[ca] Aquesta tesi doctoral esta composta per tres capítols independents. Contribueix a una literatura sobre desenvolupament econòmic, la geografia econòmica, el comerç internacional i el canvi climàtic. Al capítol 1, "El poder dels mercats: impacte de les invasions de llagostes del desert sobre la salut infantil", proporciono proves reduïdes de la importància (accés a) mercats en la transmissió de xocs agrícoles impulsats pel canvi climàtic a l'acumulació de capital humà a economies agrícoles de baixos ingressos. En general, argumenta per la importància d'abordar les reaccions del mercat local a aquest tipus de xoc agrícola a l'hora de dissenyar polítiques públiques. També transmet evidències clares de la vulnerabilitat de les economies agrícoles i de baixos ingressos als xocs a curt termini induïts pel canvi climàtic. Per tant, motiva els capítols posteriors, en què estudio les reaccions econòmiques a llarg termini i les conseqüències del canvi climàtic. Al capítol 2, "Canvi climàtic i migració: el cas d'Àfrica", estudio els possibles costos econòmics i les respostes migratòries al canvi climàtic en el context de l'Àfrica subsahariana (SSA) durant les properes dècades. Per a això, desenvolupo un marc espacial quantitatiu que recull el paper de les xarxes comercials i la idoneïtat agrícola en la distribució de la població i el PIB (tenint en compte els ajustos endògens de la selecció i el comerç de cultius). El combino amb dades geoespacials detallades de SSA per simular l'impacte del canvi climàtic mitjançant previsions de productivitat agrícola el 2080 de la FAO. Els resultats suggereixen que el canvi climàtic podria conduir a grans fluxos migratoris dins i entre els països de la SSA, amb pèrdues econòmiques substancials. A més, la capacitat d'ajustar la barreja de producció entre diferents sectors (cultius i / o no agrícoles) o l'elevat accés als mercats mitiga parcialment els impactes del canvi climàtic en termes de sortides de població. Finalment, un experiment relacionat amb l'adopció de tecnologia a l'agricultura mostra que l'adopció tecnologia en aquest sector podria revertir considerablement els impactes negatius del canvi climàtic. El capítol 3, "Especialització sectorial local en un món d'escalfament" estudia l'evolució de la distribució geogràfica de l'economia i el clima mundials en un entorn on tots dos elements són endògens entre si. En particular, incorporo un enllaç entre l'activitat econòmica, les emissions de carboni i l'escalfament global en un model d'equilibri espacial general dinàmic on la innovació espacial impulsa la dinàmica de l'evolució de la productivitat i el creixement. Simulant l'evolució de l'economia mundial durant els propers segles, trobo una concentració d'activitat agrícola molt més gran a les latituds del nord (per exemple, Sibèria) si es compara amb un escenari sense escalfament global. En termes agregats, el canvi climàtic condueix a diferents patrons d'evolució de la productivitat sectorial, el creixement econòmic i l'especialització en sectors agrícoles i urbans, en línia amb alguns dels resultats del capítol 2. Un experiment relacionat amb els costos comercials mostra que friccions més altes en el comerç distribueix la producció i els factors propers a la demanda, reduint l'avantatge comparatiu en regions més perifèriques del món. En general, la meva tesi doctoral proporciona evidències clares de les diferències espacials en les reaccions (i les conseqüències) del canvi climàtic a tot el món. També argumenta fermament per la importància del comerç com a mecanisme econòmic clau darrere de la transmissió d'aquest tipus de xoc als resultats econòmics. En els temps actuals de globalització ràpida, integració de mercats i expansió de xarxes comercials, la meva tesi mostra que apropar els mercats més aïllats a les xarxes comercials globals pot tenir un paper clau en la mitigació de les conseqüències futures del canvi climàtic.

[es] En el capítulo 1, "El poder de los mercados: impacto de las invasiones de langostas del desierto sobre la salud infantil", proporciono pruebas reducidas de la importancia (acceso a) mercados en la transmisión de choques agrícolas impulsados por el cambio climático a la acumulación de capital humano a economías agrícolas de bajos ingresos. En general, argumenta por la importancia de abordar las reacciones del mercado local en este tipo de choque agrícola a la hora de diseñar políticas públicas. También transmite evidencias claras de la vulnerabilidad de las economías agrícolas y de bajos ingresos a los choques a corto plazo inducidos por el cambio climático. Por lo tanto, motiva a los capítulos posteriores, en que estudio las reacciones económicas a largo plazo y las consecuencias del cambio climático. En el capítulo 2, "Cambio climático y migración: el caso de África", estudio los posibles costes económicos y las respuestas migratorias al cambio climático en el contexto del África subsahariana (SSA) durante las próximas décadas. Para ello, desarrollo un marco espacial cuantitativo que recoge el papel de las redes comerciales y la idoneidad agrícola en la distribución de la población y el PIB (teniendo en cuenta los ajustes endógenos de la selección y el comercio de cultivos). Lo combino con datos geoespaciales detalladas para simular el impacto del cambio climático mediante previsiones de productividad agrícola en el 2080 de la FAO. Los resultados sugieren que el cambio climático podría conducir a grandes flujos migratorios dentro y entre los países de la SSA, con pérdidas económicas sustanciales. Además, la capacidad de ajustar la mezcla de producción entre diferentes sectores (cultivos y / o no agrícolas) o el elevado acceso a los mercados mitiga parcialmente los impactos del cambio climático en términos de salidas de población. Finalmente, un experimento relacionado con la adopción de tecnología a la agricultura muestra que la adopción tecnología en este sector podría revertir considerablemente los impactos negativos del cambio climático. El capítulo 3, "Especialización sectorial local en un mundo de calentamiento" estudia la evolución de la distribución geográfica de la economía y el clima mundiales en un entorno donde ambos elementos son endógenos entre sí. En particular, incorporo un enlace entre la actividad económica, las emisiones de carbono y el calentamiento global en un modelo de equilibrio espacial general dinámico donde la innovación espacial impulsa la dinámica de la evolución de la productividad y el crecimiento. Simulando la evolución de la economía mundial durante los próximos siglos, encuentro una concentración de actividad agrícola mucho mayor en las latitudes del norte (por ejemplo, Siberia) si se compara con un escenario sin calentamiento global. En términos agregados, el cambio climático conduce a diferentes patrones de evolución de la productividad sectorial, el crecimiento económico y la especialización en sectores agrícolas y urbanos, en línea con algunos de los resultados del capítulo 2. Un experimento relacionado con los costes comerciales muestra que fricciones más altas en el comercio distribuye la producción y los factores cercanos a la demanda, reduciendo la ventaja comparativa en regiones más periféricas del mundo. En general, mi tesis doctoral proporciona evidencias claras de las diferencias espaciales en las reacciones (y las consecuencias) del cambio climático en todo el mundo. También argumenta firmemente por la importancia del comercio como mecanismo económico clave detrás de la transmisión de este tipo de choque a los resultados económicos. En los tiempos actuales de globalización rápida, integración de mercados y expansión de redes comerciales, mi tesis muestra que acercar los mercados más aislados en las redes comerciales globales puede tener un papel clave en la mitigación de las consecuencias futuras del cambio climático.