BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Analitzar la difusió d'un llibre és una operació metodològica difícil, sobretot quan es tracta d'una obra com El Quijote. En aquest article es plantegen les circumstàncies en les quals es produí la publicació i la seva propagació: les taxes d'alfabetització a inicis del segle XVII i la clientela potencial de l'escrit, l'estat de l'activitat impressora a la Península, el mercat del llibre i dels productes de la impremta, les existències de llibres en les cases, els mecanismes invisibles de la difusió, etc. Definit així el marc –extraordinàriament negatiu en el qual El Quijote començà la seva marxa, s'intenta observar el que, finalment, és la història d'un supervivent.

[en] The analysis of book distribution is methodologically difficult, especially when the work in question is Don Quixote. In this article, the circumstances and context of Don Quixote's publication and distribution are studied. Some of the many aspects examined are the level of literacy at the beginning of the seventeenth century and potential clients for the text, the state of printing activity in the Peninsula, the market for books and printing press products, the existence of books in homes, and the invisible mechanisms of distribution. Given this rather extraordinarily negative framework in which Don Quixote commences, the observations in the article shed light to what is ultimately the story of a survivor.
[ca] L'aprenentatge servei és una forma d'educació vivencial en la qual els estudiants participen en activitats que aborden les necessitats humanes i de la comunitat juntament amb oportunitats estructurades dissenyades intencionadament per promoure l'aprenentatge i el desenvolupament dels estudiants. Les institucions d'educació superior filipines estan fent intents d'integrar l'aprenentatge servei als seus sistemes educatius. En aquest estudi qualitatiu actual, es va descriure el mecanisme d'aprenentatge servei en 5 institucions d'educació superior jesuïtes ubicades a diferents regions de les Filipines. La rúbrica d'autoavaluació de Furco per a la institucionalització de l'aprenentatge servei es va utilitzar com a eina d'avaluació. Els resultats van revelar que encara que les institucions estudiades eren totes universitats jesuïtes, cadascuna mostrava experiències úniques i diferents nivells d'implementació de l'aprenentatge servei. També variaven en el mecanisme o enfocament d'implementació. El que era evident entre les cinc institucions d'educació superior jesuïtes és el seu compromís compartit amb el servei i la justícia social com a part de la seva missió i identitat. La diferència en el nivell d'implementació entre les cinc institucions depèn de la longevitat de l'aprenentatge servei a la institució, el nombre de programes que utilitzen l'aprenentatge servei com a pedagogia, el compromís sostingut i la persistència dels administradors, el professorat i el personal no acadèmic.

[en] Service-learning is a form of experiential education in which students engage in activities that address human and community needs together with structured opportunities intentionally designed to promote student learning and development. Philippine Higher Education Institutions (HEIs) are making attempts to integrate service-learning in their educational systems. In this current qualitative study, the mechanism of service learning in 5 Jesuit higher education institutions located in different regions in the Philippines was described. Furco's Self-Assessment Rubric for institutionalization of service learning as a framework was used as the evaluation tool. Results revealed that even if the institutions studied were all Jesuit universities, each one exhibited unique experiences and different levels of implementation of service learning. They also vary in the mechanism or approach of implementation. What was evident among the five Jesuit higher education institutions is their shared commitment towards service and social justice as part of their mission and identity. The difference in the level of implementation among the five HEIs depends on the longevity of the service learning in the institution, the number of programs that utilize service learning as a pedagogy, sustained commitment and persistence of the administrators, faculty and staff.
[ca] La evidencialitat és una categoria gramatical que codifica la font d'informació com el seu significat principal. La informació pot ser: adquirida per percepció directa, comunicada per uns altres (de sentides) o inferida pel parlant en considerar la informació disponible. Les llengües amb una categoria gramatical evidencial tenen morfemes amb un valor evidencial primari (Aikhenvald 2004). No obstant això, les llengües romàniques, com moltes altres llengües, tenen un sistema tibant-modal i manquen d'una categoria gramatical evidencial, en el lloc de la qual diverses unitats lèxiques o unes certes construccions transmeten font d'informació. Aquest número especial està dedicat a alguns d'aquests elements, com els adverbis modals, els significats evidenciales desenvolupats a partir de temps com el condicional i uns certs marcadors (semi)gramaticalitzats mitjançant verbs DIR i VEURE. Aquestes estratègies evidencials són bons exemples del continu lèxic-gramatical (Cornillie 2007b, Squartini 2008, Pietrandrea 2007, Diewald &amp; Smirnova 2010).

[en] Evidentiality is a grammatical category that encodes information source as its primary meaning. The information can be: acquired through direct perception, reported by others (hearsay) or inferred by the speaker upon considering the information that is available. Languages with an evidential grammatical category have morphemes with a primary evidential value (Aikhenvald 2004). Nevertheless, Romance languages, like many other languages, have a tense- modal system and lack an evidential grammatical category, instead of which several lexical units or certain constructions convey information source. This special issue is devoted to some of those items, such as modal adverbs, evidential meanings developed from tenses such as the conditional, and certain (semi)grammaticalized markers using SAY-verbs and SEE-verbs. These evidential strategies are good examples of the lexical-grammatical continuum (Cornillie 2007b, Squartini 2008, Pietrandrea 2007, Diewald &amp; Smirnova 2010).
[ca] L'interrogatori policial forma part de la fase d'investigació del procediment judicial (Llei d'enjudiciament criminal (LECrim), títol V), durant el qual la recuperació de la informació pot ajudar en el procés de recerca que comporta la resolució d'un acte delictiu. En aquest context, l'àmbit forense del llenguatge judicial i policial (Language of the Court and the Legal Process,en anglès) estudia el discurs i les estratègies lingüístiques que sorgeixen a partir de la interacció establerta durant l'interrogatori entre la policia i els sospitosos que són interrogats.A Espanya, la LECrim no obliga a fer públic aquest procediment d'interrogatori policial i els protocols actuals adopten la forma d'una entrevista oral no registrada electrònicament. L'única representació de la interacció que existeix és un document escrit per la policia anomenat acta de declaració. L'anàlisi lingüística que es presenta en aquest article suggereix que les pràctiques actuals no compleixen amb l'objectiu desitjat d'obtenir informació útil per a la investigació i per al tribunal que ha de jutjar el cas.

[en] Police questioning is part of the investigation phase in the criminal justice process, governed in Spain by Title V of the Criminal Justice Act (Ley de Enjuiciamiento Criminal, LECrim). The information gathered during this procedure can aid in the investigation process required for the resolution of a criminal act. Within this general framework, the specific area of language in police and judicial procedures concerns the study of the linguistic and discursive strategies that can be identified during the interaction between police and suspects during questioning. In Spain, the LECrim does not require the police questioning procedure to be made public, and the current protocol is to conduct a spoken interview that is not recorded electronically. The only physical record of the interaction that takes place during the interview is a transcript produced by the police called the acta de declaración. The linguistic analysis of these documents presented in this article suggests that current practices do not meet the objective of obtaining information that is useful to the investigation for the court judging the case.
[ca] Com ensenyar una llengua que es coneix principalment de forma intuïtiva? Aquesta situació l'han viscut les primeres generacions de professors de llengües de signes, que s'han reinventat com a docents en veure que la metodologia més estesa, l'ensenyament de lèxic, no era l'òptima, i en anar descobrint la gramàtica de la seva llengua. En aquest article exposem la situació de l'ensenyament de les llengües de signes i els factors que influeixen en ella, per a continuació descriure algunes pràctiques docents que es duen a terme en l'ensenyament de la llengua de signes catalana (LSC) com a llengua primera (L1) de nens sords i com a llengua segona (L2) de persones oients adultes. Finalment, plantegem algunes propostes per millorar el camp de la docència de l'LSC i de les llengües de signes en general.

[en] How can a language that is mainly learned intuitively be taught? This is a question faced by the first generations of sign language teachers, who modified their practices as they realized that the most widespread pedagogical methodology (namely, vocabulary instruction) was not optimal, and as they discovered the grammar of their language. In this article we present the current situation of sign language teaching and factors that have influenced it. We also describe some instructional practices that are used in teaching Catalan Sign Language (LSC) as a first language (L1) for Deaf children and as a second language (L2) for adult hearing people. Finally, we present some proposals for improving the field of LSC instruction and sign language instruction in general.
[ca] Els llibres d'un soldat català al Nàpols del 1600Joan de Pinós fou un membre de la noblesa catalana que va ser traslladat a Itàlia al servei del rei Felip III. L'inventari de la seva biblioteca, conservat a l'Archivio di Stato di Napoli, aboca llum sobre el món dels soldats músics i poetes, típics dels segles xvi i xvii, i ens informa també sobre la vida als barris espanyols de la ciutat (Quartieri Spagnoli), la seva societat i institucions i, en general, sobre el paper dels exèrcits dels Àustries en la mundialització de la cultura hispànica.

[en] The books of a Catalan soldier in 1600s NaplesJuan de Pinós was a lesser member of the Catalan nobility who settled in Italy as a soldier of King Philip III of Spain. The inventory of his books, which survives in the Archivio di Stato di Napoli, sheds light on the world of soldier-poets and musicians of the Spanish Golden Age. It also gives an insight into life in the Neapolitan Spanish quarter (the Quartieri Spagnoli), its people and institutions, and in general illustrates the role of the Spanish Habsburg army in early modern globalization.
[ca] Oferim en aquest treball una nova proposta de lectura i edició de l'inscripció d'Italica promoguda per la flamínica Modesta. Recollim les reflexions concernents a aquest epígraf i aportem nous arguments amb relació al significat semàntic, el context i la datació de la peça, per tal de generar coneixement nou i actualitzar el debat sobre algunes de les problemàtiques que han sorgit en les anàlisis d'aquest text lapídeu. També analitzem la fenomenologia amb què es relaciona l'acte votiu: el protagonisme públic de les sacerdotesses; la religió de les matronae; la mobilitat geogràfica de les dones aristòcrates i l'orientalització religiosa de l'Occident llatí. Presentem també la hipòtesi segons la qual considerem, segons la informació reunida, que la inscripció podria tractar-se d'una restitució realitzada després de l'afectació de la peça original a causa del terreny inestable sobre el qual s'assentava la colònia, cosa que explicaria les peculiaritats més destacades del text.

[en] In this paper we offer a new reading and editing proposal for the inscription from Italica promoted by the flaminica Modesta. We collect the opinions concerning this epigraph and provide new arguments in relation to the semantic meanings, context and dating of the piece, to generate new knowledge to update the debate on some of the problems that have arisen in the analysis of this stone text. Likewise, we analyze the phenomenology with which the votive act is related: the public role of the priestesses; the religion of the matronae; the aristocratic women geographical mobility; the religious orientalization of the Latin West. We also present the hypothesis according to which we consider, based on the information collected, that the inscription could be a restitution made after the original piece was affected due to the unstable ground on which the colony was based, which would explain the striking peculiarities of the text.
[ca] El llenguado és un programa sobre llengua sorgit del Departament de Nous Formats de TV3 i emès per aquesta cadena entre el 15 de gener i el 25 de març de 2020. Malgrat que es va enregistrar just després que l'Institut d'Estudis Catalans enllestís l'actualització de la normativa ortogràfica i gramatical de la llengua catalana. El llenguado no està concebut com un espai de divulgació de la normativa. Amb un format propi d'un programa d'entreteniment, persegueix afavorir l'extensió social del català, en un context de preocupació pels resultats de les enquestes d'usos lingüístics de la població desenvolupades per l'IdesCat i la Direcció General de Política Lingüística. Per a assolir l'objectiu de fer perdre la por de parlar català independentment del nivell de coneixement que se'n tingui, el programa adopta una "actitud dessolemnitzadora" en el tractament de la llengua.

[en] El llenguado [The sole] is a TV program about the Catalan language created by the Department of New Formats of TV3 and broadcast by this channel between January 15 and March 25, 2020. Although it was recorded just after the Institute of Catalan Studies (IEC) completed the updating of the orthographic and grammatical regulations of the Catalan language, El llenguado is not conceived as a space for disseminating linguistic regulations. With a format typical of entertainment programs, it seeks to promote the social extension of Catalan, in a context of concern about the results of surveys on language uses of the population developed by the Statistical Institute of Catalonia (Idescat) and the Directorate-General for Language Policy of the Government of Catalonia. In order to achieve the goal of making the population lose the fear of speaking Catalan regardless of the level of knowledge that each one has of it, this TV program adopts a "desolemnizing attitude" in the treatment of the language.
[ca] Les empreses familiars a Amèrica Llatina sovint tenen arrels profundes i juguen un paper important en l'economia de la regió. L'herència i el llegat de les petites empreses familiars a Amèrica Llatina es poden entendre a través de diversos aspectes clau. Un és el context històric; moltes petites empreses familiars d'Amèrica Llatina tenen una llarga història que abasta diverses generacions. Un altre està influenciat pel ric i divers patrimoni cultural de la regió. Els valors culturals, com ara un fort sentit de la família, la comunitat i la tradició, poden configurar els processos de presa de decisions dins d'aquestes empreses, així com l'adaptació als reptes econòmics. Al mateix temps, Amèrica Llatina s'ha enfrontat a reptes econòmics i fluctuacions al llarg dels anys. Les petites empreses familiars de la regió sovint han demostrat resiliència i adaptabilitat per navegar per les incerteses econòmiques. En aquest número especial sobre el patrimoni i el llegat a les petites empreses familiars d'Amèrica Llatina, hem reunit una recopilació d'articles d'investigadors que interactuen estretament amb famílies empresarials d'Amèrica Llatina. A partir d'un marc de recerca col·laboratiu que inclou autors de diversos països, aquest esforç explica el nombre creixent d'estudis sobre empreses familiars a Amèrica Llatina. Els autors exploren diversos problemes i processos dins de les empreses familiars de la regió.

[en] Family businesses in Latin America often have deep roots and play a significant role in the region's economy. The heritage and legacy of small family businesses in Latin America can be understood through several key aspects. One is the historical context; many small family businesses in Latin America have a long history that spans several generations. Another is influenced by the region's rich and diverse cultural heritage. Cultural values, such as a strong sense of family, community, and tradition, can shape the decision-making processes within these businesses, as well as the adaptation to Economic Challenges. At the same time, Latin America has faced economic challenges and fluctuations over the years. Small Family businesses in the region have often demonstrated resilience and adaptability in navigating economic uncertainties. In this Special Issue about Heritage and Legacy in Small Family Firms in Latin America, we have assembled a compilation of articles by researchers who interact closely with business families throughout Latin America. Building on a collaborative research framework involving authors from several countries, this effort accounts for the increasing number of family business studies in Latin America. The authors explore diverse issues and processes within family businesses in the region.
[ca] Proposem que els conceptes i troballes de la Lingüística Teòrica han de comunicar-se amb l'ensenyament de la llengua, tant L1 com L2. En particular, pel que fa a l'ensenyament de la gramàtica, suggerim que els marcs de la Gramàtica Generativa (Chomsky, 1986, 1995, 2000) s'adoptin per a la descripció dels sistemes de llengua a l'escola, ja que ofereixen la base teòrica adequada, o sigui, d'una banda, l'existència de principis universals, comuns a totes les llengües naturals, i de l'altra, els paràmetres que els diferencien respecte de les seves característiques específiques. Considerant la diferenciació significativa en la descripció dels sistemes de llengua que apareixen en les gramàtiques descriptives/de referència de la llengua i, per tant, en l'ensenyament de la gramàtica que es troba als llibres de cursos de llengua estrangera, així com en els de primeres llengües, el nostre objectiu és superar aquesta discrepància (adoptant principis i conceptes bàsics de Gramàtica Generativa), de manera que l'ensenyament de la llengua/gramàtica adquireix un caràcter constant, sistemàtic i translingüístic. En aquest sentit, destaquem tres fenòmens representatius: a) la realització (o no) del subjecte pronominal, b) l'estructura de les clàusules i c) la formació de preguntes, en grec (L1), anglès (L2) i alemany (L3).

[en] In this paper we propose that the concepts and findings of Theoretical Linguistics should inform language teaching, for both L1 and L2. In particular, with respect to grammar teaching, we suggest that the Generative Grammar framework (Chomsky, 1986, 1995, 2000) should be adopted for the description of language systems at school, given that it offers the appropriate theoretical background, i.e. the existence of universal principles, on the one hand, common across all natural languages, and parameters, on the other, which differentiate them with respect to their specific characteristics. Taking into consideration the significant differentiation in the description of language systems, which appears in descriptive/reference grammars of languages and consequently in grammar teaching, found in first and foreign language course books, we aim to overcome this discrepancy (by adopting basic principles and concepts of Generative Grammar), so that language/grammar teaching acquires a uniform, systematic and cross-linguistic character. In this respect, we draw our attention to three representative phenomena, namely a) the realisation (or not) of the pronominal subject, b) clause structure and c) question formation, in Greek (L1), English (L2) and German (L3).
[ca] Aquest text segueix una genealogia feminista, des de la (re)visió i la seva dimensió efractiva, fins a la seva encarnació en uns ulls refractius. Aquesta inflexió exposa la dimensió corporal encarnada de les propostes teòriques recents i el seu èmfasi en la fragilitat i la interdependència mútua, que es visibilitza en un corpus narratiu de diversitat funcional, en una poètica que assenyala l'autoconsciència de la pèrdua d'una verticalitat hegemònica.

[en] This text follows a feminist genealogy, from the (re)vision and its effractive dimension, to its incarnation in refractive eyes. This inflection accounts for the bodily dimension embodied in recent theoretical proposals and their emphasis on fragility and mutual interdependence, which becomes visible in a narrative corpus of functional diversity, in a poetics that points to the self-awareness of the loss of a hegemonic verticality.
[ca] Aquest article pretén estudiar l'impacte del tutor d'ABP en els aprenentatges dels estudiants d'educació superior mitjançant la revisió dels estudis emprírics publicats. L'anàlisi es desenvolupa sobre tres eixos—el rendiment dels grups de treball; les seves dinàmiques i funcionament intern; i la percepció i el grau de satisfacció dels estudiants davant de la tutoria—, i es conclou amb una reflexió sobre el paper que hauria de jugar el tutor d'ABP d'acord amb la noció de "congruència cognitiva" d'H. G. Schmidt i J. H. Moust.

[en] The aim of this article is to study the impact of the problem-based learning tutor on higher-education students' learning via a review of the empirical studies published. The analysis follows three lines of study – the performance of workgroups, their dynamics and internal workings, and the students' perception and degree of satis-faction as regards tutoring – and concludes by reflecting on the role that the problem-based learning tutor should play according to Schmidt and Moust's notion of "cognitive congruence".
[ca] Centrant-se en la figura de Felip IV, l'article analitza el paper i la importància que tenien l'honor i la reputació en la concepció de la política de la Monarquia Hispànica, dins el marc de les seves actuacions a l'Europa del segle XVII. Donant a les accions dels individus, dins les estructures de l'època, un rol innegable, sorgeix la pregunta sobre com les percepcions, les imatges mentals i les idees dels individus influïen en el desenvolupament dels esdeveniments històrics. L'exemple de Felip IV ensenya clarament, primer, com la manera de veure el món i les idees d'un individu influïen, voluntàriament o involuntàriament, en un grau gens menyspreable en la política de la Monarquia Hispànica davant altres poders europeus, i segon, que la reputació i l'honor són dos factors que no es poden oblidar quan s'analitzen i s'avaluen històricament els esdeveniments i les actuacions polítiques de l'Edat Moderna.

[en] Focusing on Philip IV of Spain, this paper seeks to analyse the role and importance that honour and reputation had in the conceptualization of the policies of the Spanish monarchy, within the framework of its actions in 17th-century Europe. Regarding the actions of individuals, inside the historical structures of anera, as without any doubt significant, the question arises of how the perceptions, ideas and whole mindset of individuals has to be considered as equally important for the historical evolution. The example of Philip IV can show us, firstly, how the worldview and mindset of an individual could lead to actions which had, voluntarily or involuntarily, an undeniable influence on the policies of the Spanish monarchy in their relations with other European powers, and secondly, that the concepts of reputation and honour should not be forgotten when analysing and evaluating historical events and political actions of the Early Modern Era.