BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] El creixement exponencial de la intel·ligència artificial en la societat contemporània ha suscitat significatives interrogants en diversos àmbits, entre ells el sistema de justícia penal. La integració d'aquesta tecnologia en l'àmbit del Dret Penal promet oportunitats de transformació i modernització, però també planteja inquietuds sobre el seu potencial per a cometre delictes i la consegüent responsabilitat legal. Per tant, aquest tema ha adquirit una major rellevància a l'actualitat.

[es] El crecimiento exponencial de la inteligencia artificial en la sociedad contemporánea ha suscitado significativas interrogantes en diversos ámbitos, entre ellos el sistema de justicia penal. La integración de esta tecnología en el ámbito del Derecho Penal promete oportunidades de transformación y modernización, pero también plantea inquietudes sobre su potencial para cometer delitos y la consiguiente responsabilidad legal. Por lo tanto, este tema ha adquirido una mayor relevancia en la actualidad.
[ca] L'objectiu d'aquest article és revisar la dicotomia Welt-Umwelt mitjançant la qual Heidegger i Gehlen pretenen fonamentar la diferència ontològica entre animal i humà. A causa de la creença compartida per ambdós autors en l'especificitat ontològica de l'humà davant la de l'animal, tant Heidegger com Gehlen, malgrat les profundes divergències que marquen els seus respectius punts de vista, acaben assumint com a propi el clàssic punt de vista metafísic segons el qual només en la mesura en què s'exclou en l'home tot element d'animalitat es pot finalment assolir una definició apropiada de la seva essència. Sobre la base d'aquestes premisses, es durà a terme una crítica d'aquest plantejament teòric tal com es manifesta en Els conceptes fonamentals de la metafísica: món, finitud, solitud de Heidegger (1929-1930) i en L'home. La seva natura i la seva posició en el món de Gehlen (1940).

[es] El objetivo de este artículo es revisar la dicotomía Welt-Umwelt mediante la cual Heidegger y Gehlen pretenden fundamentar la diferencia ontológica entre animal y humano. Debido a la creencia compartida por ambos autores en la especificidad ontológica del humano frente a la del animal, tanto Heidegger como Gehlen, a pesar de las profundas divergencias que marcan sus respectivos puntos de vista, acaban asumiendo como propio el clásico punto de vista metafísico según el cual solo en la medida en que se excluye en el hombre todo elemento de animalidad se puede finalmente alcanzar una definición apropiada de su esencia. Sobre la base de estas premisas, se llevará a cabo una crítica de este planteamiento teórico tal como se manifiesta en Los conceptos fundamentales de la metafísica: mundo, finitud, soledad de Heidegger (1929-1930) y en El hombre. Su naturaleza y su lugar en el mundo de Gehlen (1940).
[ca] Amb abundants fonts dels Archives Nationales de París, aquest text tracta, a partir del cas del Faisceau, la relació de l'emergència del feixisme francès i del veterà de guerra com un subjecte polític tenint en compte tres eixos. Primerament, que el projecte feixista forma part d'un espai contrarevolucionari que, des de la victòria del Cartel, va intentar organitzar políticament els excombatents. Segonament, quin va ser el suport dels veterans de guerra en la construcció del partit feixista. Per últim, la quin pes van tenir els excombatents com a militància en la presa de decisions de la directiva. Aquests tres aspectes porten a replantejar la narrativa de la "brutalització" com a clau explicativa de l'ascens al feixisme.

[es] A partir de fuentes de los Archivos Nacionales de París, este texto aborda, tomando el caso del caso Faisceau, la relación entre la emergencia del fascismo francés y los veteranos de guerra como sujeto político a partir de tres ejes. En primer lugar, que el proyecto fascista forma parte de un espacio contrarrevolucionario que, desde la victoria del Cartel, intentó organizar políticamente a los veteranos. En segundo lugar, el apoyo de los veteranos de guerra en la construcción del partido fascista. Por último, hasta qué punto los antiguos soldados, como parte de la militancia, influían en la toma de decisiones del partido. Estos tres aspectos llevan a revisar la tesis del "embrutecimiento" como interpretación explicativa del ascenso al fascismo.
[ca] En l'actualitat l'ús de robots està cada vegada més present en la vida quotidiana, des de robots d'ús habitual per a tasques domèstiques (per exemple Roomba Vacuum Cleaning) fins robots industrials que realitzen tasques complexes o repetitives substituint el treball humà i a més estan apareixent robots humanoides que ajuden a les persones dependents. En el present article es presenta un cas real de la programació d'un robot autònom; des de l'acoblament maquinari fins l'automatització mitjançant el programari ROS (Robot Operating System).

[es] En la actualidad el uso de robots está cada vez más presente en la vida cotidiana, desde robots de uso habitual para tareas domésticas (por ejemplo Roomba Vacuum Cleaning) hasta robots industriales que realizan tareas complejas o repetitivas sustituyendo el trabajo humano y además están apareciendo robots humanoides que ayudan a las personas dependientes. En el presente artículo se presenta un caso real de la programación de un robot autónomo; desde el ensamblado hardware hasta la automatización a través del software ROS (Robot Operating System).
[ca] Anàlisi de l'alimentació a través dels llibres de despeses d'un convent al final del segle XVII. Valoració de les eines utilitzades en la cuina; els productes i les espècies; les begudes, els dolços i el tabac. S'avalua l'alimentació com a jerarquia, en les festes i amb els malalts. I també com a resultat del medi ecològic.

[es] Análisis de la alimentación a través de los libros de gastos de un convento a fines del siglo XVII. Valoración de los utensilios utilizados en la cocina; los productos y especias; las bebidas, dulces y tabaco. Se evalúa la alimentación como jerarquía, en las fiestas y con los enfermos. Y también como resultado del medio ecológico.
[ca] L'article analitza les polítiques de comunicació de diversos països que regulen el contingut de la ràdio i les noves plataformes digitals sonores. Estudia les quotes de contingut local a la ràdio tradicional i com les noves regulacions s'adapten a les noves tecnologies, com ara els altaveus intel·ligents i els sistemes multimèdia dels automòbils. La metodologia inclou una anàlisi documental i comparativa de països com França, Canadà, Regne Unit i Austràlia. Revisa la regulació de plataformes com Spotify i Apple Music, i ofereix recomanacions per evitar el poder excessiu per part d'aquests nous intermediaris. Finalment, planteja diferents opcions per mantenir un equilibri en la diversitat de contingut sonor

[es] El artículo analiza las políticas de comunicación de varios países que regulan el contenido de la radio y las nuevas plataformas digitales sonoras. Estudia las cuotas de contenido local en la radio tradicional y de qué forma se adaptan las nuevas regulaciones a las nuevas tecnologías, como los altavoces inteligentes y los sistemas multimedia de los automóviles. La metodología incluye un análisis documental y comparativo de países como Francia, Canadá, Reino Unido y Australia. Revisa la regulación de plataformas como Spotify y Apple Music, ofreciendo recomendaciones para evitar el poder excesivo de estos nuevos intermediarios. Por último, ofrece diferentes opciones para mantener un equilibrio en la diversidad de contenido sonoro.
[ca] El projecte que es tracta en aquest document va sobre el desenvolupament d'una solució a un problema real que es troben els directors i coordinadors de cada un dels centres docents, la qual es la generació i gestió dels horaris escolars de cada professor i de cada grup d'alumnes. S'ofereix una possible solució que permeti facilitar i agilitzar aquesta tasca mitjançant una aplicació web. En l'article es presenta i s'explica aquesta solució, començant amb el primer estudi que es realitza, el disseny de l'aplicació que es fa a partir de les conclusions extretes del estudi, el desenvolupament del sistema i els resultats que s'aconsegueixen.

[es] El proyecto que se trata en este documento va sobre el desarrollo de una solución a un problema real que se encuentran los directores y coordinadores de cada uno de los centros docentes, la cual es la generación y gestión de los horarios escolares de cada profesor y de cada grupo de alumnos. Se ofrece una posible solución que permita facilitar y agilizar esta labor mediante una aplicación web. En el artículo se presenta y se explica esta solución, empezando con el primer estudio que se realiza, el diseño de la aplicación que se hace a partir de las conclusiones extraídas del estudio, el desarrollo del sistema y los resultados que se consiguen.
[ca] El morrut de les palmeres, R. ferrugineus, està actualment considerat com la plaga més perjudicial de les palmeres ja que la seva infestació produeix, de forma comuna, la seva mort. Des de la seva instal·lació en els països de la conca mediterrània, en els últims anys, són milers les palmeres que han mort degut a la plaga. La ràpida dispersió que s'ha produït de l'insecte així com la difícil detecció en els períodes primerencs de les infestacions fa que el R. ferrugineus posi en perill ecosistemes naturals de palmeres així com hàbitats rurals i urbans amb un ús ornamental d'aquestes plantes. És necessari desenvolupar estudis que permetin un millor coneixement del comportament d'aquest insecte així com, aquelles característiques intrínseques de la palmeres i variables externes que afavoreixen la instauració del coleòpter i, per tant, noves metodologies pel seu control.

[es] El picudo rojo de las palmeras, R. ferrugineus, está actualmente considerado como la plaga más perjudicial de las palmeras ya que su infestación produce, de forma común, su muerte. Desde su instalación en los países de la cuenca mediterránea, en los últimos años, son miles las palmeras que han muerto debido a la plaga. La rápida dispersión que se ha producido del insecto así como, la difícil detección en los períodos tempranos de las infestaciones hace que el R. ferrugineus ponga en peligro ecosistemas naturales de palmeras así como, hábitats rurales y urbanos con un uso ornamental de estas plantas. Es necesario desarrollar estudios que permitan un mejor conocimiento del comportamiento de este insecto así como, aquellas características intrínsecas de la palmeras y variables externas que favorecen la instauración del coleóptero y, por tanto, nuevas metodologías para su control.
[ca] En quin grau s'apliquen a la feina les habilitats adquirides en una formació virtual impartida per l'empresa? Es pot evitar que aquesta formació tingui una baixa transferència abans de posar-la en marxa? Com es pot millorar aquesta transferència? Investigadores de la UAB i la UDIMA han abordat aquestes i altres qüestions en un estudi que aporta eines clau per avançar cap a un sistema europeu de formació al món laboral més efectiu.

[es] ¿En qué grado los trabajadores aplican las habilidades adquiridas en una formación virtual impartida por su empresa en su puesto de trabajo? ¿Se puede evitar previamente que esta formación tenga una baja transferencia? ¿Se puede mejorar? Investigadoras de la UAB y la UDIMA han abordado estas y otras cuestiones en un estudio en el que aportan herramientas clave para avanzar hacia un sistema europeo de formación en el mundo laboral más efectivo.
[ca] Aquest projecte tracta d'un pla de comunicació per a la fundació Amics de la Gent Gran, una organització que treballa per a solucionar la solitud i marginació social de les persones grans. El pla de comunicació s'estructura a partir d'accions de Relacions Públiques i accions publicitàries i de màrqueting que permeten una comunicació òptima de les primeres.

[es] Este proyecto consiste en un plan de comunicación para la fundación Amigos de los mayores, una organización que trabaja para solucionar la soledad y marginación social de los ancianos. El plan de comunicación se estructura a partir de acciones de Relaciones Públicas y acciones publicitarias y de marketing que permiten una comunicación óptima de las primeras.
[ca] El projecte realitza una visió general de les xarxes socials que existeixen actualment a Internet i analitza detalladament les característiques de set xarxes molt importants (Facebook, Twitter, LinkedIn, V Kontakte, MySpace, Tuenti, Flickr) amb l'únic objectiu de facilitar a l'usuari habitual la millor selecció pels seus interessos.

[es] El proyecto proporciona una visión general de las redes sociales que existen actualmente en Internet y analiza detalladamente las características de siete redes muy importantes (Facebook, Twitter, LinkedIn, V Kontakte, MySpace, Tuenti, Flickr) con el único objetivo de facilitar al usuario habitual la mejor selección para sus intereses.
[ca] L'objectiu d'aquest article és presentar l'experiència d'aula resultant a partir de la proposta didàctica "La 'gramàtica' d'unitats no gramaticals: el paràgraf i el text". Aquest article analitza com l'autora busca treballar a les aules de secundària el concepte d'estructura informativa per millorar les habilitats escrites. Es divideix la proposta en un apartat dedicat a la presentació del concepte teòric i la proposta didàctica. Aquest article reflecteix, mitjançant l'experiència a l'aula, si s'ha aconseguit l'objectiu de millorar la competència escrita mitjançant aspectes concrets de la gramàtica de l'espanyol prenent com a base el concepte teòric de l'estructura informativa de l'oració.

[es] El objetivo de este artículo es presentar la experiencia de aula resultante a partir de la propuesta didáctica "La gramática de unidades no gramaticales: el párrafo y el texto". En este artículo se analiza cómo la autora busca trabajar en las aulas de secundaria el concepto de estructura informativa para mejorar las habilidades escritas. Se divide la propuesta en un apartado dedicado a la presentación del concepto teórico y la propuesta didáctica en sí. Este artículo refleja, a través de la experiencia en el aula, si se ha conseguido el objetivo de mejorar la competencia escrita a través de aspectos concretos de la gramática del español tomando como base el concepto teórico de la estructura informativa de la oración.
[ca] Nota Mental és un pòdcast narratiu que combina dues de les temàtiques que més m'apassionen: la música i la salut mental. El projecte té el principal objectiu de conèixer diversos trastorns mentals i la manera en què la música pot servir com a teràpia. El capítol pilot parla sobre la depressió i ofereix dues mirades i perspectives: la d'una persona que ha patit depressió i la d'una psicòloga experta en teràpia per a músics. També s'analitzen les lletres de dues cançons que parlen sobre aquest trastorn.

[es] Nota Mental es un podcast narrativo que combina dos de las temáticas que más me apasionan: la música y la salud mental. El proyecto tiene el principal objetivo de conocer varios trastornos mentales y la forma en que la música puede servir como terapia. El capítulo piloto habla sobre la depresión y ofrece dos miradas y perspectivas: la de una persona que ha sufrido depresión y la de una psicóloga experta en terapia para músicos. También se analizan las letras de dos canciones que hablan sobre ese trastorno.
[ca] El càncer de pròstata és el tipus de càncer més freqüent que afecta a la població masculina. El mètode diagnòstic utilitzat actualment és la detecció en sèrum de PSA (antigen prostàtic específic), el tacte rectal i la posterior biòpsia en cas de sospita. El PSA, però, és poc específic i s'acaben prescrivint biòpsies innecessàries. Investigadors de la UAB han proposat la utilització d'un nou marcador en orina per a la detecció del cancer de pròstata, el PSGR. Els resultats obtinguts per aquest nou marcador s'assimilen a PCA3, marcador ja conegut i utilitzat actualment per a la detecció del càncer de pròstata en orina. Ambdós marcadors, juntament amb els mètodes d'screening actuals (PSA i tacte rectal) augmenten considerablement l'especificitat de la detecció del càncer de pròstata prèvia a la biòpsia.

[es] El cáncer de próstata es el tipo de cáncer más frecuente que afecta a la población masculina. El método diagnóstico utilizado actualmente es la detección en suero de PSA (antígeno prostático específico), el tacto rectal y la posterior biopsia en caso de sospecha. El PSA, sin embargo, es poco específico y se terminan prescribiendo biopsias innecesarias. Investigadores de la UAB han propuesto la utilización de un nuevo marcador en orina para la detección del cáncer de próstata, el PSGR. Los resultados obtenidos con este nuevo marcador se asimilan a PCA3, marcador ya conocido y utilizado actualmente para la detección del cáncer de próstata en orina. Ambos marcadores, junto con los métodos de screening actuales (PSA y tacto rectal) aumentan considerablemente la especificidad de la detección del cáncer de próstata previa a la biopsia.
[ca] En el context de l'estudi de les continuïtats i mutacions en l'execució penal femenina a l'Estat espanyol al segle XXI, en el present article es pretén abordar la forma que adopten en l'actualitat determinats trets històricament presents en l'empresonament femení. Per a aquest exercici, s'ha pres com a estudi de cas els denominats Mòduls de Respecte (MdR), amb presència de dones en tres centres penitenciaris. La metodologia emprada en la recerca ha estat de tall qualitatiu i s'ha concretat essencialment en l'observació directa no participant i més de cent entrevistes a dones empresonades i a professionals d'equips tècnics i directius, així com a responsables i exresponsables polítics d'institucions penitenciàries. Mitjançant l'anàlisi de les dinàmiques quotidianes i pràctiques dels MdR de dones, l'article demostra la pervivència d'un model de domesticitat reforçat ("estratègia de la redomesticitat") que, sobre la base d'un enfortiment de les pautes de vigilància i control, no fa més que perpetuar un tractament diferencial i més dur per a les dones empresonades. Aquest model interacciona, en el context de les formes de penalitat neoliberal, amb certs mecanismes de reconstrucció de les identitats, la qual cosa provoca mutacions que apunten cap a formes més subtils d'aplicació del càstig en els sistemes penitenciaris contemporanis.

[es] En el contexto del estudio de las continuidades y mutaciones en la ejecución penal femenina en el Estado español en el siglo XXI, en el presente artículo se pretende abordar la forma que adoptan en la actualidad determinados rasgos históricamente presentes en el encarcelamiento femenino. Para este ejercicio, se ha tomado como estudio de caso los denominados Módulos de Respeto (MdR), con presencia de mujeres en tres centros penitenciarios. La metodología empleada en la investigación ha sido de corte cualitativo y se ha concretado esencialmente en la realización de observación directa no participante y más de cien entrevistas a mujeres encarceladas y a profesionales de equipos técnicos y directivos, así como a responsables y exresponsables políticos de instituciones penitenciarias. Mediante el análisis de las dinámicas cotidianas y prácticas de los MdR de mujeres, el artículo demuestra la pervivencia de un modelo de domesticidad reforzado ("estrategia de la redomesticidad") que, sobre la base de un fortalecimiento de las pautas de vigilancia y control, no hace más que perpetuar un tratamiento diferencial y más duro para las mujeres encarceladas. Este modelo interacciona, en el contexto de las formas de penalidad neoliberal, con ciertos mecanismos de reconstrucción de las identidades, lo que provoca mutaciones que apuntan hacia formas más sutiles de aplicación del castigo en los sistemas penitenciarios contemporáneos.
[ca] La crisi econòmica i financera afecta intensament la vida quotidiana de les famílies i la infància a Catalunya. Utilitzant una metodologia de tipus qualitatiu, s'estudia el tractament d'aquest tema en els principals informes especialitzats i la premsa. Aquesta aproximació documental es complementa amb entrevistes a persones expertes de l'àmbit educatiu sobre la seva percepció del fenomen. S'observa que cada cop més famílies viuen situació de pobresa i vulnerabilitat. Les escoles i altres espais educatius viuen canvis significatius i s'hi adapten. Les famílies incrementen l'acompanyament dels infants a les escoles i redistribueixen tasques de la llar i de cura de la família entre el seus membres. Les entitats d'atenció social veuen disminuir els recursos mentre les demandes augmenten i es diversifiquen. Aquests efectes de la crisi no són iguals per a tota la població, ni a tot arreu. Es pretén analitzar aquestes diferències socials i espacials incorporant-hi una perspectiva de gènere

[es] La crisis económica y financiera afecta intensamente la vida cotidiana de las familias y la infancia de Cataluña. Utilizando una metodología de tipo cualitativo, se estudia cómo se trata este tema en los principales informes especializados y la prensa. Esta aproximación documental se complementa con entrevistas a personas expertas del ámbito educativo sobre su percepción del fenómeno. Se observan cada vez más familias que viven situaciones de pobreza y vulnerabilidad. Las escuelas y otros espacios educativos viven cambios significativos y se adaptan a ellos. Las familias incrementan su tarea de acompañamiento en las escuelas y redistribuyen las tareas del hogar y del cuidado de la familia. Las entidades de atención social ven disminuir los recursos mientras las demandas aumentan y se diversifican. Estos efectos de la crisis no son iguales para toda la población, ni en todos los lugares. Se pretende analizar estas diferencias sociales y espaciales incorporando una perspectiva de género
[ca] L'objectiu d'aquest article és analitzar el problema força desconcertant que planteja el tractament del romaní comú š (i també d'un anterior ž, en els poquíssims exemples d'aquest so) en els dialectes (para-)romanís ibèrics. Centrarem l'atenció en els dialectes (para-)romanís en contacte amb llengües romàniques. Les dades del romaní basc seran deixades per a una recerca posterior.

[es] El objetivo de este artículo es analizar el problema bastante desconcertante que plantea el tratamiento del romaní común š (y también de un anterior ž, en los escasísimos ejemplos de este sonido) en los dialectos (para-)romanís ibéricos. Centraremos la atención en los dialectos (para-)romanís en contacto con lenguas románicas. Los datos del romaní vasco se dejarán para una investigación posterior.