[ca] En aquesta dissertació, ens acostem a tres línies úniques de la literatura de crowdfunding. En el primer capítol, desenvolupem un model teòric que avalua el finançament òptim de l'emprenedor i l'elecció de llançament a l'triar entre crowdfunding basat en recompenses i finançament de deute. Contràriament a la literatura anterior, vam mostrar que quan s'utilitza el crowdfunding basat en recompenses, l'estratègia òptima de fixació de preus de l'empresari implica comprometre amb el preu minorista futur durant la campanya de crowdfunding i que aquesta estratègia òptima única implica recompensar els patrocinadors amb un descompte en relació amb els futurs clients minoristes. A l'triar entre finançament de deute i crowdfunding basat en recompenses, vam mostrar que no hi ha una estratègia òptima única. L'estratègia òptima dependria dels requisits de capital de el projecte i la taxa d'interès vigent. Vam descobrir que els projectes amb requisits de capital més baixos preferiran llançar-mitjançant crowdfunding, ja que no necessiten apartar-se dels preus òptims de crowdfunding. Mentre que per requisits de capital més alts, l'estratègia òptima depèn dels nivells de taxa d'interès. En el segon capítol, ens vam separar de l'anàlisi clàssica dels motius no financers en el crowdfunding basat en recompenses i investiguem com els empresaris poden incentivar financerament als patrocinadors per millorar el rendiment de la campanya. Mostrem específicament com es pot utilitzar l'estratègia de fixació de preus de l'emprenedor per indicar la qualitat de el projecte i la recompensa financera que reben els patrocinadors en relació amb els clients minoristes. El nostre estudi implica l'anàlisi de dos senyals costoses, compromís de preu i descompte, i un senyal sense cost, el nombre de classes de recompensa. Els nostres resultats mostren que l'ús de l'compromís de preus i el descompte per part de l'emprenedor està positivament associat amb l'exercici de la campanya. El nombre de classes de recompensa exhibeix una relació similar amb el rendiment de l'crowdfunding. No obstant això, destaquem que els senyals no funcionen de manera aïllada i que, en presència dels senyals costoses, l'efecte del senyal sense cost es debilita. Això proporciona suport addicional per l'argument que quan els senyals costoses i sense cost interactuen, els patrocinadors donen prioritat a les primeres. El tercer capítol d'aquesta tesi amplia la literatura incipient sobre el crowdfunding en sèrie a l'tenir en compte la dimensió contextual de les campanyes a la plataforma, prèviament descurada. Investiguem els efectes dels contextos canviants (indústria i / o ubicació geogràfica) en el rendiment de la campanya. Presumim de canviar el context afectarà negativament el resultat de la campanya, ja que parteix de el coneixement adquirit de campanyes anteriors és específic de l'context. A més, postulem que els emprenedors amb un major nivell d'experiència en crowdfunding estan en millors condicions per fer generalitzacions a partir de l'experiència prèvia i aplicar-les a diferents contextos, de manera que pateixen menys els canvis en els contextos. Una anàlisi empírica de l'univers de crowdfunders en sèrie en Kickstarter recolza les nostres hipòtesis. A més, vam mostrar que canviar el context després de l'fracàs afegeix una capa de complexitat que intensifica la relació negativa entre canviar el context i el resultat de la campanya.

[en] In this dissertation, we approach three unique strands of the crowdfunding literature. In the first chapter, we develop a theoretical model evaluating the entrepreneur's optimal financing and launching choice when choosing between reward-based crowdfunding and debt financing. Contrary to previous literature, we show that when using reward-based crowdfunding, the entrepreneur's optimal pricing strategy involves committing to the future retail price during the crowdfunding campaign and that this unique optimal strategy involves rewarding backers with a discount relative to future retail customers. When choosing between debt financing and reward-based crowdfunding, we show that there is no unique optimal strategy. The optimal strategy would depend on the project capital requirements and the prevailing interest rate. We find that projects with lower capital requirement will prefer to launch via crowdfunding since they do not need to diverge away from the optimal crowdfunding prices. Whereas for higher capital requirements, the optimal strategy depends on the interest rate levels. In the second chapter, we diverge from the classical analysis of non-financial motives in reward-based crowdfunding and investigate how entrepreneurs can financially incentivize backers in order to improve campaign performance. We specifically show how the entrepreneur's pricing strategy can be used to signal the project's quality and the financial reward that backers receive relative to retail customers. Our study involves the analysis of two costly signals, price commitment and discount, and a costless signal, the number of reward classes. Our results show that the use of price commitment and discount by the entrepreneur is positively associated with the campaign performance. The number of reward classes exhibits a similar relationship with crowdfunding performance. However, we highlight that signals do not work in isolation and that in the presence of the costly signals, the effect of the costless signal is weakened. This provides additional support for the argument that when costly and costless signals interact, backers prioritize the former. The third chapter of this thesis extends the nascent literature on serial crowdfunding by accounting for the previously neglected contextual dimension of campaigns on the platform. We investigate the effects of changing contexts (industry and/or geographic location) on the campaign performance. We hypothesize that changing context will adversely affect the campaign outcome as some of the acquired knowledge from previous campaigns is context-specific. Moreover, we posit that entrepreneurs with higher level of crowdfunding experience are better able to make generalizations from previous experience and apply them to different contexts such that they suffer less from changing contexts. An empirical analysis of the universe of serial crowdfunders on Kickstarter provides support for our hypotheses. We additionally show that changing context following failure adds a layer of complexity which intensifies the negative relationship between changing context and campaign outcome.