BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] S'estudia la resposta de Platanus X acerifolia a 4 tipus de terres de plantació (Terra d'origen (T1), Terra tipus Amsterdam (T2), Terra de tipus vegetal (T3) i Terra d'origen millorada (T4)) i 3 de millores incorporades en el forat de plantació (capa de grava al fons (millora B), tensioactiu per aplicació en el reg (millora C) i aportació d'hidrogel (millora D)). En concret en aquest treball es presenten els efectes de les millores. S'han determinat paràmetres qualitatius i quantitatius, tant de la part aèria com radicular. Es mesura número, pes i longitud de branques, fulles i fruits, qualificació de l'aparell radicular, determinació del nombre, pes, longitud i volum d'arrels primàries, secundàries, terciàries i fines. En el cas del creixement aeri, l'aplicació d'hidrogel o tensioactiu (millora C i D) promouen valors més alts de creixement i els valors mínims s'associen al control (millora A) En el creixement del sistema radicular l'aplicació de tensioactiu (millora D) promou un major increment en pes, volum, longitud d'arrels fines.

[es] Se estudia la respuesta de Platanus X acerifolia a 4 tipos de tierras de plantación (Tierra del lugar (T1), Tierra tipo Amsterdam (T2), Tierra del tipo vegetal (T3) y Tierra del lugar mejorada (T4)) y 3 mejoras aplicadas con la tierra de plantación (capa de grava al fondo (mejora B), producto coadyuvante mediante el riego (mejora C) y aportación de hidrogel (mejora D)). En este trabajo se presentan los efectos de las mejoras aplicadas. Se determinan los parámetros cualitativos y cuantitativos, tanto de la parte aérea como la radicular. Se mide el número, peso y longitud de ramas, hojas y Frutos, cualificación del sistema radicular, determinación del número, peso, volumen i longitud de raíces primarias, secundarias, terciarias i finas. En el crecimiento aéreo, la aplicación de hidrogel o tensioactivo (mejora C i D) promueven valores más altos de crecimiento i los valores mínimos se asocian al control (mejora A) En el crecimiento del sistema radicular la aplicación de hidrogel (mejora D) promueve una mejora en el peso, volumen y longitud raíces finas.
[ca] Avui en dia, la gran majoria d'habitants de les ciutats grans fan servir els transports públics gairebé diàriament. Moltes d'aquestes ciutats compten amb xarxes de transports complexes que ofereixen als seus usuaris moltes possibles combinacions. Amb tantes alternatives disponibles pot arribar a ser bastant complicat escollir la millor ruta per fer un trajecte determinat. Per sort, gràcies a la informació que posen a la disposició del públic les empreses de transports sobre els seus serveis, es poden fer càlculs acurats amb dades en temps real sobre quina pot ser la millor ruta entre dos punts. A més, degut a l'existència dels telèfons mòbils i a la potència que han desenvolupat aquests últims anys, ara podem també disposar de tota aquesta informació i d'un gran poder de càlcul en qualsevol lloc i qualsevol moment. L'objectiu d'aquest Treball de Final de Grau és el de desenvolupar un sistema capaç de fer recomanacions de rutes en transport sostenible per Barcelona. Aquest projecte vol, per tant, millorar el transport dels habitants de la ciutat, intentant superar els sistemes de recomanacions de rutes en transport públic existents. Això ho farà afegint l'ús del servei de lloguer de bicicletes Bicing en fer el càlcul de les rutes. D'aquesta forma els usuaris podran obtenir rutes on es combini l'ús de la bicicleta amb el dels transports públics per poder anar més ràpidament i fer exercici. Aquest sistema es pretén que sigui accessible pels seus usuaris a través dels seus dispositius mòbils perquè puguin fer les seves consultes on i quan vulguin.

[es] Hoy en día, la mayoría de habitantes de las grandes ciudades usan los transportes públicos casi diariamente. Muchas de estas ciudades cuentan con redes de transporte complejas que ofrecen a sus usuarios muchas posibles combinaciones. Con tantas alternativas disponibles puede llegar a ser bastante difícil escoger la mejor ruta para hacer un trayecto determinado. Por suerte, gracias a la información que ponen a la disposición del público las empresas de transportes sobre sus servicios, se pueden hacer cálculos precisos con datos en tiempo real sobre cuál puede ser la mejor ruta entre dos puntos. Además, debido a la existencia de los teléfonos móviles y a la potencia que han desarrollado estos últimos años, ahora podemos también disponer de esta información y de un gran poder de cálculo en cualquier sitio y cualquier momento. El objetivo de este Trabajo de Final de Grado es el de desarrollar un sistema capaz de hacer recomendaciones de rutas en transporte sostenible por Barcelona. Este proyecto quiere, por lo tanto, mejorar el transporte de los habitantes de la ciudad, intentando superar los sistemas de recomendaciones de rutas en transporte público existentes. Lo hará añadiendo el uso del servicio de alquiler de bicicletas Bicing al hacer el cálculo de las rutas. De esta forma los usuarios podrán obtener rutas donde se combine el uso de la bicicleta con el de los transportes públicos para poder ir más rápidamente y hacer ejercicio. Este sistema se pretende que sea accesible para sus usuarios a través de sus dispositivos móviles para que puedan hacer sus consultas donde y cuando quieran.
[ca] Llacuna Creative Hub posa el focus en un sector de treball especialitzat, que actua com a catalitzador d'indústries creatives i incubadora d'empreses, generant així un punt de referència d'aquest sector tan lligat a la marca Poblenou. Ajustant-nos a la normativa del 22@ en matèria d'habitatge, cal dotar l'illa del Màster Pla General d'una alta edificabilitat. Per això es planteja una planta baixa comuna amb un enfocament més públic albergant aquestes indústries creatives, però amb una densificació en altura amb habitatge en tipologia de torre i tipologia de bloc. El valor d'aquest espai té sentit tot allò que es pensa de manera holística, des d'un habitatge més humà amb espais de relació, fins a un programa públic que serveix com a mitjà de creació i producció per als artistes residents del complex i visitants que vénen a aquest espai. Es genera, per tant, una circularitat d'idees i producció, on la simbiosi entre habitatge i les diferents branques del sector –arquitectura, disseny, publicitat i disseny editorial– creen un flux constant de producció. El focus del projecte està en la creació d'habitatges de qualitat que siguin capaços de suportar la dinàmica de vida del dissenyador, i que alhora siguin adaptables a condicions més canviants i poder així generar una sinergia entre residents individuals i famílies.

[es] Llacuna Creative Hub pone el foco en un sector de trabajo especializado, que actúa como catalizador de industrias creativas e incubadora de empresas, generando así un punto de referencia de este sector tan ligado a la marca Poblenou. Ajustándonos a la normativa del 22@ en materia de vivienda, es necesario dotar a la manzana del Máster Plan General de una alta edificabilidad. Para ello se plantea una planta baja común con un enfoque más público albergando estas industrias creativas, pero con una densificación en altura con vivienda en tipología de torre y tipología de bloque. El valor de este espacio cobra sentido cuanto se piensa de manera holística, desde una vivienda más humana con espacios de relación, hasta un programa público que sirve como medio de creación y producción para los artistas residentes del complejo y visitantes que vienen a este espacio. Se genera por tanto una circularidad de ideas y producción, donde la simbiosis entre vivienda y las diferentes ramas del sector -arquitectura, diseño, publicidad y diseño editorial- crean un flujo constante de producción. El foco del proyecto está en la creación de viviendas de calidad que sean capaces de soportar la dinámica de vida del diseñador, y que a su vez sean adaptables a condiciones más cambiantes y poder así generar una sinergia entre residentes individuales y familias.
[ca] Aquesta tesis mostra el disseny i la implementació d'un assistent personal com els que podem trobar en els nostres dispositius mòbils, per exemple, "Okey Google", "Siri" o "Cortana". La idea bàsica d'aquest projecte es crear i desenvolupar un robot domèstic exclusiu i personal que actuï com a mans lliures que estigui contínuament escoltant, en altres paraules, un assistent personal designat per fer-nos la vida més fàcil. Un assistent implementat en una plataforma de codi obert com por ser una "Raspberry Pi" capaç de retornar-nos l'hora actual, configurar alarmes, donar-nos la previsió del tems per l'endemà, revisar o crear esdeveniments en el nostre calendari personal, així com crear recordatoris. Per fer l'assistent el més interactiu possible, algunes tecnologies que depenen del reconeixement d'imatge s'utilitzen per seguir a l'usuari amb la càmera mentre aquet està demanant alguna cosa com fer una foto. Alguns resultats empírics han sigut obtinguts per poder caracteritzar algun dels punts febles i limitacions que comporta desenvolupar un assistent personal com el que podem trobar en el mercat avui en dia o que estan en ple desenvolupament.

[es] Esta tesis muestra el diseño e implementación de un asistente personal como los que podemos encontrar en nuestros dispositivos móviles, por ejemplo, "Okey Google", "Siri" o "Cortana". La idea básica de este proyecto es crear y desarrollar un robot doméstico exclusivo y personal que actúe como un manos libres que este continuamente escuchando, en otras palabras, un asistente personal diseñado para hacernos la vida más fácil. Un asistente implementado en una plataforma de código abierto como puede ser una "Raspberry Pi" capaz de retornarnos la hora actual, configurar alarmas, darnos la previsión del tiempo de mañana, revisar o crear eventos en nuestro calendario, así como crear recordatorios. Para hacer el asistente lo más interactivo posible, algunas tecnologías de reconocimiento de imagen son usadas para seguir al usuario con la cámara mientras este está pidiendo algo como hacer una foto. Algunos resultados empíricos han sido extraídos para poder caracterizar alguno de los puntos débiles y limitaciones que comporta desarrollar un asistente personal como los que podemos encontrar en el mercado hoy en día o que están en pleno desarrollo.
[ca] És habitual que els dissenyadors de videojocs intentin adaptar els seus jocs al màxim nombre de jugadors. Aquestes pràctiques han anat des de la creació de selectors de dificultat per a arribar a més públic, fins a la creació de gèneres sencers on l'adaptabilitat i la major part del disseny d'aquesta es canvia per aleatorietat. No obstant, estan lluny d'aconseguir una veritable adaptabilitat cap al jugador. Aquest projecte intenta demostrar l'eficàcia d'aplicar tècniques de machine learning per al disseny de nivells i així poder adaptar la nostra dificultat mitjana a qualsevol mena de jugador. El nostre objectiu és canviar els algorismes procedurales d'un videojoc roguelike per una sèrie d'intel·ligències artificials que intentin, en la mesura del possible, continuar mantenint l'essència de sorpresa i varietat que aquest gènere aporta amb l'aleatorietat. Sempre intentant adaptar-nos al nivell del jugador, permetent a la intel·ligència artificial tenir en compte l'entorn i situació en crear: enemics, recompenses d'objectes i etc. Amb això pretenem veure la viabilitat d'aplicar una intel·ligència artificial per al disseny de nivells, una opció molt poc vista en els videojocs, ja que la majoria d'intel·ligències artificials s'utilitzen per a elements menys abstractes que el disseny, com a enemics o personatges no jugables. En aquest projecte pretenem aportar a aquest sector una mica més abandonat.

[es] Es habitual que los diseñadores de videojuegos intenten adaptar sus juegos al máximo número de jugadores. Estas prácticas han ido desde la creación de selectores de dificultad para llegar a más público, hasta la creación de géneros enteros donde la adaptabilidad y la mayor parte del diseño de esta se cambia por aleatoriedad. Sin embargo, están lejos de conseguir una verdadera adaptabilidad hacia el jugador. Este proyecto intenta demostrar la eficacia de aplicar técnicas de machine learning para el diseño de niveles y así poder adaptar nuestra dificultad media a cualquier tipo de jugador. Nuestro objetivo es cambiar los algoritmos procedurales de un videojuego roguelike por una serie de inteligencias artificiales que intenten, dentro de lo posible, seguir manteniendo la esencia de sorpresa y variedad que este género aporta con la aleatoriedad. Siempre intentando adaptarnos al nivel del jugador, permitiendo a la inteligencia artificial tener en cuenta el entorno y situación al crear: enemigos, recompensas de objetos y etc. Con esto pretendemos ver la viabilidad de aplicar una inteligencia artificial para el diseño de niveles, una opción muy poco vista en los videojuegos, puesto que la mayoría de inteligencias artificiales se utilizan para elementos menos abstractos que el diseño, como enemigos o personajes no jugables. En este proyecto pretendemos aportar a este sector algo más abandonado.
[ca] La grip és una malaltia infecciosa i contagiosa, que afecta l'aparell respiratori, causada pels virus de la influença. En el nostre entorn la grip es comporta com una epidèmia estacional. A l'hemisferi nord anualment hi ha temporada de grip entre els mesos de tardor i hivern. Volem conèixer quin és el seu comportament en altres països, i observar quines són les condicions pel seu inici en cada país. L'objectiu d'aquest treball és entendre les dinàmiques de la grip en els diferents països que formen la Unió Europea juntament amb Noruega, Regne Unit i Suïssa, per veure si hi ha relació entre l'epidèmia de grip i la climatologia del país, per després poder utilitzar models matemàtics més acurats. Així mateix, s'estudia la interacció d'elements del clima (com la temperatura) i factors del clima (com la latitud) amb la transmissió i l'estacionalitat de la malaltia causada pel virus de la grip, ja que els seus efectes sobre els sistemes biològics, en aquest cas concretament en les persones, són coneguts. Finalment, dels resultats obtinguts, podem dir que la incidència de l'epidèmia de grip i la temperatura de cada país, s'ajusten a una funció exponencial decreixent. Tot i que caldria poder-ho analitzar en altres regions geogràfiques. Però, no hi ha una evidència de relació entre l'inici de les epidèmies de grip i la temperatura, i tampoc per al cas de la latitud.

[es] La gripe es una enfermedad infecciosa y contagiosa, que afecta el aparato respiratorio, causada por los virus de la influenza. En nuestro entorno la gripe se comporta como una epidemia estacional. En el hemisferio norte anualmente hay temporada de gripe entre los meses de otoño e invierno. Queremos conocer cuál es su comportamiento en otros países, y observar cuáles son las condiciones para su inicio en cada país. El objetivo de este trabajo es entender las dinámicas de la gripe en los diferentes países que forman la Unión Europea junto con Noruega, Reino Unido y Suiza, para ver si hay relación entre la epidemia de gripe y la climatología del país, para después poder utilizar modelos matemáticos más precisos. Así mismo, se estudia la interacción de elementos del clima (como la temperatura) y factores del clima (como la latitud) con la transmisión y la estacionalidad de la enfermedad causada por el virus de la gripe, puesto que sus efectos sobre los sistemas biológicos, en este caso concretamente en las personas, son conocidos. Finalmente, de los resultados obtenidos, podemos decir que la incidencia de la epidemia de gripe y la temperatura de cada país, se ajustan a una función exponencial decreciente. A pesar de que habría que poderlo analizar en otras regiones geográficas. Pero, no hay una evidencia de relación entre el inicio de las epidemias de gripe y la temperatura, y tampoco para el caso de la latitud.
[ca] Estudi de l'estructura de compostos que contenen alumini, cobalt i diferents quantitats de ceri i lantani. Ús de calorimetria d'escombrat diferencial (DSC) i difracció no cristal·lina (NCD).

[es] Estudio de la estructura de compuestos que contienen aluminio, cobalto y diferentes cantidades de cerio y lantano. Uso de calorimetría de barrido diferencial (DSC) y difracción no cristalina (NCD).
[ca] El pressupost del Departament de Territori i Sostenibilitat l'any 2020 ha estat de 2.011 milions d'euros, assumint un 7,9% del pressupost de la Generalitat de Catalunya. D'altra banda, l'Estat ha dotat el Ministeri de Transports, Mobilitat i Agenda Urbana – clàssic Ministeri de Foment – en els últims Pressupostos Generals de l'Estat d'11.473 milions d'euros, assumint un 10,42% de la despesa Ministerial. En definitiva, la inversió per part de l'Administració Pública en polítiques d'infraestructures és elevada en termes absoluts com percentuals. Una gestió eficient de recursos sempre és atractiva, perquè habilita les persones i els col·lectius arribar al més lluny possible. Aquesta realitat influeix en els recursos de l'esfera privada, siguin intel·lectuals o financers, però en especial en aquells que són patrimoni comú, com ho són els recursos naturals i econòmics del sistema públic. Aquest Treball de Fi de Grau, va en aquesta direcció: l'optimització de recursos materials i econòmics, així com l'impacte que aquests exerceixen en el medi ambient. En concret, estudiant i analitzant un Projecte Constructiu definit amb l'objectiu de fer propostes que el millorin i optimitzin la seva execució, assolint elevats nivells d'eficiència i sostenibilitat.

[es] El Presupuesto del Departamento de Territorio y Sostenibilidad el año 2020 fue de 2.011 millones de euros, suponiendo un 7,90% del presupuesto de la Generalitat de Catalunya. Por otro lado, el Estado ha dotado al Ministerio de Transportes, Mobilidad y Agenda Urbana - clásico Ministerio de Fomento - en los últimos Presupuestos Generales del Estado de 11.473 millones de euros, asumiendo un 10,42% del gasto Ministerial. En definitiva, la inversión por parte de la Administración Pública en políticas de infraestructuras es elevada en términos absolutos como porcentuales. Una gestión eficiente de recursos siempre es atractiva, porque habilita las personas y los colectivos llegar lo más lejos posible. Esta realidad influye en los recursos de la esfera privada, sean intelectuales o financieros, pero en especial en aquellos que son patrimonio común, como lo son los recursos naturales y económicos del sistema público. Este Trabajo de Fin de Grado, va en esa dirección: la optimización de recursos materiales y económicos, así como el impacto que estos ejercen en el medio ambiente. En concreto, estudiando y analizando un Proyecto Constructivo definido con el objetivo de hacer propuestas que lo mejoren y optimicen su ejecución, logrando elevados niveles de eficiencia y sostenibilidad.
[ca] En aquest projecte s'estudia tècnicament una instal·lació fotovoltaica real de poc menys de 16 kW, emplaçada a la coberta d'una casa de nova construcció. Amb aquest estudi es pretén justificar totes les decisions tècniques preses al llarg de lexecució de lobra. S'analitzarà mitjançant càlculs teòrics el dimensionament dels elements que componen una instal·lació solar-fotovoltaica al complet, per poder entendre amb més detall els mesuraments necessaris per executar aquesta instal·lació. A més, es pretén exposar i detallar suficientment les característiques de la instal·lació i reunir les condicions necessàries per poder obtenir autorització de la instal·lació elèctrica de generació fotovoltaica per a autoconsum i compensació d'excedents, supeditades les autoritzacions al vistiplau de les proves, comprovacions i modificacions que aquest organisme tingui a bé efectuar.

[es] En el presente proyecto se estudia técnicamente una instalación fotovoltaica real de poco menos de 16 kW, emplazada en la cubierta de una casa de nueva construcción. Con este estudio se pretende justificar todas las decisiones técnicas tomadas a lo largo de la ejecución de la obra. Se analizará mediante cálculos teóricos el dimensionado de los elementos que componen una instalación solar-fotovoltaica al completo, para poder entender con más detalle las mediciones necesarias para ejecutar esta instalación. A más a más, se pretende exponer y detallar suficientemente las características de la instalación y reunir las condiciones necesarias para poder obtener autorización de la Instalación Eléctrica de generación fotovoltaica para autoconsumo y compensación de excedentes, supeditadas las autorizaciones al visto bueno de las pruebas, comprobaciones y modificaciones que este Organismo tenga a bien efectuar.
[ca] L'objectiu d'aquest projecte final es dissenyar i avaluar un esquema per administrar els recursos per a un sistema multi-usuari fent servir generalized frequency division multiplexing (GFDM), quan el canal es de freqüència esvaniment selectiu i es fa servir modulació adaptativa. Considerem un sistema GFDM amb subportadora, sub-símbol i assignació de potencia adaptativa. Assumint que el transmissor coneix perfectament l'estat del canal per tots els usuaris, proposo un algoritme que assigna els recursos de forma que la potencia total de transmissió es la mínima. Aquest treball analitza l'eficiència de fer servir un grup de paràmetres concrets per tal d'alinear el sistema GFDM amb el sistema de LTE. Els resultats mostren que el comportament de l'algoritme en GFDM es molt similar al de OFDM i que millora bastant els resultats quan el comparem amb sistemes d'assignament de recursos estàtics.

[es] El objetivo de este proyecto final es el de diseñar y evaluar un esquema para administrar los recursos de un sistema multi-usuario donde se utiliza generalized frequency division multiplexing (GFDM), cuando el canal es de frequencia de desvanecimiento selectivo y se utiliza modulación adaptiva. Consideramos un sistema GFDM con subportadora, sub-símbolo i asignación de potencia adaptiva. Asumiendo que el transmisor conoce perfectamente el estado del canal para todos los usuarios, propongo un algoritmo que asigna los recursos de forma que la potencia total de transmisión es mínima. Este trabajo analiza la eficiencia de utilizar un grupo de parámetros concretos para alinear el sistema GFDM con el sistema de LTE. Los resultados muestran que el comportamiento del algoritmo en GFDM es muy similar al de OFDM, pero mucho mayor que cuando se compara con sistemas de asignación de recursos estáticos.
[ca] L'E tombada és un optotip clàssic derivat de l'E de Snellen. Aquesta font conté les quatre possibles orientacions que pot adoptar i que s'obtenen prement els números 1, 2, 3, 4 del teclat numèric o convencional.

[es] La E giratoria es un optotipo clásico derivado de la E de Snellen. Esta fuente contiene las cuatro posibles orientaciones que puede adoptar, obtenidas al presionar los números 1, 2, 3, 4 del teclado numérico o convencional.