BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Després de l'esclat de la guerra siriana l'any 2011 diversos grups que es donen cita en el contenciós crearen les seues pròpies brigades femenines, aconseguint una rápida projecció internacional i un interès inusitat pels mitjans de comunicació de masses. Aquest article contribueix a explicar aquest augment sobtat de dones combatents dins del context del país àrab. Amb la qual cosa, es durà a terme una comparació entre els quatre principals grups que es donen cita a la guerra: Daesh, l'Exèrcit Lliure Sirià, les Unitats de Protecció Popular i les forces governamentals. L'article aborda la ideología de gènere d'aquestes organitzacions i explica les possibles raons que els han portat a comptar amb presència femenina a les seues files.

[es] Tras el estallido de la guerra siria en el año 2011 varios grupos que se dan cita en el contencioso crearon sus propias brigadas femeninas, consiguiendo una rápida proyección internacional y un interés inusitado por los medios de comunicación de masas. Este artículo contribuye a explicar este repentino aumento de mujeres combatientes dentro del contexto del país árabe. Para ello se llevará a cabo una comparación entre los cuatro principales grupos que se dan cita en la guerra: Daesh, el Ejército Libre Sirio, las Unidades de Protección Popular y las fuerzas gubernamentales. El artículo aborda la ideología de género de estas organizaciones y explica las razones que les han llevado a contar con presencia femenina en sus filas.
[ca] Tot basant-se en les matances ètniques de dimensions planetàries que van tenir lloc a Rwanda i que van suposar el retorn a l'etnocentrisme i a la intolerància davant la diversitat, el text analitza les possibilitats que la coexistència cultural i el diàleg poden obrir a la construcció de l'universalisme. L'article també posa l'atenció en el conflicte ètnic de Rwanda i en les lliçons apreses a partir d'aquest, com també en les perspectives de futur pel que fa a la reconciliació.

[es] Tomando como punto de partida las matanzas étnicas de dimensiones planetarias que tuvieron lugar en Rwanda y que supusieron el retorno al etnocentrismo y a la intolerancia ante la diversidad, el texto analiza las posibilidades que la coexistencia cultural y el diálogo pueden suponer para la construcción del universalismo. El artículo presta igualmente atención al conflicto étnico de Rwanda y a las lecciones aprendidas a partir de él, así como a las perspectivas de futuro en cuanto a la reconciliación.
[ca] En l'article s'analitza al col·lectiu Gràfica X Morritas sota els postulats teòrics de Scott (2008) en permetre la indagació de les dones en els processos històrics de les societats. La teoria va possibilitar l'enteniment de la posició que té l'agrupació dins del street art, així com les accions gràfiques que els ajuden a la construcció del seu paper en la història del moviment gràfic-de carrer de San Luís Potosí. El coneixement de les activitats de Gràfica X Morritas va ser possible a la realització d'entrevistes, la qual cosa va servir per a la comprensió del quefer artístic en els espais potosins. Es va concloure que l'agrupació elabora peces de paste up amb la finalitat d'exhibir el seu posicionament polític sobre la situació social que experimenten les dones en la societat potosina. Són actes contestataris de caràcter feminista que contribueixen a l'escriptura de la història del moviment de carrer pel fet que s'han erigit en actrius actives en la construcció de les seues pròpies estratègies discursives destinades al qüestionament públic de la violència contra les dones.

[es] En el artículo se analiza al colectivo Gráfica X Morritas bajo los postulados teóricos de Scott (2008) al permitir la indagación de las mujeres en los procesos históricos de las sociedades. La teoría posibilitó el entendimiento de la posición que tiene la agrupación dentro del street art, así como las acciones gráficas que les ayudan a la construcción de su papel en la historia del movimiento gráfico-callejero de San Luis Potosí. El conocimiento de las actividades de Gráfica X Morritas fue posible a la realización de entrevistas, lo cual sirvió para la comprensión del quehacer artístico en los espacios potosinos. Se concluyó que la agrupación elabora piezas de paste up con el fin de exhibir su posicionamiento político acerca de la situación social que experimentan las mujeres en la sociedad potosina. Son actos contestatarios de carácter feminista que contribuyen a la escritura de la historia del movimiento callejero debido a que se han erigido como actrices activas en la construcción de sus propias estrategias discursivas destinadas al cuestionamiento público de la violencia contra las mujeres.
[ca] Quan en març de 2020 es va decretar el confinament en Espanya, els centres educatius es van haver d'adaptar a aquest context. El present TFM té com a objectiu conèixer com aquesta situació excepcional va afectar la docència de l'últim curs d'infantil. Aquesta investigació es situa en el context de la ensenyança de llengües, l'ensenyament a distància i els seus tipus i la interacció docent-alumne. Mitjançant l'anàlisi dels testimonis de les mestres, s'analitzaran aspectes de la seva pròpia organització, l'evolució de les relacions professor-alumne, les vivències emocionals per les que han passat així com els beneficis i les limitacions de l'educació online per a l'alumnat d'infantil.

[es] Cuando en marzo de 2020 se decretó el confinamiento en España, los centros educativos se tuvieron que adaptar a este contexto. El presente TFM tiene como objetivo conocer cómo esta situación excepcional afectó a docencia del último curso de infantil. Esta investigación se sitúa en el contexto de la enseñanza de lenguas, la enseñanza a distancia y sus tipos y la interacción docente-alumno. Mediante el análisis de los testimonio de dos maestras, se analizan aspectos de su propia organización, la evolución de las relaciones profesoralumno, las vivencias emocionales por las que han pasado, así como las ventajas y desventajas de la educación online para el alumnado de infantil. El estudio de estos dos casos permite identificar cuestiones muy relevantes sobre lo que supone el aprendizaje online en los niños más pequeños.
[ca] El festival de Woodstock és un dels esdeveniments musicals més destacables, gràcies al seu simbolisme i transcendència tant històrica com cultural. El festival resumeix tota una època: la dècada de 1960., etapa clau en la història social dels Estats Units caracteritzada per l'explosió de la contracultura, el trencament generacional i la lluita per consolidar nous drets. Un període marcat per la lluita pels Drets Civils, l'ascens del feminisme, el sorgiment del moviment hippies i el moviment d'alliberació gai. Tots aquests canvis es mostren en el festival. Imatges i història van de la mà en aquest treball. Mitjançant les imatges recollides i la música, es mostra una alternativa a la forma d'analitzar o comprendre aquesta dècada tan convulsa. Elements artístics com un documental i les cançons ens permeten veure i sentir a través dels ulls i la veu d'aquesta generació inconformista. Com la utilització dels recursos audiovisuals permet completar els continguts dels llibres de text. Després, mitjançant l'anàlisi dels temes interpretats per alguns artistes s'aconsegueix indagar sobre les vertaderes sensacions i pensaments de la comunitat hippies.

[es] El festival de Woodstock es uno de los acontecimientos musicales más destacables, por su simbolismo y trascendencia tanto histórica como cultural. El festival resume toda una época: la década de 1960, etapa clave en la historia social de los Estados Unidos caracterizada por la explosión de la contracultura, la ruptura generacional y la lucha por consolidar nuevos derechos. Un periodo marcado por la lucha por los Derechos Civiles, el ascenso del feminismo, el surgimiento del el movimiento hippie y el movimiento de liberación gay. Todos estos cambios se muestran en el festival. Imágenes e historia van de la mano en este trabajo. A través de las imágenes recogidas y la música, se muestra una alternativa a la forma de analizar o comprender esta década tan convulsa. Elementos artísticos como un documental y las canciones nos permiten ver y sentir a través de los ojos y la voz de esa generación inconformista. Con la utilización de los recursos audiovisuales se llegan a complementar los contenidos de los libros de textos. Luego, mediante el análisis de los temas interpretados por algunos artistas se consigue indagar sobre las verdaderas sensaciones y pensamientos de la comunidad hippie.
[ca] En aquest número de kult-ur volem obrir una nestra a una veu popular, tangible i que resona ja a molts indrets del nostre planeta. Es tracta del consum conscient, de la producció conscient i de recuperar velles i potser també noves formes de relacionar-nos com a consumidors, productors i veins de les urbes de totes les mides, les de milions d'habitants i les de dues persones. Obrim un espai per a conèixer un poc, i de primera mà, el que comporta la Sobirania Alimentària amb una entrevista a Franscico Mata Rabasa, metge i membre i col·laborador de la Plataforma per la Sobirania Alimentària del País Valencià.

[es] En este número de kult-ur queremos abrir una ventana a una voz popular, tangible y que resuena ya en muchos lugares de nuestro planeta. Se trata del consumo consciente, de la producción cons- ciente y de recuperar viejas y quizás también nuevas formas de rela- cionarnos como consumidores, productores y vecinos de las urbes de todos los tamaños, las de millones de habitantes y las de dos personas. Abrimos un espacio para conocer un poco, y de primera mano, lo que conlleva la Soberanía Alimentaria con una entrevista a Franscico Mata Rabasa, médico y miembro y colaborador de la Plataforma per la Sobirania alimentària del País Valencia.
[ca] Durant la major part del segle xx, els estudis científics sobre la memòria assumien que les memòries eren immutables una vegada es consolidaven, tot i que podien perdre qualitat amb el pas del temps. Dades recents han revelat que les memòries, tot i estar ja consolidades, es tornen làbils durant la seua rememoració. Aquest descobriment implica que poden ser modificades i per tant emmagatzemades de nou amb aquestes modificacions. Aquestes investigacions obrin noves possibilitats d'intervenció en el camp del tractament de memòries emocionals resultants d'experiències traumàtiques, com ara el trastorn per estrés posttraumàtic. A més a més, dades experimentals indiquen que és possible utilitzar tant tractaments farmacològics com ara teràpies comportamentals.

[es] Durante la mayor parte del siglo xx, los estudios científicos sobre la memoria asumían que las memorias eran inmutables una vez se consolidaban, aunque podían perder calidad con el paso del tiempo. Datos recientes ha revelado que las memorias, a pesar de estar ya consolidadas, se vuelven lábiles durante su rememoración. Este descubrimiento implica que pueden ser modificadas y por tanto almacenadas de nuevo con estas modificaciones. Estas investigaciones abren nuevas posibilidades de intervención en el campo del tratamiento de memorias emocionales resultantes de experiencias traumáticas, como el trastorno por estrés postraumático. Además, resultados experimentales indican que es posible utilizar tanto tratamientos farmacológicos como terapias comportamentales.
[ca] Konzentrationslager té com a punt de partida la passió per la fotografia de l'artista Wences Rambla i el seu interès per una part fonamental i dolorosa de la història del segle xx: la que es va alimentar amb els camps de concentració nazis. A partir d'aquests, elabora la mostra fotogràfica que podem veure, centrada en tres d'aquests espais: Dachau, Sachsenhausen i Mauthausen.

[es] Konzentrationslager tiene como punto de partida la pasión por la fotografía del artista Wences Rambla y su interés por una parte fundamental y dolorosa de la historia del siglo xx: la que se alimentó con los campos de concentración nazis. A partir de estos, elabora la muestra fotográfica que podemos ver, centrada en tres de estos espacios: Dachau, Sachsenhausen y Mauthausen.
[ca] En el treball que presentem a continuació es realitza el disseny, implementació i valoració d'un programa d'educació emocional basat en una xiqueta amb Síndrome d e Williams en el Centre de Desenrotllament Infantil i Atenció Primerenca (CDIAT) de la Fundació Síndrome de Down (Castelló). Els instruments utilitzats per a l'arreplega de la informació han sigut entrevistes i proves estandarditzades. Els resultats obting uts després de la realització del programa han sigut favorables, ja que sap anomenar i reconéixer les emocions bàsiques i comprendre les reaccions produïdes per les emocions, regulant així el seu bloqueig emocional davant de les emocions negatives. Tot açò ha repercutit favorablement en la socialització amb els seus iguals, però és convenient continuar treballant sobre este aspecte.

[es] En el trabajo que presentamos a continuación se rea liza el diseño, implementación y valoración de un programa de educación emocional basado en una niña con Síndrome de Williams en el Centro de Desarrollo Infantil y Atención Temprana (CDIAT) de la Fundación Síndrome de Down (Castellón). Los instrumentos uti lizados para la recogida de la información han sido entrevistas y pruebas estandarizadas. Los resultados obtenidos tras la realización del programa han sido favorables, ya que sabe nombrar y reconocer las emociones básicas y comprender las reacciones produ cidas por las emociones, regulando así su bloqueo emocional ante las emociones negativas. Todo esto ha repercutido favorablemente en la socialización con sus iguales, pero es conveniente seguir trabajando sobre este aspecto.
[ca] L'educació al desenvolupament contempla l'educació en el pensament crític, el diàleg intercultural, la pau i la concepció de ciutadania. Aquest treball pretén aprofundir en l'ús de les metodologies d'orientació socràtica enteses com a eines facilitadores d'un aprenentatge orientat al desenvolupament des d'una perspectiva crítica i dialogant. En primer lloc, iniciarem el recorregut pel context històric i intel·lectual que envolta a Sòcrates, així com el mètode que va emprar. Seguirem la línia del desenvolupament de les noves interpretacions metodològiques de la filosofia d'inspiració socràtica, aprofundirem en tres de les propostes i elaborarem un programa educatiu dirigit a l'àmbit no forma, dividit en els blocs del concepte de ciutadania, el diàleg intercultural i la pau. Cadascun dels blocs serà treballat amb una de les tres metodologies seleccionades i assajos que hem considerat rellevants per a tractar cada qüestió.

[es] La educación al desarrollo contempla la educación en el pensamiento crítico, el diálogo intercultural, la paz y la concepción de ciudadanía. Este trabajo pretende ahondar en el uso de las metodologías de orientación socrática entendidas como herramientas facilitadoras de un aprendizaje orientado al desarrollo desde una perspectiva crítica y dialogante. En primer lugar, iniciaremos el recorrido por el contexto histórico e intelectual que rodea a Sócrates, así como el método que empleó. Seguiremos la línea del desarrollo de las nuevas interpretaciones metodológicas de la filosofía de inspiración socrática, ahondaremos en tres de las propuestas y elaboraremos un programa educativo dirigido al ámbito no forma, dividido en los bloques del concepto de ciudadanía, el diálogo intercultural y la paz. Cada uno de los bloques será trabajado con una de las tres metodologías seleccionadas y ensayos que hemos considerado relevantes para tratar cada cuestión.
[ca] L'estudi analitza el concepte de subvenció en el Dret de l'Organització Mundial del Comerç (OMC) i les discussions en la matèria en el context de la Ronda Doha. Aquesta anàlisi és contrastada amb les mesures de suport al crèdit a l'exportació a fi de determinar la seua compatibilitat amb el Dret de l'OMC.

[es] El estudio analiza el concepto de subvención en el Derecho de la Organización Mundial del Comercio (OMC) y las discusiones en la materia en el contexto de la Ronda Doha. Este análisis es contrastado con las medidas de apoyo al crédito a la exportación a fi n de determinar su compatibilidad con el Derecho de la OMC.
[ca] El Motu proprio de 1903, no sols te caràcter normatiu, sinó que proposa els mitjans que senten la base d'aquesta Instrucció, i on han de trobar tots, fidels i celebrants, un punt d'encontre per a la Música Litúrgica: les Scholae Cantorum. Pedrell (1841-1922) encapçalarà l'anomenada generació del Motu proprio i durant les següents dècades i amb diversos edictes i Congresos Nacionals s'estableix el model a seguir en el futur per a les Capelles de les diòcesis espanyoles. Però és en 1955, quan Pius XII, exposa i ordena de nou els aspectes que envolten la Música Sagrada i la litúrgia, en l'Encíclica Musicae sacrae on s'inclouen alguns aspectes que són realment innovadors. El Concili Vaticà II junt a un descens de les vocacions a Espanya i una nova Llei d'Educació de 1970 transforma també la funcionalitat i els ensenyaments als seminaris, entre els quals hi ha la música sagrada, que, materialment, desapareix.

[es] El Motu proprio de 1903, no solo tiene carácter normativo, sino que propone los medios que sientan la base de esta Instrucción, y donde tienen que encontrarse todos, fieles y celebrantes, un punto de encuentro para la Música Litúrgica: las Scholae Cantorum. Pedrell (1841-1922) estará al frente de una generación del Motu proprio y durante las siguientes décadas y a través de diversos edictos y Congresos Nacionales se establece el modelo a seguir en el futuro por las Capillas de las diócesis españolas. Pero es en 1955, cuando Pio XII, expone y ordena de nuevo los aspectos que envuleven la Música Sagrada y la liturgia, en la Encíclica Musicae sacrae donde se incluyen algunos aspectos que son realmente innovadores. El Concilio Vaticano II junto a un descenso de las vocaciones en España y una nueva Lei de Educación de 1970 transforma también la funcionalidad y las enseñanzas en los seminarios, entre los cuales está la música sagrada, que materialmente, desaparece.
[ca] Les Missions Interculturals és un projecte de participació comunitària en educació, cultura i desenvolupament local que té com a objectius contribuir a la consecució d'una societat inclusiva i fomentar el desenvolupament local. El present article és una descripció del procés viscut durant la primera edició del projecte, el qual ha tingut lloc en les poblacions de Vilanova d'Alcolea i Sant Mateu (Castelló, Espanya). Exposem, en primer lloc, els conceptes teòrics que han guiat tot el procés: l'educació inclusiva, la democràcia radical, l'aprenentatge cooperatiu, la interculturalitat i el nomadisme cultural. A continuació es descriuen les successives fases del projecte: diagnòstic local, sensibilització, intervenció i avaluació de l'experiència. En quant als resultats aconseguits, destaquem que tot el procés ha tingut un caràcter participatiu basat en el consens, s'ha contribuït a fomentar la participació ciutadana, alhora que s'han produït transformacions en la mirada dels participants al voltant de les problemàtiques locals. Finalment, en l'apartat dedicat a les conclusions, fem referència al fort component emocional que ha impregnat tot projecte i a les possibilitats d'internacionalització del mateix en el futur.

[es] Las Misiones Interculturales es un proyecto de participación comunitaria en educación, cultura y desarrollo local que tiene como objetivos contribuir a la consecución de una sociedad inclusiva y fomentar el desarrollo local. El presente artículo es una descripción del proceso vivido durante la primera edición del proyecto que ha tenido lugar en las poblaciones de Vilanova d'Alcolea y Sant Mateu (Castelló, España). Exponemos, en primer lugar, los conceptos teóricos que han guiado todo el proceso: la educación inclusiva, la democracia radical, el aprendizaje cooperativo, la interculturalidad y el nomadismo cultural. A continuación se describen las sucesivas fases del proyecto: diagnostico local, sensibilización, intervención y evaluación de la experiencia. En cuanto a los resultados conseguidos, destacamos que todo el proceso ha tenido un carácter participativo basado en el consenso, se ha contribuído a fomentar la participación ciudadana, al tiempo que se han producido transformaciones en la mirada de los participantes en torno a las problemáticas locales. Finalmente, en el apartado dedicado a las conclusiones, hacemos referencia al fuerte componente emocional que ha impregnado todo el proyecto y a las posibilidades de internacionalización del mismo en el futuro.
[ca] Aquest article fa un recorregut breu per descriure algunes aplicacions ceràmiques significatives als espais oberts. Aquest recorregut es realitza mitjançant un fil conductor cronològic: des de la gènesi de la tova primitiva en el paisatge neolític fins les actuacions actuals a l'àmbit artístic del Landart.

[es] El artículo realiza un breve recorrido descriptivo de algunas aplicaciones cerámicas significativas en los espacios abiertos. Esto lo hace bajo un hilo conductor cronológico: desde la génesis del primitivo adobe en el paisaje neolítico hasta las actuales actuaciones en el ámbito artístico del Landart.
[ca] La imatge monumental de la ciutat de Saguntum en època imperial és molt coneguda gràcies sobretot als estudis realitzats des de principis del segle passat. Avui dia disposem d'informació detallada sobre el seu urbanisme, una ciutat d'unes 60 hectàrees amb edificis públics de caràcter administratiu, d'espectacles, honorífics, etc. Comptem a més amb dades precises que informen de la planificació del viari, amb carrers enllosats flanquejats amb pòrtics, així com de la xarxa de clavegueram públic. Però faltava completar aquesta imatge de la ciutat amb l'estudi de les edificacions de caràcter privat, les domus. En aquest article tractarem de descriure les principals particularitats de l'arquitectura domèstica que, a Saguntum, caracteritza el manteniment de l'activitat constructiva a la ciutat al segle iii. Aquestes troballes aporten elements d'estudi nous per contextualitzar diversos aspectes d'una de les principals ciutats romanes del vessant mediterrani peninsular.

[es] La imagen monumental de la ciudad de Saguntum en época imperial es muy conocida gracias sobre todo a los estudios realizados desde principios del siglo pasado. Hoy en día, disponemos de información detallada acerca de su urbanismo, una ciudad de alrededor de 60 ha con edificios públicos de carácter administrativo, de espectáculos, honoríficos, etc. Contamos además con datos precisos que informan de la planificación del viario, con calles enlosadas flanqueadas con pórticos, así como de la red de alcantarillado público. Pero faltaba completar esta imagen de la ciudad con el estudio de las edificaciones de carácter privado, las domus. En este artículo vamos a tratar de describir las principales particularidades de la arquitectura doméstica que, en Saguntum, caracteriza el mantenimiento de la actividad constructiva en la ciudad en el siglo iii. Estos hallazgos aportan nuevos elementos de estudio para contextualizar diversos aspectos de una de las principales ciudades romanas de la vertiente mediterránea peninsular.