BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] En aquest article s'analitza, des dels pressupostos de la Sociologia de la literatura i de la traducció (Sapiro 2014), l'impacte de l'obra traduïda de Domingo Villar al sistema literari gallec. Es fixa el corpus de traduccions de l'obra de Villar, les seves autotraduccions i les d'obra aliena, per determinar-ne la rellevància en una cultura minoritzada com la gallega. A partir de l'estudi de les dades de traducció, entrevistes i ressenyes, es pondera l'impacte de la seva traducció segons els paràmetres següents: text font, número i espais de les traduccions, formats d'edició, recepció i crítica d'aquestes i, finalment, els premis rebuts per determinar la seva rellevància a l'espai literari transnacional i al sistema literari gallec.

[es] En este artículo se analiza, desde los presupuestos de la Sociología de la literatura y de la traducción (Sapiro 2014), el impacto de la obra traducida de Domingo Villar en el sistema literario gallego. Se fija el corpus de traducciones de la obra de Villar, sus auto-traducciones y las de obra ajena, para determinar su relevancia en una cultura minorizada como la gallega. A partir del estudio de los datos de traducción, entrevistas y reseñas, se pondera el impacto de su traducción según los siguientes parámetros: texto fuente, número y espacios de las traducciones, formatos de edición, recepción y crítica de estas y, por último, los premios recibidos para determinar su relevancia en el espacio literario transnacional y en el sistema literario gallego.
[ca] La literatura produïda pels franciscans sobre les seves missions entre els chiriguanos va ser fortament criticada per ser una apologia de l'ordre i per la seva pobresa etnogràfica . En ella sobresurt l'impressionant nombre d'històries de les missions i el reduït nombre de textos etnogràfics, i el desfasament entre ambdues. Les missions no existeixen en les descripcions etnogràfiques , i els indis desapareixen en les històries de les missions. La transició de la conversió no està registrada . Impermeables a les creences natives, els missioners no les van pensar com a tals ; per això mateix van ser incapaços de arrencar-les i les van descriure sense objeccions . En un sentit que segurament no van preveure els seus autors, l'etnografia franciscana dels chiriguanos existeix i segueix sent d'immens valor per als antropòlegs actuals.

[es] La literatura producida por los franciscanos sobre sus misiones entre los chiriguanos fue fuertemente criticada por ser una apología de la orden y por su pobreza etnográfica. En ella sobresale el impresionante número de historias de las misiones y el reducido número de textos etnográficos, y el desfase entre ambas. Las misiones no existen en las descripciones etnográficas, y los indios desaparecen en las historias de las misiones. La transición de la conversión no está registrada. Impermeables a las creencias nativas, los misioneros no las pensaron como tales; por eso mismo fueron incapaces de arrancarlas y las describieron sin reparos. En un sentido que seguramente no previeron sus autores, la etnografía franciscana de los chiriguanos existe y sigue siendo de inmenso valor para los antropólogos actuales.
[ca] Les migracions han estat i segueixen sent vistes com una amenaça per a les societats receptores. Es parla molt de les migracions com a font de delinqüència, de problemes, fins i tot de perill per a la identitat nacional. En aquest sentit, la finalitat que plantegem en aquest treball és la de transcendir la imatge estereotipada dels immigrants, amb un cert èmfasi sobre els d'origen marroquí, com a font de delinqüència; imatge de persones que no fan cap esforç per integrar-se a la nova societat. La nostra hipòtesi és que aquesta població està disposada a integrar-se des de tots els punts de vista i, en especial, en el lingüístic, i que el grau d'integració lingüística i cultural és més alt en els residents de segona generació.

[es] Las migraciones han sido y siguen siendo vistas como una seria amenaza para las sociedades receptoras. Se habla mucho de las migraciones como fuente de delincuencia, de problemas, incluso de peligro para la identidad nacional. En este sentido, la finalidad que nos planteamos en este trabajo es la de trascender la imagen estereotipada de los inmigrantes, con un cierto énfasis en los de origen marroquí, como fuente de delincuencia; una imagen que los retrata como personas que no realizan ningún esfuerzo para integrarse en la nueva sociedad. Nuestra hipótesis es que dicha población está dispuesta a integrarse desde todos los puntos de vista y, en especial, desde el lingüístico, y que el grado de integración lingüística y cultural es más alto en los residentes de segunda generación.
[ca] Ressenya de l'obra col·lectiva Cultura turística i identitats múltiples a les Illes Balears, que aprofundeix en les relacions entre el turisme i la cultura a l'arxipèlag amb perspectiva històrica i des de múltiples disciplines. A l'article repàs les aportacions i les limitacions principals d'un llibre que contribueix als debats de l'antropologia del turisme i, a més, resulta oportú per discutir l'aproximació a la cultura que els estudis culturals han generalitzat arreu de les ciències socials del segle XXI, història i antropologia incloses. PARAULES CLAU: crítica antropològica, estudis culturals, cultura turística, imaginaris, Illes Balears.

[es] Reseña de la obra colectiva Cultura turística i identitats múltiples a les Illes Balears (Cultura turística e identidades múltiples en las Islas Baleares, en castellano), que profundiza en las relaciones entre el turismo y la cultura en el archipiélago con perspectiva histórica y desde múltiples disciplinas. En el artículo reviso las principales aportaciones y limitaciones de un libro que contribuye a los debates de la antropología del turismo y, además, resulta oportuna para discutir la aproximación a la cultura que los estudios culturales han generalizado en las ciencias sociales del siglo XXI, también en la historia y la antropología. PALABRAS CLAVE: crítica antropológica, estudios culturales, cultura turística, imaginarios, Islas Baleares.
[ca] El femicidi és l'assassinat sexista i misogin d'una dona, el qual té lloc en el context de relacions de poder, dependència i desigualtat. Segons les estadístiques oficials de 16 països d'Amèrica Llatina, entre els anys 2005 i 2018 s'hi han registrat 13.438 femicidis; no obstant això, malgrat la gravetat i la recurrència, aquests assassinats encara gaudeixen d'acceptació social, continuen sent justificats en els mitjans de comunicació i continuen havent-hi alts índexs d'impunitat, negligència i inacció institucional davant de la seva ocurrència. Aquest fet ha creat les condicions per a l'organització i la mobilització de les famílies de les víctimes de femicidi, les accions de les quals han permès la visibilització de la problemàtica, han cridat l'atenció dels mitjans de comunicació, han permès la comptabilització dels crims, han convocat els organismes internacionals, hi han compromès el moviment feminista, han aconseguit la tipificació del delicte però, principalment, continuen demandant justícia.

[es] El femicidio es el asesinato sexista y misógino de una mujer, el cual tiene lugar en el contexto de relaciones de poder, dependencia y desigualdad. Según las estadísticas oficiales de 16 países de América Latina, entre los años 2005 a 2018 se han registrado 13438 femicidios, sin embargo, pese a su gravedad y recurrencia, estos asesinatos aun gozan de aceptación social, continúan siendo justificados en los medios de comunicación, y persisten altos índices de impunidad, negligencia e inacción institucional ante su ocurrencia. Este hecho ha creado las condiciones para la organización y movilización de las familias de las víctimas de femicidio, cuyo accionar ha permitido su visibilización, ha llamado la atención de los medios de comunicación, ha permitido la contabilización de los crímenes, ha convocado a los organismos internacionales, ha comprometido al movimiento feminista, ha logrado la tipificación del delito, pero principalmente continúa demandando justicia.
[ca] La qualitat de vida és un concepte multidimensional d'un individu o d'una societat. Ha estat influenciada per diferents factors com ara les condicions de l'habitatge, les condicions de salut, l'educació, els actius i altres serveis bàsics. Aquesta investigació tracta d'avaluar el nivell de qualitat de vida (QoL) de la llar de Berhampore Town (ciutat) al districte de Murshidabad a Bengala Occidental, Índia. La qualitat de vida de les llars es mesura a partir de vint indicadors. Aquests indicadors s'utilitzen com a dominis diferents com l'índex de capital humà, l'índex d'actius, l'índex de serveis bàsics i l'índex d'habitatge. La qualitat de les condicions de vida es determina a partir de puntuacions compostes. El resultat demostra que les condicions de vida difereixen en diferents punts d'aquesta població. Les condicions de vida de la part central són millors que les d'altres parts d'aquesta ciutat.

[es] La calidad de vida es un concepto multidimensional de un individuo o una sociedad. Ha sido influenciado por diferentes factores, como las condiciones de vivienda, las condiciones de salud, la educación, los bienes y otras comodidades básicas. Esta investigación trata de evaluar el nivel de calidad de vida (QoL) de los hogares de Berhampore Town (ciudad) en el distrito de Murshidabad en Bengala Occidental, India. La Calidad de Vida de los Hogares se mide a partir de veinte indicadores. Estos indicadores se utilizan como diferentes dominios como el índice de capital humano, el índice de activos, el índice de servicios básicos y el índice de vivienda. La calidad de las condiciones de vida se determina en base a puntuaciones compuestas. El resultado muestra que las condiciones de vida difieren en diferentes partes de esta localidad. La condición de vida de la parte central es mejor que otras partes de esta ciudad.
[ca] En el seu llibre Una ética sin fundamentos, Nicolás Zavadivker manté que la teoria ètica i metaètica de Mario Bunge pretèn fonamentar les normes morals en premises fàctiques, sense fer ús de valors. El present treball discuteix aquesta tesis i manté que la teoria de Bunge busca construïr i avaluar un sistema de valors i normes, de forma rigorosa i sense arbitrarietat, a partir de conexiements fàctics i valors dels evaluadors. Donat que la teoria de Bunge inclou valors entre les seves premises argumentatives, és incorrecte categoritzar-la com a una posició fundacionista que prescindeix de valors.

[es] En su libro Una ética sin fundamentos, Nicolás Zavadivker sostiene que la teoría ética y metaética de Mario Bunge pretende fundamentar las normas morales en premisas fácticas, sin hacer uso de valores. El presente trabajo discute esa tesis y sostiene que la teoría de Bunge busca construir y evaluar un sistema de valores y de normas, de forma rigurosa y sin arbitrariedad, a partir de conocimientos fácticos y valores de los evaluadores. Dado que la teoría de Bunge incluye valores entre sus premisas argumentativas, es incorrecto categorizarla como una posición fundacionista que prescinde de valores.
[ca] Aquest treball presenta els resultats de la interacció i producció oral dels estudiants universitaris brasilers de Filologia Espanyola, els quals han participat en una acció didàctica basada en l'enfocament oral. També aporta una reflexió sobre les gravacions d'àudio com a recurs didàctic en l'ensenyament de la llengua oral. A partir de la seva interacció i producció oral en espanyol, la professora investigadora ha extret dades sobre les estratègies de comunicació i dels aspectes lingüístics que han perfeccionat per mitjà d'aquesta acció. Després, els ha triangulat amb les dades extretes del diari de classe i dels qüestionaris d'autoavaluació. Els resultats d'aquests enregistraments han revelat que hi ha hagut una disminució de la interferència lingüística del portuguès brasiler en les seves estratègies de negociació i mediació oral, i que han desenvolupat diversos aspectes de les seves competències fòniques productives de la llengua oral espanyola.

[es] Este trabajo presenta los resultados de la interacción y de la producción oral entre estudiantes universitarios brasileños de Filología Española, que han participado de una acción didáctica basada en el enfoque oral. También aporta una reflexión acerca de las grabaciones de audio como un recurso didáctico en la enseñanza de la lengua oral. A partir de su interacción y producción oral en español, la profesora investigadora ha extraído datos acerca de las estrategias de comunicación y de los factores lingüísticos que han perfeccionado por medio de esta acción. A continuación, los ha triangulado con los datos extraídos del diario de clase y de los cuestionarios de autoevaluación. Los resultados de estas grabaciones han revelado que ha habido una disminución de la interferencia lingüística del portugués brasileño en sus estrategias de negociación y de mediación oral y que han desarrollado aspectos de sus competencias fónicas productivas de la lengua oral española.
[ca] En aquest article volem donar compte de l'entonació de les preguntes parcials en menorquí. Per fer-ho, hem analitzat 41 preguntes extretes d'un corpus de ràdio amb l'objectiu de trobar els patrons utilitzats i veure'n la recurrència. El treball se situa en el marc teòric de l'Anàlisi Melòdica de la Parla (AMP), i parteix de la base que l'entonació pertany al nivell fonològic i està constituïda per totes les variacions de to rellevants que tenen lloc en la parla. Els enunciats extrets han estat analitzats seguint el mètode d'anàlisi proposat per Cantero i Font-Rotchés en el Protocolo de análisis melódico del habla (2009).

[es] En este artículo queremos dar cuenta de la entonación de las preguntas parciales en menorquín. Para ello hemos analizado 41 preguntas que extraídas de un corpus de radio con el objetivo de encontrar los patrones más utilizados y ver su recurrencia. El trabajo se sitúa en el marco teórico del Análisis Melódico del Habla (AMH), y parte de la base que la entonación pertenece al nivel fonológico y está constituida por todas las variaciones de tono relevantes que se dan en el habla. Los enunciados extraídos han sido analizados siguiendo el método de análisis propuesto por Cantero y Font-Rotchés en el Protocolo de análisis melódico del habla (2009).
[ca] A l'Edat Mitjana, hi havien diferents maneres de creuar un riu. Si era possible, les persones, els animals i els carros buscaven un pas o gual on poder passar a peu, sempre i quan el corrent no fos molt fort ni l'aigua passés de la cintura. Quan no es podia passar a peu es construïren ponts o bé s'utilitzaren barques per a poder passar d'una riba a l'altra. D'aquestes barques de pas n'hi van haver de dos tipus, la primera utilitzada al riu Ebre i la segona a la resta de rius catalans. El retaule de Sant Bernardí del convent de Sant Francesc d'Estampatx (Càller, Sardenya) ens mostra una imatge totalment excepcioanl a la taula on el sant travessà el riu Mincio. L'autor, el barceloní Rafael Tomàs, pintà una barca de pas, de les que anomenem de llibant i castell, com les que coneixia del riu Llobregat.

[es] En la Edad Media, había diferentes maneras de cruzar un río. Si era posible, las personas, los animales y los carros buscaban un paso o vado donde poder pasar a pie, siempre y cuando la corriente no fuera muy fuerte ni el agua pasara de la cintura. Cuando no se podía pasar a pie se construyeron puentes o bien se utilizaron barcas para poder pasar de una orilla a la otra. De estas barcas de paso hubo de dos tipos, la primera utilizada en el río Ebro y la segunda en el resto de ríos catalanes. El retablo de San Bernardino del convento de San Francisco de Stmapace (Cáller, Cerdeña) nos muestra una imagen totalmente excepcional en la mesa donde el santo atravesó el río Mincio. El autor, el barcelonés Rafael Tomàs, pintó una barca de paso, como las que conocía del río Llobregat.
[ca] Els desafiaments de l'educació científica actual requereixen d'una alfabetització científica que convidi a les persones a posicionar-se davant el món amb una mirada crítica, informada i curiosa la qual els permeti participar i involucrar-se en les diverses temàtiques que són competència i impacten a la societat. Per a aconseguir aquest fi, l'escola ha hagut d'obrir les portes i reconèixer el valor d'altres contextos educatius que tracten temàtiques científiques generant ponts entre tots dos escenaris. D'aquesta manera, les visites escolars se situen com a recursos i experiències idònies per a afavorir una adequada alfabetització científica perquè d'aquesta manera permeten generar aprenentatges diversos i integrals. No obstant això, el desconeixement i la feble formació del professorat sobre aquesta temàtica obstaculitzen i dificulten la construcció d'experiències d'aprenentatges entre escola, museus i centres de ciència que promoguin aquesta alfabetització.

[es] Los desafíos de la educación científica actual requieren de una alfabetización científica que invite a las personas a posicionarse ante el mundo con una mirada crítica, informada y curiosa lo cual les permita participar e involucrase en las diversas temáticas que competen e impactan a la sociedad. Para lograr este fin la escuela ha tenido que abrir sus puertas y reconocer el valor de otros contextos educativos que abordan temáticas científicas generando puentes entre ambos escenarios. De esta manera, las visitas escolares se sitúan como recursos y experiencias idóneas para favorecer una adecuada alfabetización científica pues permiten generar aprendizajes diversos e integrales. No obstante, el desconocimiento y débil formación del profesorado sobre esta temática obstaculizan y dificultan la construcción de experiencias de aprendizajes entre escuela y museos y centros de ciencia que promuevan esta alfabetización. &nbsp;
[ca] Sobre la base de la forta bretxa de gènere que existeix en la música metal, l'objectiu del present article és mostrar els resultats d'una anàlisi col·lectiva, realitzat durant la pandèmia, que identifica barreres i limitacions concretes a la participació en comunitats metal·lares tant del Nord com del Sud Global. Aquesta anàlisi ha estat desenvolupada per un grup de reflexió/deliberació pertanyent a un projecte de recerca-acció-participativa (IAP) format per 36 investigadores, artistes i activistes feministes integrants de les escenes de música metal dels seus respectius països. Per a l'estudi hem desenvolupat una metodologia en línia basada en: 1) una indagació transdisciplinar panoràmica i hermenèutica de les barreres de gènere en els àmbits laborals i artístics a partir de la literatura disponible i, 2) una posada en comú en el grup de reflexió amb l'objectiu de resumir aquelles que poguessin aplicar-se a les escenes de metal. D'aquesta manera, pretenem obtenir una millor comprensió sobre les estructures, mecanismes i limitacions de gènere contingudes dins de les comunitats de metal en diferents contextos, tot contribuint a un objectiu més ampli per la justícia de gènere.

[es] Con base en la fuerte brecha de género que existe en la música metal, el objetivo del presente artículo es mostrar los resultados de un análisis colectivo, realizado durante la pandemia, que identifica barreras y limitaciones concretas a la participación en comunidades metaleras tanto del Norte como del Sur Global. Tal análisis ha sido desarrollado por un grupo de reflexión/deliberación perteneciente a un proyecto de investigación-acción-participativa (IAP) formado por 36 investigadoras, artistas y activistas feministas integrantes de las escenas de música metal de sus respectivos países. Para el estudio hemos desarrollado una metodología online basada en: 1) una indagación transdisciplinar panorámica y hermenéutica de las barreras de género en los ámbitos laborales y artísticos a partir de la literatura disponible y, 2) una puesta en común en el grupo de reflexión con el objetivo de sumarizar aquellas que pudieran aplicarse a las escenas de metal. De esta forma, pretendemos obtener una mejor comprensión sobre las estructuras, mecanismos y limitaciones de género contenidas dentro de las comunidades de metal en diferentes contextos, contribuyendo con ello a un objetivo más amplio por la justicia de género.
[ca] La histèria, eliminada dels manuals psiquiàtrics i tradicionalment un misteri per als experts, ha evolucionat fins a ser entesa com una manifestació d'emocionalitat i sexualitat femenines excessives. Figures com Freud la van reorientar cap a la salut mental, afegint-li dimensions psicològiques i allunyant-la del misticisme. Aquest article proposa una revisió de la histèria en les novel·les d'adulteri de la segona meitat del segle XIX per destacar com la literatura ha reflectit i perpetuat l'estigma d'aquesta malaltia en les dones, utilitzant com a exemples les protagonistes de La Regenta, Vilaniu, El primo Basílio, Cécile i Effi Briest. Amb un marc teòric extret de la crítica literària feminista i de la literatura comparada, s'han analitzat les tensions socials de l'època tal com es materialitzen en la simptomatologia histèrica i en la sexualitat femenina.

[es] La histeria, retirada de los manuales psiquiátricos y tradicionalmente un misterio para los expertos, ha evolucionado hasta ser entendida como una manifestación de emocionalidad y sexualidad femeninas excesivas. Figuras como Freud la reenfocaron hacia la salud mental, añadiéndole dimensiones psicológicas y alejándola del misticismo. Este artículo plantea una revisión de la histeria en las novelas de adulterio de la segunda mitad del siglo XIX para destacar cómo la literatura ha reflejado y perpetuado el estigma de esta enfermedad en las mujeres a partir de las protagonistas de La Regenta, Vilaniu, El primo Basílio, Cécile y Effi Briest. Con un marco teórico extraído de la crítica literaria feminista y de la literatura comparada, se han analizado las tensiones sociales de la época materializadas en la sintomatología histérica y en la sexualidad femenina.
[ca] Aquest assaig analitza la relació entre el vegetarianisme i les virtuts ecològiques enmig de la crisi socioambiental global. Després de revisar la literatura sobre ètica alimentària vegetariana, i basant-se en referències de la Bioètica Crítica, argumenta que el vegetarianisme pot considerar-se una manifestació concreta de virtuts ecològiques. Destaca la necessitat d'evitar visions individualistes i idealistes d'aquest enfocament, i emfatitza la importància d'integrar-les en perspectives crítiques i transformadores. Destaca la rellevància d'abordar qüestions com la instrumentalització dels discursos ètics i la persistència de formes de colonialitat en el debat sobre el vegetarianisme. Conclou que el cultiu de virtuts ecològiques mitjançant la promoció de dietes vegetarianes pot jugar un paper significatiu en la lluita contra la crisi socioambiental, sempre que aquestes virtuts s'incorporin en perspectives crítiques i polititzades que desafien les dinàmiques capitalistes i colonials que operen en el règim alimentari global.

[es] Este ensayo analiza la relación entre el vegetarianismo y las virtudes ecológicas en medio de la crisis socioambiental global. Después de revisar la literatura sobre ética alimentaria vegetariana, y basándose en referencias de la Bioética Crítica, argumenta que el vegetarianismo puede considerarse una manifestación concreta de virtudes ecológicas. Destaca la necesidad de evitar visiones individualistas e idealistas de este enfoque, enfatizando la importancia de integrarlas en perspectivas críticas y transformadoras. Destaca la relevancia de abordar cuestiones como la instrumentalización de los discursos éticos y la persistencia de formas de colonialidad en el debate sobre el vegetarianismo. Concluye que el cultivo de virtudes ecológicas mediante la promoción de dietas vegetarianas puede desempeñar un papel significativo en la lucha contra la crisis socioambiental, siempre y cuando estas virtudes se incorporen en perspectivas críticas y politizadas que desafíen las dinámicas capitalistas y coloniales que operan en el régimen alimentario global.