BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Fins no fa gaire, el reconeixement del dret a l'educació digital ha estat escàs i ple de dificultats. Aquestes complicacions no només han estat fruit de l'absència de regulació sinó també de la manca d'infraestructures i recursos necessaris per implementar-los efectivament entre el professorat i l'alumnat. La Llei orgànica 3/2018, de 5 de desembre, de protecció de dades personals i garantia dels drets digitals, recull, per primera vegada a Espanya, el dret a l'educació digital, no només com un dret sinó també com una eina capaç de contribuir a la qualitat de l'ensenyament i assegurar la integració de l'alumnat a la societat del coneixement i de la informació. La Llei implica l'Administració educativa en la implementació d'aquest dret, i li exigeix que inclogui la competència digital en el desenvolupament curricular. Així mateix, la norma també sol·licita que s'asseguri la formació del professorat per tal que adquireixi les competències i les habilitats necessàries per abordar amb èxit els processos d'aprenentatge digitals o en línia. Addicionalment, vincula la formació del professorat i de l'alumnat en l'ús i la seguretat dels mitjans digitals a la garantia dels drets fonamentals a Internet. Aquest article analitza el concepte d'educació digital, el dret a l'educació digital, els seus antecedents i el marc normatiu vigent a Espanya i Europa.

[es] sta hace muy poco, el reconocimiento del derecho a la educación digital ha sido escaso y lleno de dificultades. Estas complicaciones no solo han sido fruto de la ausencia de regulación sino también de la falta de infraestructuras y recursos necesarios para su efectiva implementación entre el profesorado y el alumnado. La Ley Orgánica 3/2018, de 5 de diciembre, de Protección de Datos Personales y garantía de los derechos digitales, recoge, por primera vez en España, el derecho a la educación digital, no solo como un derecho sino también como una herramienta capaz de contribuir a la calidad de la enseñanza y asegurar la integración del alumnado en la sociedad del conocimiento y de la información. La Ley implica a la Administración educativa en la implementación de este derecho, exigiéndole que incluya la competencia digital en el desarrollo curricular. Asimismo, la norma también solicita que se asegure la formación del profesorado con el fin de que adquiera las competencias y habilidades necesarias para abordar con éxito los procesos de aprendizaje digitales o en línea. Adicionalmente, vincula la formación del profesorado y del alumnado en el uso y seguridad de los medios digitales a la garantía de los derechos fundamentales en Internet. En este artículo se analiza el concepto de educación digital, el derecho a la educación digital, sus antecedentes y el marco normativo vigente en España y Europa.
[ca] A les pàgines següents es presenta una guia didàctica per abordar a les aules de Batxillerat un dels pocs films que tracta la penetració de la Il·lustració a Espanya i el conflicte social més significatiu que va marcar l'esdevenir del regnat de Carles III: Esquilache (1989). Aquest article tracta de presentar tots els seus entrebancs i s'interrelaciona amb el context en què es va produir: el segon centenari de la mort de Carles III i la consolidació de la democràcia al nostre país. Tal guia comprèn el conjunt d'activitats que es poden realitzar des de la història i història de l'art, d'acord amb les directrius de la recent les directrius de la Llei Orgànica 3/2020, de 29 de desembre, per la qual es modifica la Llei Orgànica 2/2006, de 3 de maig, dEducació (LOMLOE).

[es] En las páginas que siguen se presenta una guía didáctica con la que abordar en las aulas de Bachillerato uno de los pocos filmes que trata la penetración de la Ilustración en España y el conflicto social más significativo que marcó el devenir del reinado de Carlos III: Esquilache (1989). Este artículo trata de presentar todos sus entresijos y se interrelaciona con el contexto en que se produjo: el segundo centenario de la muerte de Carlos III y la consolidación de la democracia en nuestro país. Tal guía comprende el conjunto de actividades que se pueden realizar desde la historia e historia del arte, de acuerdo con las directrices de la reciente Ley Orgánica 3/2020, de 29 de diciembre, por la que se modifica la Ley Orgánica 2/2006, de 3 de mayo, de Educación (LOMLOE).
[ca] Aquest article tracta sobre les possibilitats que la creació d'experiències té en relació al desenvolupament empresarial i regional, gràcies a la tematització del sector turístic i la modificació intencional de l'entorn, tant cultural com natural. El paisatge caracteritza els espais en funció de la seva configuració territorial i també arquitectònica i urbana. Les estructures arquitectòniques, els esdeveniments i les activitats que impliquen la participació activa dels usuaris són la clau de l'èxit del disseny de les experiències amb un valor afegit, on les noves tecnologies ajuden a emfatitzar-ne l'impacte. Sigui com sigui, convertir els llocs en experiències tant pels residents com pels visitants.

[es] Este artículo trata sobre las posibilidades que la creación de experiencias tiene en relación al desarrollo empresarial y regional, gracias a la tematización del sector turístico y a la modificación intencional del entorno, tanto cultural como natural. El paisaje caracteriza los espacios en función de su configuración territorial y también arquitectónica y urbana. Las estructuras arquitectónicas, los eventos y las actividades que implican la participación activa de los usuarios son la clave del éxito del diseño de las experiencias con un valor añadido, donde las nuevas tecnologías ayudan a enfatizar su impacto. Sea como sea, convertir los lugares en experiencias tanto para los residentes como para los visitantes.
[ca] Davant la creixent identificació política de les dones amb el feminisme, han estat nombroses les crítiques des de l'escena sociopolítica espanyola, especialment el 2020 davant la polèmica referent al coronavirus i les manifestacions del 8M (Dia Internacional de la Dona). Aquesta nota de recerca pretén analitzar la profunditat d'aquest canvi identitari, observar les característiques sociodemogràfiques i polítiques que el defineixen, així com aprofundir en la valoració del 8M. Aquest estudi s'ha realitzat a través d'anàlisis descriptives i estadístiques amb les microdades del CIS. Els principals resultats revelen un increment de la identitat feminista, així com una important polarització de les feministes al voltant del vot, la valoració del 8M i les solucions davant de la desigualtat de gènere.

[es] Ante la creciente identificación política de las mujeres con el feminismo, han sido numerosas las críticas desde la escena sociopolítica española, especialmente el pasado 2020 ante la polémica referente al coronavirus y las manifestaciones del 8M (Día Internacional de la Mujer). Esta nota de investigación pretende analizar la profundidad de este cambio identitario, observar las características sociodemográficas y políticas que lo definen, así como profundizar en la valoración del 8M. Este estudio se ha realizado a través de análisis descriptivos y estadísticos con los microdatos del CIS. Los principales resultados revelan un incremento de la identidad feminista, así como una importante polarización de las feministas en torno al voto, la valoración del 8M y las soluciones ante la desigualdad de género.
[ca] Aquest article té com a objectiu recollir el punt de vista d'alguns participants sobre la trobada que el 26 de febrer del 2024 va tenir l'alumnat de l'assignatura de primer curs d'Antropologia de la Societat Contemporània (grup de tarda) amb membres del Projecte AFEX (Aprenem Famílies en Xarxa-Escola de Bambú) vinculat a Casa Àsia. L'article també pretén reflexionar sobre les possibilitats d'aprenentatge actiu i col·laboratiu en antropologia social que pot oferir una activitat com aquesta, així com deixar constància d'alguns dels debats i reflexions que vam tenir a l'aula. Escrit de forma col·laborativa per set persones, cap de les quals no havia participat mai en una activitat com aquesta, l'article no és un text estrictament acadèmic, sinó divulgatiu, amb reflexions que transiten entre la vivència personal, l'antropologia i la pedagogia, entre d'altres, i es focalitza estrictament en l'activitat duta a terme en el context de l'assignatura.

[es] Este artículo tiene como objetivo recoger el punto de vista de algunas participantes sobre el encuentro que el 26 de febrero del 2024 tuvo el alumnado de la asignatura de primer curso de Antropología de la Sociedad Contemporánea (grupo de tarde) con miembros del Proyecto AFEX (Aprenem Famílies en Xarxa-Escola de Bambú) vinculado a Casa Asia. El artículo también pretende reflexionar sobre las posibilidades de aprendizaje activo y colaborativo en antropología social que puede ofrecer una actividad como esta, a la vez que dejar constancia algunos de los debates y reflexiones que se llevaron a cabo en el aula. Escrito de forma colaborativa por siete personas, ninguna de las cuales no había participado nunca en una actividad como ésta, el artículo no es un texto estrictamente académico, sino divulgativo, con reflexiones que transitan entre la vivencia personal, la antropología y la pedagogía, entre otras, y se centra estrictamente en la actividad llevada a cabo en el contexto de la asignatura.
[ca] Des de finals de 2013 Ucraïna està vivint una greu crisi. Les tímides i preteses intencions de l'Executiu del país d'aproximar-se a la UE, han provocat un esclat de protestes, que amb el pas del temps han conduït al país a una guerra civil. La decisió del govern de no firmar un acord d'Associació amb la UE, i el posterior anunci d'un acord comercial amb Rússia, ha fet patent la participació d'un nou actor en el conflicte: Rússia. Aquest clima de tensió, de radicalització de les protestes i d'inestabilitat política, ha afavorit que la península de Crimea, de majoria pro-russa, convoqui un referèndum i posteriorment firmi un acord d'adhesió amb Rússia, país que intenta restaurar la seva influència a la regió.

[es] Desde finales de 2013 Ucrania está viviendo una grave crisis. Las tímidas y pretendidas intenciones del Ejecutivo del país de aproximarse a la UE, provocaron un estallido de protestas, que con el tiempo han desembocado en una guerra civil. La decisión del gobierno de no firmar un acuerdo de Asociación con la UE, y el posterior anuncio de un acuerdo comercial con Rusia, hizo visible la participación de un nuevo actor en el conflicto: Rusia Este clima de tensión, de radicalización de las protestas e inestabilidad política, ha favorecido que la península de Crimea, de mayoría prorusa, convoque un referéndum y posteriormente firme un acuerdo de adhesión con Rusia, país que intenta restaurar su influencia en la región.
[ca] Comprendre la relació entre María Zambrano i el cinema neorealista italià significa creuar la seva visió històrica, arrelada en el concepte d'intrahistòria: a partir de la idea de somni fins al paper de l'art popular, encarnada per personatges misericordiosos, per arribar a donar veu als marginats de la història.&nbsp;

[es] Comprender la relación entre María Zambrano y el cine neorrealista italiano significa cruzar su visión histórica, arraigada en el concepto de "intrahistoria": a partir de la idea de sueño hasta el papel del arte popular, encarnada por personajes misericordiosos, para llegar a dar voz a los marginados de la historia.
[ca] En aquest article es dibuixa una panoràmica de l'evolució demogràfica i territorial de la població local catalana al període 1900-2021 a partir de diferents escales geogràfiques: una primera que integra els 947 municipis catalans i, una altra, la derivada de la classificació DEGURBA que permet distingir els municipis rurals, les localitats i àrees semi-denses i les ciutats. Els objectius d'anàlisi seran: la despoblació de la Catalunya interior; la consolidació de la Regió Metropolitana de Barcelona gràcies als fluxos d'immigració de la resta d'Espanya; la desconcentració urbana després de l'ocàs de la migració interna; la massiva arribada de la immigració de l'estranger des del començament i del segle xxi i, finalment; els mecanismes de despoblació rural vinculats a l'envelliment. L'estudi d'aquests processos es durà a terme mitjançant l'aplicació de distintes tècniques estadístiques i d'anàlisi espacial que permetran identificar el paper de diferents factors de naturalesa geogràfica i demogràfica en aquestes evolucions.

[es] En este artículo se dibuja una panorámica de la evolución demográfica y territorial de la población local catalana en el periodo 1900-2021 a partir de diferentes escalas geográficas: una primera, que integra los 947 municipios catalanes, y, otra, la derivada de la clasificación DEGURBA, que permite distinguir los municipios rurales, las localidades y áreas semidensas y las ciudades. Los objetos de análisis serán: la despoblación de la Cataluña interior, la consolidación de la Región Metropolitana de Barcelona gracias a los flujos de inmigración del resto de España, la desconcentración urbana tras el ocaso de la migración interna, la llegada masiva de inmigrantes procedentes del extranjero desde inicios del siglo xxi y, finalmente, los mecanismos de despoblación rural vinculados al envejecimiento. El estudio de estos procesos se llevará a cabo mediante la aplicación de distintas técnicas estadísticas y de análisis espacial que permitirán identificar el papel de diferentes factores de naturaleza geográfica y demográfica en estas evoluciones.
[ca] Introducció: La docència compartida (DC) —dos professors ensenyant en un grup d'estudiants o aula— és presentada per la literatura com un instrument potent, tant per a l'atenció de l'alumnat, com per a la formació del professorat. Aquest estudi pretén conèixer algunes potencialitats i dificultats de la DC, tant en educació primària com a la universitat. Mètode: Es reparteix una mostra configurada amb 108 estudiants d'Educació en dos grups: un rep dues sessions de formació sobre DC mitjançant DC, i l'altre rep el mateix contingut, però sense utilitzar DC. S'opta per un disseny mixt, que combina un estudi quantitatiu, de disseny quasi-experimental amb grup de comparació, que hipotetitza millores en l'aplicació pre- i posttest d'un qüestionari sobre coneixements i actituds en DC; i un estudi qualitatiu, basat en l'anàlisi de les percepcions dels estudiants —mitjançant un qüestionari— i del professorat —mitjançant entrevistes¬. Resultats: Els resultats quantitatius confirmen la hipòtesi i l'estudi qualitatiu presenta les potencialitats que estudiants i professors veuen en la DC. Discussió: Els avantatges per a cada context adquireixen matisos diferents i, tot i les dificultats, especialment en el context universitari, els resultats indiquen la necessitat d'utilitzar la DC en la formació inicial del professorat.

[es] INTRODUCCIÓN. La docencia compartida (DC) —dos profesores enseñando en un grupo de estudiantes o aula— es un potente instrumento, tanto para la atención del alumnado, como para la formación del profesorado. Este estudio pretende conocer algunas potencialidades y dificultades de la DC, tanto en educación primaria como en la universidad. MÉTODO. Se reparte una muestra configurada por 108 estudiantes del Grado de Educación en dos grupos: uno que recibe dos sesiones de formación sobre DC a través de DC; y otro que recibe el mismo contenido, pero sin DC. Se opta por un diseño mixto, combinando un estudio cuantitativo con un diseño cuasiexperimental con grupo de comparación, que hipotetiza mejoras en la aplicación pretest y postest de un cuestionario sobre conocimiento y actitudes en DC; y un estudio cualitativo, basado en el análisis de las percepciones de los estudiantes (cuestionario) y del profesorado (entrevistas). RESULTADOS. Los resultados cuantitativos confirman la hipótesis y el estudio cualitativo aporta potencialidades que los estudiantes y los profesores ven en la DC. DISCUSIÓN. Las ventajas para cada contexto adquieren matices distintos y, a pesar de las dificultades, especialmente en el contexto universitario, los resultados indican la necesidad de utilizar la DC en la formación inicial del profesorado.
[ca] S'hi descriuen diferents experiències de recuperació territorial a partir de resistències al model de producció forestal de monocultiu, en comunitats maputxes lafquentxes a Tirua, al litoral sud de la regió del Bio-Bio, Xile. El valor que cobren les resistències ve determinat perquè, en el període comprès entre 1997 i 2014, la proporció de superfície comunal coberta per plantacions forestals es va incrementar del 33% al 45,4%. A través del treball desenvolupat en el terreny durant els últims quatre anys, ha estat possible rescatar històries de resistències en diferents comunitats, com ara la comunitat Kellgko, a la localitat de San Ramón; la comunitat Lorenzo Quintrileo, a la localitat de Quidico; la comunitat Milla Raye, a la localitat de Las Misiones, i per últim, la comunitat Alto Primer Agua

[es] Se describen diversas experiencias de recuperación territorial a partir de resistencias al modelo de producción forestal de monocultivo en comunidades mapuches lafkenches de Tirúa, en el litoral sur de la región del Bío-Bío, Chile. El valor que adquieren las resistencias está determinado por el hecho de que, en el periodo comprendido entre 1997 y 2014, la proporción de superficie comunal cubierta por plantación forestal aumentó de 33% a 45,4%. A través del trabajo desarrollado sobre el terreno durante los últimos cuatro años, ha sido posible rescatar historias de resistencias en distintas comunidades, como lo son la Comunidad Kellgko en la localidad de San Ramón, la Comunidad Lorenzo Quintrileo en la localidad de Quidico, Comunidad Milla Rayen en la localidad de Las Misiones y finalmente, Comunidad Alto Primer Agua.
[ca] Ricard Huerta, catedràtic d'universitat d'Educació Artística. Artista, docent i investigador de l'Institut de Creativitat i Innovacions Educatives a la Universitat de València, presenta una obra que involucra i convida el docent a gaudir de les arts des d'una visió pedagògica utilitzant noves estratègies a les aules d'educació primària. La creixent evolució de les arts en el nostre context tecnològic demana noves pràctiques que vinculin l'educació i l'art per crear entorns recents que donin resposta a les necessitats del professorat i l'alumnat actuals. Ens anima a submergir-nos en un espai que superi els límits del currículum tradicional amb aportacions més vigoroses i permeables mitjançant un concepte transformador: currículum vibrant.

[es] Ricard Huerta, además de catedrático de Universidad de Educación Artística, es también artista, docente e investigador del Instituto de Creatividad e Innovaciones Educativas en la Universitat de València, y presenta una obra que envuelve e invita al profesorado a disfrutar de las artes desde una visión pedagógica y desde el uso de nuevas estrategias en las aulas de educación primaria. La creciente evolución de las artes en nuestro contexto tecnológico demanda nuevas prácticas que vinculen la educación con el arte para crear entornos recientes que atiendan las necesidades del profesorado y del alumnado de hoy en día. Nos anima a sumergirnos en un espacio que supere los límites del currículum tradicional con aportaciones más vigorosas y permeables mediante un concepto transformador: el "currículum vibrante".
[ca] Quines implicacions té la moral individualista lligada al sistema polític en el que vivim? Quina és l'alternativa? En el present article s'analitzen de forma crítica els principis bàsics que integren la moralitat avui imperant: la llibertat negativa, els valors com quelcom merament relatiu, la societat com un contracte per a l'interès particular, etc. És necessari, doncs, recórrer a les arrels filosòfiques d'aquest conjunt de concepcions per tal de poder plantejar o aproximar- se a una alternativa substancial. L'objectiu de l'article és plantejar alguns fonaments de la moralitat actual (occidental) per entendre-la millor.

[es] ¿Qué implicaciones tiene la moral individualista ligada al sistema político en el que vivimos? ¿Cuál es la alternativa? En el presente artículo se analizan de forma crítica los prinicipios básicos que integran la moralidad hoy imperante: la libertad negativa, los valores como algo meramente relativo, la sociedad como un contrato para el interés particular, etc. Es necesario, pues, recurrir a las raíces filosóficas de este conjunto de concepciones por tal de poder plantear o aproximarse a una alternativa sustancial. El objetivo del artículo es plantear algunos fundamentos de la moralidad actual (occidental) para entenderla mejor.
[ca] El punitivisme en els seus començaments va ser abordat des d'una perspectiva polític penal. En la mateixa s'observa aquesta demanda punitiva per part dels ciutadans davant la tendència de polítiques més severes. En els últims anys, el punitivisme s'ha enfocat en altres àrees d'interès com els mitjans de comunicació, la sociologia i la psicologia. Malgrat tenir una extensa literatura acadèmica, aquest constructe presenta escasses recerques en l'àmbit psicològic. Una altra problemàtica trobada és la falta de consens en la seva conceptualització, la qual cosa dificulta la formació d'escales i la validació d'aquestes a causa de la seva complexa multidimensionalitat. S'han recol·lectat escales fiables i vàlides realitzades en diferents territoris. No obstant això, encara no es va realitzar l'adaptació d'una escala punitiva en el territori argentí. L'objectiu d'aquest treball va ser realitzar una revisió literària sobre el punitivisme, indagant la relació que posseeix la tendència punitiva amb les motivacions al càstig des d'una perspectiva psicològica.

[es] El punitivismo en sus comienzos fue abordado desde una perspectiva político penal. En la misma se observa esta demanda punitiva por parte de los ciudadanos ante la tendencia de políticas más severas. En los últimos años, el punitivismo se ha enfocado en otras áreas de interés como los medios de comunicación, la sociología y la psicología. A pesar de tener una extensa literatura académica, este constructo presenta escasas investigaciones en el ámbito psicológico. Es por ello que el objetivo de este trabajo fue indagar la relación que posee la tendencia punitiva con las motivaciones al castigo desde una perspectiva psicológica. Para ello, el presente trabajo consta de una revisión literaria, para la cual se utilizó información de diferentes repertorios, buscando una mirada global del punitivismo; y luego una puntualización en el contexto argentino. En conclusión, se ha encontrado extensa literatura sobre el punitivismo especializado sobre sus orígenes, metodologías y la relación de factores sociodemográficos en la tendencia punitiva. Sin embargo, con respecto a la relación existente entre el punitivismo y variables psicológicas; experiencias de victimización, los medios de comunicación y la necesidad de cierre cognitivo, las investigaciones al respecto tienden a ser escasas. Futuras investigaciones podrían relacionar el fenómeno del punitivismo relacionado con los aspectos psicológicos, como emocional y cognitivo, generando un conocimiento novedoso al territorio argentino.
[ca] Iacta&nbsp;Sociojurídica&nbsp;és una cooperativa d'advocades en la qual lluitem per a promoure, defensar i acompanyar a l'accés a drets de les persones i col·lectius

[es] Iacta Sociojurídica es una cooperativa de abogadas en la que luchamos para promover, defender y acompañar al acceso a derechos de las personas y colectivos