BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] L'Equip de Desenvolupament Organitzacional (http://edo.uab.cat) de la Universitat Autònoma de Barcelona, amb la col·laboració del Centre d'Estudis Jurídics i Formació Especialitzada (CEJFE) i de l'Escola d'Administració Pública de Catalunya (EAPC), organitzen el IV Congrés Internacional EDO "Aprenentatge situat i aprenentatge connecatat: implicacions per al treball", cel·lebrat els dies 11, 12 i 13 de maig, amb l'objectiu d'analitzar els últims avanços en el camp de l'aprenentatge informal i els processos de creació i gestió del coneixement en les organitzacions.

[es] El Equipo de Desarrollo Organizacional (http://edo.uab.cat) de la Universidad Autónoma de Barcelona, ​​con la colaboración del Centro de Estudios Jurídicos y Formación Especializada (CEJFE) y de la Escuela de Administración Pública de Cataluña (EAPC), organizan el IV Congreso Internacional EDO "Aprendizaje situado y aprendizaje conectado: implicaciones para el trabajo", celebrado los días 11, 12 i 13 de mayo, con el objetivo de analizar los últimos avances en el campo del aprendizaje informal y los procesos de creación y gestión del conocimiento en las organizaciones
[ca] Aquest treball analitza i planteja la necessitat comunicativa actual de Frit Ravich. A partir d'un ampli estudi de la situació actual, es pretén solucionar una de les mancances comunicatives més importants de la companyia. Es proposen un seguit d'accions per a augmentar la presència de la marca Frit Ravich i la venda dels seus productes, on la publicitat en canals online i offline juga un paper rellevant.

[es] Este trabajo analiza y plantea la necesidad comunicativa actual de Frit Ravich. A partir de un amplio estudio de la situación actual, se pretende solucionar una de las carencias comunicativas más importantes de la compañía. Se proponen una serie de acciones para aumentar la presencia de la marca Frit Ravich y la venta de sus productos, donde la publicidad en canales online y offline juega un papel relevante.
[ca] Les TICs, com a eines socials, poden convertir-se en eines d'assetjament i control per tal d'exercir violències envers les dones de manera molt diversa. Així mateix, les violències masclistes en l'entorn digital són diferents a altres violències digitals. Però, aquestes formes de violències reben la mateixa denominació, la mateixa explicació i, per tant, les mateixes respostes. Davant d'aquestes mancances, el present projecte té com objectiu general identificar i analitzar les diferents violències masclistes en l'entorn digital, així com identificar quines són las eines legals actuals per fer front a aquestes violències. El present estudi es basa en tres eines metodològiques. La recerca quantitativa, mitjançant el qüestionari online, que cerca establir una estimació de la prevalença de les diferents formes de ciberviolències masclistes. La recerca qualitativa, entrevistes en profunditat a víctimes, advocats/des i experts/es policials, per tal d'obtenir informació valuosa que permeti visibilitzar l'experiència dels actors/es de ciberviolències masclistes. I finalment, un anàlisi del discurs dels operadors/es jurídics en la selecció de sentències on s'aborden diferents formes de ciberviolències masclistes.

[es] Las TICs como herramientas sociales, pueden convertirse en herramientas de acoso y control para ejercer violencias hacia las mujeres de manera muy diversa. Asimismo, las violencias machistas en el entorno digital son diferentes a otras violencias digitales. Sin embargo, estas formas de violencias reciben la misma denominación, la misma explicación y, por tanto, las mismas respuestas. Ante estas carencias, el presente proyecto tiene como objetivo general identificar y analizar las diferentes violencias machistas en el entorno digital, así como identificar cuáles son las herramientas legales actuales para hacer frente a estas violencias. El presente estudio se basa en tres herramientas metodológicas. La investigación cuantitativa, mediante el cuestionario online, que busca establecer una estimación de la prevalencia de las diferentes formas de ciberviolències machistas. La investigación cualitativa, entrevistas en profundidad a víctimas, abogadas/os y expertas/os policiales, a fin de obtener información valiosa que permita visibilizar la experiencia de las/los actores/es de ciberviolències machistas. Y finalmente, un análisis del discurso de las/los operadores/es jurídicos en la selección de sentencias donde se abordan diferentes formas de ciberviolències machistas. Como resultado, la investigación visibiliza que las ciberviolències no siempre se identifican como formas de violencias machistas, o de violencia de género, ni por las propias mujeres, ni por parte de los responsables policiales, ni por las/los abogadas/os, ni juezas/ces. Ante estos problemas, se necesitan acciones de prevención, formación y sensibilización de los agentes implicados, una regulación o autorregulación sobre cuestiones de género en las 7 plataformas digitales y una necesidad de fortalecer y promocionar en nuestra sociedad una cultura de respeto democrático a internet.
[ca] L'envelliment demogràfic no és un tema recent i, durant els darrers anys, ha esdevingut un dels assumptes primordials de l'agenda política dels països. L'objectiu principal d'aquest estudi és analitzar quines són les interrelacions entre els canvis de les estructures de població en conjunt, la composició demogràfica dels mercats laborals i les dinàmiques econòmiques a tres de les economies més productives del món, els Estats Units, Alemanya i França, del 1950 al 2020 i les projeccions a l'horitzó 2075. Es combinen les tècniques de recerca qualitatives i quantitatives a partir de la base de dades de divisió de població de l'Organització de les Nacions Unides (ONU). Finalment, es detecta la importància de les polítiques públiques i la immigració per fer front als canvis que implica la nova estructura dels mercats de treball.

[es] El envejecimiento demográfico no es un tema reciente y, durante los últimos años, se ha convertido en uno de los asuntos primordiales de la agenda política de los países. El objetivo principal de este estudio es analizar cuáles son las interrelaciones entre los cambios de las estructuras de población en su conjunto, la composición demográfica de los mercados laborales y las dinámicas económicas en tres de las economías más productivas del mundo, Estados Unidos, Alemania y Francia, desde 1950 a 2020 y las proyecciones al horizonte 2075. Se combinan las técnicas de investigación cualitativas y cuantitativas a partir de la base de datos de división de población de la Organización de las Naciones Unidas (ONU). Finalmente, se detecta la importancia de las políticas públicas y la inmigración para hacer frente a los cambios que implica la nueva estructura de los mercados de trabajo.
[ca] Existeix una important producció científica a Espanya sobre delinqüència femenina i especialment sobre la situació de les dones a la presó. No obstant, hi ha un buit de coneixement sobre aquesta delinqüència en etapes prèvies a l'empresonament, ja que no hi ha gaires investigacions sobre aquesta qüestió i les dades oficials ofereixen molt poca informació al respecte. L'objectiu d'aquesta investigació és conèixer quines característiques té la delinqüència femenina que arriba als tribunals penals espanyols, i en concret, es vol conèixer la naturalesa dels fets pels quals són jutjades les dones i les seves circumstàncies personals. Per això, s'ha dissenyat una investigació transversal de caràcter exploratori en què s'han recollit dades primàries després d'una revisió de 1092 expedients judicials de dones enjudiciades. Els resultats d'aquest treball evidencien que les dones participen en tota mena de delictes i que els delictes solen ser poc greus i poc violents. Així mateix, s'ha pogut constatar que es coneix molt poc sobre les circumstàncies personals de les dones que arriben al sistema com a acusades. Tot i això, s'ha pogut conèixer que solen ser dones espanyoles, amb dificultats econòmiques, i algunes amb problemes de drogoaddicció i de salut mental. Alhora, s'ha pogut observar que existeix una sobrerrepresentació d'alguns col·lectius de dones -estrangeres i gitanes-, principalment. Es debaten les implicacions pràctiques dels resultats obtinguts.

[es] Existe una importante producción científica en España sobre delincuencia femenina y, especialmente, sobre la situación de las mujeres en prisión. No obstante, encontramos un vacío de conocimiento sobre esta delincuencia en etapas previas al encarcelamiento, ya que apenas hay investigaciones sobre esta cuestión y los datos oficiales ofrecen muy poca información al respecto. El objetivo de la presente investigación es conocer qué características tiene la delincuencia femenina que llega a los tribunales penales españoles y, en concreto, se quiere conocer la naturaleza de los hechos por los que son juzgadas las mujeres, así como sus circunstancias personales. Para ello, se ha diseñado una investigación transversal de carácter exploratorio en la que se han recogido datos primarios tras una revisión de 1.092 expedientes judiciales de mujeres enjuiciadas. Los resultados de este trabajo evidencian que las mujeres participan en toda clase de delitos, si bien sus delitos suelen ser poco graves y poco violentos. Asimismo, se ha podido constatar que se conoce muy poco sobre las circunstancias personales de las mujeres que llegan al sistema en calidad de acusadas. A pesar de ello, se ha podido conocer que suelen ser españolas, con dificultades económicas, y algunas de ellas con problemas de drogadicción y de salud mental. Al mismo tiempo, se ha podido observar que existe una sobrerrepresentación de algunos colectivos de mujeres -extranjeras y gitanas, principalmente-. Se debaten las implicaciones de los resultados obtenidos.
[ca] Aquest Treball de Fi de Grau dóna una visió general de les tendències jurisprudencials del Tribunal Europeu dels Drets Humans i del Consell Constitucional francès respecte a la llibertat de creació i d'expressió artística en el context de les noves tecnologies. En primer lloc, ens esforcem per destacar com es va integrar progressivament en la legislació francesa (Declaració dels Drets de l'Home i del Ciutadà de 1789) i en la legislació europea (Conveni Europeu dels Drets Humans de 1950), insistint també en l'impacte de les noves tecnologies en aquest dret fonamental. Mostrem després com es podria conceptualitzar el dret a llibertat de creació artística i com es manifesta concretament en l'àmbit d'Internet. Després, exposem a les barreres que segueixen existint a la llibertat de creació artística, no només amb el control de continguts tradicional realitzat per la censura sinó també noves tècniques que estan creades per protegir altres drets fonamentals que entren en conflicte amb la llibertat de creació artística. Finalment, discutirem la lluita de La Quadrature du Net per una real llibertat de creació artística en l'era digital

[es] Este Trabajo de Fin de Grado da una visión general de las tendencias jurisprudenciales del Tribunal Europeo de los Derechos Humanos y del Consejo Constitucional francés respecto a la libertad de creación y de expresión artística en el contexto de las nuevas tecnologías. En primer lugar, nos esforzaremos por destacar cómo se integró la libertad de creación y expresión artística progresivamente en la legislación francesa (Declaración de los Derechos del Hombre y del Ciudadano de 1789) y en la legislación europea (Convenio Europeo de los Derechos Humanos de 1950), insistiendo también en el impacto de las nuevas tecnologías en este derecho fundamental. Mostraremos después cómo se podría conceptualizar el derecho a la libertad de creación artística y cómo se manifiesta concretamente en el ámbito de Internet. Luego, expondremos las barreras que siguen existiendo a la libertad de creación artística, no sólo con el control de contenidos tradicional realizado por la censura sino también nuevas técnicas que están creadas para proteger otros derechos fundamentales que entran en conflicto con la libertad de creación artística. Finalmente, evocaremos la lucha de La Quadrature du Net por una real libertad de creación artística en la era digital
[ca] Catàleg inventari amb la relació dels artistes exposats al Palau de Belles Arts dins l'Exposició Universal de 1888. Presenta un plànol general de l'exposició, una relació dels artistes (com a expositors) agrupats per provincies espanyoles i finalment, un índex ordenat per classes i ordre alfabètic

[es] Catálogo inventario con una relación de los artistas expuestos en el Palacio de Bellas Artes de la Exposición Universal de 1888. Presenta el plano general de la exposición y una relación de los artistas (como expositores) agrupados por provincias españolas, más un índice ordenado por clases y orden alfabético
[ca] Catàleg oficial de la sisena exposició internacional d'art a Barcelona, publicat l'any 1911. Inclou fotografies d'algunes de les obres exposades, tant de pintura com d'escultura. Conté la llista d'expositors.

[es] Catálogo oficial de la sexta exposición internacional de arte en Barcelona, publicado en 1911. Incluye fotografías de algunas de las obras expuestas, tanto de pintura como de escultura. Contiene la lista de expositores.
[ca] El mandarí, també conegut com a 'xinès modern estàndard' és una llengua pluricèntrica, a part de ser la llengua sinítica més important, tant en termes de prestigi com pel que fa al número de parlants. Com per la majoria de les llengües pluricèntriques, el mandarí també posseeix una variant dominant, el putonghua, és a dir l'estàndard de la República Popular de la Xina, i variants no dominants. En aquest treball ens centrarem en una d'elles, el mandarí singapurès, llengua cooficial de la República de Singapur. Servint-nos de la teoria del pluricentrisme, intentarem demostrar que la variant en qüestió, en desenvolupar-se en un entorn perifèric i amb unes característiques pròpies, és el resultat de dues forces contraposades: un gradual acostament a la variant dominant i una gradual presa de consciència que per a representar la realitat del país i vehicular la identitat local la llengua ha necessàriament d'allunyar-se -en alguns aspectes- d'aquesta mateixa norma.

[es] El mandarín, también conocido como 'chino moderno estándar' es una lengua pluricéntrica, aparte de ser la lengua sinítica más importante, tanto en términos de prestigio como en lo referente a número de hablantes. Como ocurre con la mayoría de las lenguas pluricéntricas, el mandarín también posee una variante dominante, el putonghua, es decir el estándar de la República Popular China, y variantes no dominantes. En este trabajo nos centraremos en una de ellas, el mandarín singapurense, lengua cooficial de la República de Singapur. Sirviéndonos de la teoría del pluricentrismo, intentaremos demonstrar que la variante en cuestión, al desarrollarse en un entorno periférico y con unas características propias, es el resultado de dos fuerzas contrapuestas: un gradual acercamiento a la variante dominante y una paulatina toma de conciencia de que para representar la realidad del país y vehicular la identidad local la lengua tiene necesariamente que alejarse -en algunos aspectos- de esa misma norma.
[ca] Instagram s'ha convertit en una eina de comunicació digital essencial per al sector de la restauració. Restaurants, cafeteries i altres marques gastronòmiques han canviat radicalment les seves dinàmiques comunicatives i la manera de relacionar-se i interactuar amb els seus clients gràcies a Instagram. Una xarxa social que ha resultat ser una plataforma clau per a fidelitzar la comunitat del restaurant, ampliar el seu públic objectiu i fins i tot augmentar la clientela del negoci.

[es] Instagram se ha convertido en una herramienta de comunicación digital esencial para el sector de la restauración. Restaurantes, cafeterías y otras marcas gastronómicas han cambiado radicalmente sus dinámicas comunicativas y la forma de relacionarse e interactuar con sus clientes gracias a Instagram. Una red social que ha resultado ser una plataforma clave para fidelizar a la comunidad del restaurante, ampliar su público objetivo, hasta llegar a aumentar el número de clientes del negocio.
[ca] Davant la creixent preocupació sobre els biaixos de gènere en els desenvolupaments del software, han aparegut estàndards internacionals com l'IEEE P7003 per fer-hi front. Des de diferents àmbits socials i acadèmics, s'ha pres consciència sobre el perill que pot causar un mal desenvolupament o disseny de programari, si es fa servir esbiaixadament, com és el cas d'alguns algoritmes d'intel·ligència artificial i big data, especialment aplicats als camps de la salut o del sistema de justícia. Afortunadament, des de l'àmbit de l'Enginyeria del Software, s'ha pres més i millor consciència sobre aquests reptes i es treballa en posar-hi solució. No obstant, hi ha vida més enllà del software i, és per això que aquest treball posa el focus en la importància del disseny del hardware, proposant solucions mitjançant el disseny i implementació d'un monitor de salut prenatal, assenyalant els problemes que sorgeixen de la manca de perspectiva de gènere en els equips de treball i del propi sector.

[es] Ante la creciente preocupación sobre los sesgos de género en los desarrollos del software, han aparecido estándares internacionales como el IEEE P7003 para hacerles frente. Desde diferentes ámbitos sociales y académicos, se ha tomado conciencia sobre el peligro que puede causar un mal desarrollo o diseño del software, si se utiliza sesgadamente, como es el caso de algunos algoritmos de inteligencia artificial y big data, especialmente aplicados en los campos de salud o del sistema de justicia. Afortunadamente, desde el ámbito de la Ingeniería del Software, se ha tomado más y mejor conciencia sobre estos retos y se trabaja en ponerles solución. Sin embargo, hay vida más allá del software y, es por ello que este trabajo pone el foco en la importancia del diseño del hardware, proponiendo soluciones mediante el diseño e implementación de un monitor de salud prenatal, señalando los problemas que surgen de la falta de perspectiva de género en los equipos de trabajo y del propio sector.
[ca] Motivada per la falta de visibilitat experimentada per membres d'edat avançada de la comunitat LGBT als mitjans, aquesta tesina analitza dos textos radicalment diferents sobre homes homosexuals d'edat avançada: la tràgica novel·la Father of Frankenstein de l'autor americà Christopher Bram (1995) i una comèdia del canal britànic ITV, Vicious (2013-). A través del meu anàlisi d'aquests textos desitjo demostrar que, tot i els prejudicis que rodegen a la gent gran i homosexual, els homes homosexuals poden ser mostrats com individus decidits i capaços d'agentivitat, resistint i desafiant estigmes socials. Al mateix temps, també pretenc incrementar la consciència social sobre aquesta ignorada part de la societat, concloent en la predicció que més textos sobre aquest col·lectiu apareixeran a mesura que noves generacions envelleixin.

[es] Motivada por la falta de visibilidad experimentada por miembros mayores de la comunidad LGBT en los medios, esta disertación analiza dos textos radicalmente diferentes sobre hombres homosexuales mayores: la trágica novela Father of Frankenstein del autor americano Christopher Bram (1995) y una comedia del canal británico ITV, Vicious (2013-). A través de mi análisis de estos textos deseo probar que, a pesar de los prejuicios que rodean a la gente mayor y homosexual, los hombres homosexuales mayores pueden ser mostrados como individuos decididos y capaces de agentividad, resistiendo y desafiando estigmas sociales. Al mismo tiempo, también pretendo incrementar la conciencia social sobre esta ignorada parte de la sociedad, concluyendo con la predicción de que más textos sobre este colectivo aparecerán conforme nuevas generaciones envejezcan.
[ca] Acabada la Guerra Civil Espanyola, la dictadura franquista va emprendre la labor de retornar als seus llocs d'origen el patrimoni historicoartístic que els governs dels territoris lleials a la República -País Basc i Catalunya- havien emmagatzemat en dipòsits de protecció. A Catalunya, una part va ser dipositada per la comissaria delegada del Servicio de Defensa del Patrimonio Artístico Nacional (SDPAN) en museus públics, organismes de tota mena i particulars a partir de 1939. Un dels museus agraciats amb aquells dipòsits va ser l'actual Museu Nacional d'Art de Catalunya, que va ingressar més d'un centenar d'obres i d'objectes artístics entre 1939 i 1958. Aquest article se centra en les obres d'art dipositades per l'SDPAN al museu català que van ser retornades als seus propietaris legítims en diferents moments entre 1946 i 2010.

[es] Acabada la Guerra Civil Española, la dictadura franquista emprendió la labor de devolver a sus lugares de origen el patrimonio histórico-artístico mueble que los gobiernos de los territorios leales a la República habían almacenado en depósitos de protección. A partir de 1939, una parte sería depositada por el Servicio de Defensa del Patrimonio Artístico Nacional (SDPAN) en museos públicos, organismos de todo tipo y particulares. Uno de los museos agraciados con aquellos depósitos fue el actual Museu Nacional d'Art de Catalunya, que ingresó 146 obras de arte entre 1939 y 1958. Este artículo se centra en las obras de arte depositadas por el SPDAN en el museo catalán que fueron devueltas a sus legítimos propietarios en distintos momentos entre 1946 y 2010.
[ca] Aquest escrit té com a objectiu estudiar la representació de l'aigua com a agent contaminant producte de les agrotoxines als camps de soja en Distància de rescat (2014) de Samanta Schweblin. Primer, es proposa que aigua, soja i neoliberalisme es troben imbricades a tota l'obra. I segon, observem com l'aigua contaminada es representa en espais hermètics, dins dels quals l'agrotoxina no es pot contenir i acaba afectant certs cossos (dones, nens i nenes) per sobre d'altres (homes adults). Aleshores, es realitza una síntesi de la crítica sobre la soixització i el que és agrotòxic a la novel·la, s'analitzen diferents moments on les protagonistes es vinculen amb l'aigua contaminada i, finalment, es realitza un contrast entre els personatges femenins i masculins (principalment la figura de Sotomayor).

[es] El presente escrito tiene como objetivo estudiar la representación del agua como agente contaminante producto de las agrotoxinas en los campos de soja en Distancia de rescate (2014) de Samanta Schweblin. Primero, se propone que agua, soja y neoliberalismo se encuentran imbricadas en toda la obra. Y segundo, observamos cómo el agua contaminada se representa en espacios herméticos, dentro de los cuales la agrotoxina no se puede contener y acaba afectando a ciertos cuerpos (mujeres, niños y niñas) por sobre otros (hombres adultos). Entonces, se realiza una síntesis de la crítica sobre la sojización y lo agrotóxico en la novela, se analizan distintos momentos donde las protagonistas se vinculan con el agua contaminada y, por último, se realiza un contraste entre los personajes femeninos y masculinos (principalmente la figura de Sotomayor).
[ca] Un investigador de la UAB ha publicat un article en què es reinterpreta un passatge del diàleg El Banquet de Plató per establir que la fortalesa del filòsof Sòcrates radica en la seva capacitat de resistir la seducció. Així, Sòcrates coneix el desig, però només l'exerceix quan es tracta de veritable amor. Aquesta nova interpretació permet apropar-nos al nucli de la doctrina de l'amor platònic.

[es] Un investigador de la UAB ha publicado un artículo en que se reinterpreta un pasaje del diálogo El Banquete de Platón para establecer que la fortaleza del filósofo Sócrates radica en su capacidad de resistir la seducción. Así, Sócrates conoce el deseo, pero sólo lo ejerce cuando se trata de verdadero amor. Esta nueva interpretación permite acercarnos al núcleo de la doctrina del amor platónico.