la Discapacitat i la Teoria de la Resiliència, s'examinen els efectes del pickleball en la satisfacció de les Necessitats Psicològiques Bàsiques. Metodològicament, s'analitzen estudis previs i es proposen estratègies per a la seva implementació en entorns educatius i socials. Les troballes suggereixen que el pickleball fomenta l'aprenentatge inclusiu, la cohesió social i el benestar emocional, promovent l'equitat i el desenvolupament integral. Es discuteixen les seves implicacions didàctiques, destacant el seu potencial innovador en l'educació física i la seva contribució a l'equitat social.

[es] El pickleball, creado en 1965 como un juego recreativo familiar, se ha convertido en un deporte global con importantes implicaciones educativas y sociales. Su accesibilidad, bajo costo y reglas simples han favorecido su expansión y lo han posicionado como una herramienta inclusiva en distintos contextos. Sin embargo, su potencial para la inclusión de personas con diversidad funcional y su papel en la educación física aún requieren mayor exploración. Este estudio analiza el desarrollo del pickleball desde una perspectiva histórica y epistemológica, destacando su evolución y sus aplicaciones en la inclusión de personas con diferentes capacidades. Desde un marco teórico basado en la Teoría de la Autodeterminación, Teoría del Capital Social, el Modelo Social de la Discapacidad y la Teoría de la Resiliencia, se examinan los efectos del pickleball en la satisfacción de las Necesidades Psicológicas Básicas. Metodológicamente, se analizan estudios previos y se proponen estrategias para su implementación en entornos educativos y sociales. Los hallazgos sugieren que el pickleball fomenta el aprendizaje inclusivo, la cohesión social y el bienestar emocional, promoviendo la equidad y el desarrollo integral. Se discuten sus implicaciones didácticas, destacando su potencial innovador en la educación física y su contribución a la equidad social.