BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Aquest projecte té com a principal objectiu la implementació d'una sèrie de pautes i estratègies d'ús de l'energia elèctrica a un habitatge unifamiliar, contemplant l'ús d'energia solar fotovoltaica. S'implantarà un procediment algorítmic, que permetrà disminuir la despesa energètica, reduint el consum i realitzant una consumició energètica intel·ligent. El sistema físic es tracta d'una micro-xarxa intel·ligent, amb un sistema de generació fotovoltaic, amb suport de la xarxa elèctrica i un sistema d'emmagatzematge d'energia. Es farà un anàlisi, a més, del marc legislatiu que regula aquest projecte a l'estat espanyol; i dirigeix i limita el disseny d'una instal·lació fotovoltaica. Depenent de les característiques i aplicacions de la instal·lació, es consideraran certes lleis i reials decrets o uns altres. A nivell pràctic, es dissenya una micro-xarxa domèstica, connectat a la xarxa elèctrica i amb suport d'una font de generació d'energia solar fotovoltaica, incloent un sistema de gestió energètica intel·ligent que controlarà tots els paràmetres del sistema. Finalment, es realitza una simulació del sistema amb un cas d'estudi, per a quantificar i valorar els resultats obtinguts.

[es] Este proyecto tiene como principal objetivo la implementación de una serie de pautas y estrategias de uso de la energía eléctrica en una vivienda unifamiliar, contemplando el uso de energía solar fotovoltaica. Se implantará un procedimiento algorítmico, que permitirá disminuir el gasto energético, reduciendo el consumo y realizando un consumo energético inteligente. El sistema físico se trata de una microrred inteligente, con un sistema de generación fotovoltaico, con soporte de la red eléctrica y un sistema de almacenamiento de energía. Se realizará un análisis, además, del marco legislativo que regula este proyecto en España; y dirige y limita el diseño de una instalación fotovoltaica. Dependiendo de las características y aplicaciones de la instalación, se considerarán ciertas leyes y reales decretos u otros. A nivel práctico, se diseña una microrred doméstica, conectada a la red eléctrica y con soporte de una fuente de generación de energía solar fotovoltaica, incluyendo un sistema de gestión energético inteligente que controlará todos los parámetros del sistema. Por último, se realiza una simulación del sistema con un caso de estudio, para cuantificar y valorar los resultados obtenidos.
[ca] Parlar de perifèria avui implica revisar el significat propi de la paraula. La de frontera sembla la definició més apta per descriure la perifèria contemporània, podent aplicar-se a tots els assentaments de baixa densitat que, en les últimes dècades, inexorablement van rodejar les grans ciutats passant a ocupar territoris que havien tingut un ús tradicionalment agrícola. Una perifèria que es caracteritza bàsicament per ser incompleta, obvi efecte de l'incompliment dels processos, tant espontanis com planificats, que la van produir. L'article presenta alguns resultats de la investigació realitzada al Departament d'Estudis Urbans de la Universitat Rome Tre, que ha estudiat l'evolució de les perifèries a Itàlia i especialment a Roma des de la Postguerra. S'analitzen els aspectes formals dels assentaments i les formes d'habitar a les perifèries i la seva evolució en el temps. En trenta anys s'ha transformat el concepte de l'habitatge, el de ciutat i el de perifèria. La gent s'ha acostumat a viure en aquestes perifèries heterogènies i el problema de l'absència de ciutat no és més percebut com un problema primari, les exigències es limiten a la consecució de més serveis i millor mobilitat, pública i privada. S'han transformat també les modalitats de viure, treballar i descansar, adaptant-se al què arribava de volta en volta ofert per les ciutats

[es] Hablar de periferia hoy implica revisar el significado mismo de la palabra. La de frontera parece la definición más apta para describir la periferia contemporánea, pudiéndose aplicar a todos los asentamientos de baja densidad que, en las últimas décadas, inexorablemente rodearon las grandes ciudades pasando a ocupar territorios que habían tenido un uso tradicionalmente agrícola. Una periferia que se caracteriza básicamente por ser "incompleta", obvio efecto del incumplimiento de los procesos, tanto espontáneos como planificados, que la produjeron. El artículo presenta algunos resultados de la investigación realizada en el Departamento de Estudios Urbanos de la Universidad Roma Tre, que ha estudiado la evolución de las periferias en Italia y en especial en Roma desde la Posguerra. Analizamos los aspectos formales de los asentamientos y las formas de habitar en las periferias y su evolución en el tiempo. En treinta años se ha transformado el concepto de vivienda, el de ciudad y el de periferia. La gente se ha "acostumbrado" a vivir en estas periferias heterogéneas y el problema de la "ausencia de ciudad" no viene mas percibido como un problema primario, las exigencias se limitan a la consecución de más servicios y mejor movilidad, pública y privada. Se transformaron también las modalidades de vivir, trabajar, descansar, adaptándose a lo que venía de vuelta en vuelta ofrecido por las ciudades.
[ca] Aquest estudi examina el compliment, la higiene i el manteniment dels estoigs en usuaris de lents de contacte (LC). Objectius: Estudiar el creixement de diversos microorganismes en les parets i annexos de l'estoig de les LC. També, es determinarà el grau de compliment dels usuaris de LC pel que fa a la gestió de l'estoig mitjançant una enquesta i una demostració pràctica. Mètodes: Es va dur a terme la investigació amb una mostra de 21 estudiants de primer i segon del grau d'Òptica i Optometria en el pla d'estudis 2020 de Terrassa. Les dades es van recopilar mitjançant una enquesta, observació directa i estudi microbiològic de la mostra. Resultats: Aquests indiquen que la majoria dels pacients no netegen l'estoig cada cop que l'utilitzen, ni fan un bon canvi de la solució de manteniment dins d'aquest. Addicionalment, s'ha pogut analitzar que tots els estoigs presenten microorganismes. Conclusions: Se suggereix que els pacients haurien de tenir una pauta més ben explicada i determinada per part dels òptics-optometristes, per aconseguir una higiene i un manteniment millor.

[es] Este estudio examina el cumplimiento, la higiene y el mantenimiento de los estuches en usuarios de lentes de contacto (LC). Objetivos: Estudiar el crecimiento de diferentes microorganismos en las paredes y anexos del estuche de las LC. También, se determinará el grado de cumplimiento de los usuarios de LC en la gestión del estuche a través de una encuesta y una demostración práctica. Métodos: La investigación se llevó a cabo con una muestra de 21 estudiantes de primero y segundo del grado de Óptica y Optometría en el plan de estudios 2020 de Terrassa. La información se recopiló mediante una encuesta, observación directa y un estudio microbiológico de la muestra. Resultados: Los resultados indican que la mayoría de los pacientes no limpian el estuche cada vez que lo utilizan ni realizan una adecuada sustitución de la solución de mantenimiento dentro de este. Adicionalmente, se ha podido analizar que todos los estuches presentan microorganismos. Conclusiones: Se sugiere que los pacientes reciban una pauta mejor explicada y determinada por parte de los ópticos-optometristas, para lograr una mejor higiene y mantenimiento.
[ca] En aquest treball es realitzarà una comparació de dades obtingudes a un laboratori amb dades obtingudes en una simulació numèrica sobre un vessador d'aforament. El treball es divideix en dues parts: Una primera part experimental, on es treballarà al laboratori per a l'obtenció de mesures experimentals, com ara les alçades i els cabals del vessador d'aforament. Amb aquests valors, es calcularà la pressió que exerceix el fluid en un punt determinat aigües amunt del vessador. La segona part, en la qual es realitzarà una simulació del vessador d'aforament amb un programa de CFD, usant els cabals obtinguts al laboratori. Finalment, es compararan els resultats obtinguts experimentalment i numèricament.

[es] En este trabajo se realizará una comparación de datos obtenidos en un laboratorio con datos obtenidos en una simulación numérica sobre un vertedero de aforo. El trabajo se divide en dos partes: Una primera parte experimental, donde se trabajará en el laboratorio para la obtención de medidas experimentales, tales como las alturas y los caudales del vertedero de aforo. Con estos valores, se calculará la presión que ejerce el fluido en un punto determinado aguas arriba del vertedero. La segunda parte, en la cual se realizará una simulación del vertedero de aforo con un programa de CFD, usando los caudales obtenidos en el laboratorio. Finalmente se compararán los resultados obtenidos experimental y numéricamente.
[ca] Les restauracions geomorfològiques són una tècnica força nova per a la restauració de mines a cel obert, amb un objectiu molt clar d'estabilitat davant l'erosió a llarg termini. Resulta de gran interès combinar l'ús de mètodes i softwares usats per generar dissenys de restauracions d'aquest tipus, com podria ser el Geofluv – Natural Regrade, amb models d'erosió del sòl que ajudarien a assegurar que les solucions dissenyades són estables a llarg termini. En aquest treball s'estudia la possibilitat de fer servir el model numèric Iber com a complement de Geofluv-Natural Regrade en el disseny de restauracions de mines. Per fer-ho, s'han simulat un total de tres pluges de disseny (de 2, 5 i 100 anys) per veure les tendències erosives d'una restauració feta a la mina del Machorro, al Parc Natural de l'Alto Tajo, i s'han comparat amb les erosions reals de la zona esmentada, calculades a partir de la diferència dels models d'elevació del terreny dels anys 2012 a 2018. Els mapes d'erosió obtinguts per a les tres pluges mostren una bona aproximació a la realitat del canal principal: les màximes erosions es donen en el seu tram final i a una part del tram central. En canvi, els canals secundaris on l'erosió és menor es troben millor representats amb la pluja de menor període de retorn. Tot i que caldrien estudis més complexos, d'aquesta primera aproximació fet amb Iber es pot concloure que aquest mostra un gran potencial a l'hora d'usar-se com a complement per al disseny de restauracions geomorfològiques.

[es] Las restauraciones geomorfológicas son una técnica bastante novedosa para la restauración de minas a cielo abierto, con un objetivo muy claro de estabilidad ante la erosión a largo plazo. Resulta de gran interés combinar el uso de métodos y software usados para generar diseños de restauraciones de este tipo, como podría ser el Geofluv – Natural Regrade, con modelos de erosión del suelo que ayudarían a asegurar que las soluciones diseñadas son estables en largo plazo. En este trabajo se estudia la posibilidad de utilizar el modelo numérico Iber como complemento de Geofluv-Natural Regrade en el diseño de restauraciones de minas. Para ello, se han simulado un total de tres lluvias de diseño (de 2, 5 y 100 años) para ver las tendencias erosivas de una restauración hecha en la mina del Machorro, en el Parque Natural del Alto Tajo, y se han comparado con las erosiones reales de dicha zona, calculadas a partir de la diferencia de los modelos de elevación del terreno de los años 2012 a 2018. Los mapas de erosión obtenidos para las tres lluvias muestran una buena aproximación a la realidad del canal principal: las máximas erosiones se dan en su tramo final y en una parte del tramo central. En cambio, los canales secundarios donde la erosión es menor se encuentran mejor representados con la lluvia de menor período de retorno. Aunque se necesitarían estudios más complejos, de esta primera aproximación realizada con Iber se puede concluir que éste muestra un gran potencial a la hora de usarse como complemento para el diseño de restauraciones geomorfológicas.
[ca] Partint de la idea de la ciutat com a palimpsest en el qual se superposen les petjades de les generacions, el text que es presenta a continuació reflexiona sobre el paper del paisatge i el patrimoni com a dipositaris de la memòria col·lectiva. Per a això, després de realitzar una exposició de la problemàtica del cas d'estudi triat (el llegat patrimonial de la mineria a Melilla), justifica la seva idoneïtat emparant-se en un marc estratègic i conceptual específics, situant el seu punt de partida en les polítiques contemporànies de paisatge i patrimoni. Posteriorment, presenta una metodologia d'anàlisi de la percepció subjectiva, que es complementa amb anàlisis històriques i espacials. L'objectiu d'aquest mètode és mesurar com de llegible és un paisatge patrimonial per a la població. Una de les principals aportacions és la transformació de les dades d'una enquesta en una cartografia que mostra el model mental de percepció d'aquest paisatge de cada grup de població analitzat. La seva pretensió és la de funcionar com una eina de diagnòstic de la problemàtica paisatgística des de l'anàlisi de la percepció, que pugui ser útil com a base per a plantejar accions específiques encaminades al reforç de la relació entre el patrimoni i el seu context.

[es] Partiendo de la idea de la ciudad como palimpsesto en el que se superponen las huellas de las generaciones, el texto que se presenta a continuación reflexiona sobre el papel del paisaje y el patrimonio como depositarios de la memoria colectiva. Para ello, tras realizar una exposición de la problemática del caso de estudio elegido (el legado patrimonial de la minería en Melilla), justifica su idoneidad amparándose en un marco estratégico y conceptual específicos, situando su punto de partida en las políticas contemporáneas de paisaje y patrimonio. Posteriormente, presenta una metodología de análisis de la percepción subjetiva, que se complementa con análisis históricos y espaciales. El objetivo de este método es medir cómo de legible es un paisaje patrimonial para la población. Una de las principales aportaciones es la transformación de los datos de una encuesta en una cartografía que muestra el modelo mental de percepción de este paisaje de cada grupo de población analizado. Su pretensión es la de funcionar como una herramienta de diagnóstico de la problemática paisajística desde el análisis de la percepción, que pueda ser útil como base para plantear acciones específicas encaminadas al refuerzo de la relación entre el patrimonio y su contexto.
[ca] Formula Student és una competició mundial on els estudiants fabriquen cotxes de carreres de tipus fórmula. L'any passat, l'equip Driverless UPC, format per estudiants de l'ETSEIB i l'ETSETB, va adaptar tots els sistemes electrònics d'un cotxe de fórmula elèctrica per transformar-lo en un cotxe autònom. El nou cotxe va comportar nous reptes, els ordinadors, actuadors i dispositius de refrigeració afegits van augmentar el consum total actual de subministrament regulat de 24 V. El primer any vam resoldre el problema amb reguladors DC-DC comercials, però van resultar ser cars i no es van integrar correctament amb el paquet electrònic ja establert. Per tant, al segon any vam decidir desenvolupar els nostres propis convertidors que s'adaptessin millor a les nostres necessitats. Aquest projecte té com a objectiu desenvolupar una prova de concepte per a un convertidor de DC-DC que funcioni amb el paquet electrònic ja establert, utilitzant el conegut microcontrolador STM32 i fent-lo servir com a dispositiu de control per a un convertidor de DC-DC de tipus Buck-boost.

[es] Formula Student es una competición mundial en la que los estudiantes fabrican autos de carreras de tipo fórmula. El año pasado, el equipo Driverless UPC, formado por alumnos de la ETSEIB y la ETSETB, adaptó todos los sistemas electrónicos de un coche de fórmula eléctrico clásico, para transformarlo en un coche autónomo. El nuevo automóvil trajo consigo nuevos desafíos, las computadoras, actuadores y dispositivos de enfriamiento agregados aumentaron el consumo total de corriente del suministro regulado de 24V. El primer año resolvimos el problema con los reguladores DC-DC comerciales, pero resultaron ser costosos y no se integraron correctamente con el paquete electrónico ya establecido. Entonces, para el segundo año, decidimos desarrollar nuestros propios convertidores que se adaptaran mejor a nuestras necesidades. Este proyecto tiene como objetivo desarrollar una prueba de concepto para un convertidor DC-DC que funcione con el paquete electrónico ya establecido, utilizando el conocido microcontrolador STM32 y utilizándolo como dispositivo de potencia para un convertidor DC-DC buck-boost.
[ca] A causa de les peculiaritats de cada estació depuradora d'aigües residuals, s'ha dut a terme l'estudi de les tecnologies actuals emprades per l'eliminació de nitrogen i fòsfor i, específicament, les implementades a l'EDAR de Terrassa, ja que és la més gran de Catalunya que requereix eliminar nutrients per llei. L'EDAR de Terrassa està dotada de quatre reactors biològics amb nitrificació i desnitrificació i amb precipitació biològica i química de fòsfor. Malgrat això, les concentracions de nutrients de l'aigua de sortida no s'adhereixen a les requerides per la Directiva 91/271/CEE (1) i molt menys a la proposta d'actualització d'aquesta directiva (2) (3). Analitzant les dades operatives i analítiques de l'EDAR de Terrassa es detecta una retroalimentació de nutrients provinents dels retorns del tractament de fangs, específicament de la deshidratació dels fangs digerits, flux on s'estudien diferents tecnologies d'eliminació de nutrients, l'ANAMMOX® i el PHOSPAQ®. A més, també s'estudia la viabilitat de la implementació d'un sistema de precipitació de struvita als fangs digerits, l'AIRPREX®.

[es] A causa de las peculiaridades de cada estación depuradora de aguas residuales, se ha llevado a cabo el estudio de las tecnologías actuales empleadas por la eliminación de nitrógeno y fósforo y, específicamente, las implementadas a la EDAR de Terrassa, puesto que es la más grande de Cataluña que requiere eliminar nutrientes por ley. La EDAR de Terrassa está dotada de cuatro reactores biológicos con nitrificación y desnitrificación y con precipitación biológica y química de fósforo. A pesar de esto, las concentraciones de nutrientes del agua de salida no se ajustan a las requeridas por la Directiva 91/271/CEE (1) y mucho menos a la propuesta de actualización de esta directiva (2) (3). Analizando los datos operativos y analíticos del EDAR de Terrassa se detecta una retroalimentación de nutrientes provenientes de los retornos del tratamiento de fangos, específicamente de la deshidratación de los fangos digeridos, flujo donde se estudian diferentes tecnologías de eliminación de nutrientes, ANAMMOX® y PHOSPAQ®. Además, también se estudia la viabilidad de la implementación de un sistema de precipitación de estruvita a los fangos digeridos, el AIRPREX®.
[ca] Aquest Treball Final de Grau mira la Península de Llevant, el territori nord-est de l'illa de Mallorca on el mar arriba a l'interior un cop creuada la Serra de Llevant. A la part nord de la serra i a tocar l'ermita de Betlem, neix el Torrent de Canyamel que travessant la península d'Artà desembocarà en arribar al mediterrani. Amb el seu recorregut a través de l'orografia del lloc, el torrent irriga el territori contribuint al desenvolupament de nuclis urbans i agraris. Sota les muntanyes, hortes, foraviles i finques s'entrelliguen amb el torrent donant vida al mosaic territorial present a la península. El treball s'aproxima a aquest territori a partir de l'anàlisi històrica i morfològica, elaborant cartografies i interpretant-les amb l'objectiu de descriure la diversitat paisatgística present a la Península de Llevant.

[es] Este Trabajo Final de Grado observa la Península de Levante, el territorio noroeste de la isla de Mallorca donde el mar llega al interior una vez atravesada la Sierra de Levante. En la parte Norte de la Sierra y próximo a la ermita de Betlem, nace el Torrente de Canyamel que cruzando la península de Artà desembocará al llegar al mar. En su recorrido a través de la orografía del lugar, el torrente irriga el territorio contribuyendo al desarrollo de núcleos urbanos y agrícolas. Bajo las montañas, huertas, foraviles, y fincas se entrelazan con el torrente dando vida al mosaico territorial presente en la península. El Trabajo se aproxima a este territorio a partir del análisis histórico y morfológico, elaborando cartografías e interpretándolas con el objetivo de describir la diversidad paisajística presente en la Península de Levante.
[ca] Les propietats mecániques dels materiales es determinen realitzant assaigs a laboratoris reproduint les condicions en servei. Per determinarles es necesari estudiar: la naturalesa de la carrega aplicada, la seva duració i les condicions del medi. En el cas de la carréga tenim assaigs a tracció, a compresió i a cizalla. Parlant sobre la duració poden ser de segons o de mesos i dies. Per últim, les condicions del medi que poden afectar a les propietats mecániques poden ser temperatura o humitat entre altres. Aquest projecte de Fi de Grau naix d'un anterior a l'assignatura Projectes d'Enginyeria de Materials. On es va proposar realitzar de cero una màquina de assaig universal de materials tous a Tracció o compressió. Actualment no existeix una màquina amb aquestes caraterístiques al mercat. Com a objetctiu es realitzara una millora general en el funcionament de la màquina universal d'assaig a l'assignatura de Projectes d'Enginyeria de Materials. La creació d'un nou Software intuitiu que sigui capaç de realitzar diferents tipus d'assaig: a tracció, compressió, fatiga; Amb diferents tipus de controls i especailitzats com podrien ser assaigs de Creep. Aquest nou Software es disenyarà per poder ser utilitzat a la màquina ja creada, però amb la idea de poder-se instalar en qualsevol màquina de la facultat.

[es] Las propiedades mecánicas de los materiales se determinan realizando ensayos en laboratorio que reproduciendo las condiciones de servicio. Para determinarlos es necesario estudiar la naturaleza de la carga aplicada, su duración, y las condiciones del medio. En el caso de la carga puede ser a tracción, a compresión o a cizalladura, además su magnitud puede ser constante o bien fluctuar continuamente. Sobre la duración pueden ser ensayos de días y meses a segundos. Por último las condiciones del medio pueden depender de la temperatura de servicio y de la humedad entre otros. Este Proyecto de Final de Grado nace de un anterior en la materia de Proyectos de Ingeniería de Materiales. Donde se propuso realizar una máquina de ensayo universal de materiales blandos a Tracción. Actualmente no existe máquina con estas características en el mercado, por lo que se decidió a construirla de cero. Como objetivo se realizará una mejora general en el funcionamiento de la máquina universal de ensayo propuesta en la asignatura de Proyectos de Ingeniería de Materiales. La creación de un nuevo Software intuitivo que permita realizar diferentes tipos de ensayos: a tracción, a compresión, fatiga; con diferentes tipos de controles e incluso especializados como podría ser un ensayo Creep. Este nuevo Software se diseñará para utilizarse en la máquina ya creada, pero con la idea de poder ser reutilizado en otras máquinas de la Facultad.