BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Els estudiants d'Educació de la Universitat d'Alacant han de cursar una assignatura de llengua d'ús en el primer any de grau per a assolir un B2. Malgrat que els estudis de català són obligatoris en els territoris tradicionalment catalanoparlants al llarg del sistema educatiu, el context sociolingüístic, els fluxos migratoris i la pèrdua de la transmissió generacional de la llengua compliquen l'objectiu d'aconseguir aquesta competència lingüística; a aquesta situació, cal afegir-hi que una part important de l'alumnat prové de zones castellanoparlants en què no hi ha obligatorietat de la matèria en tots els cicles. Per aquest motiu, ens plantegem si l'acostament metodològic com a L1 és l'únic apropiat o si és més convenient combinar-lo amb el tractament de la llengua com una L2. En aquest sentit, a partir de les mancances observades, proposem una anàlisi sobre com l'ús de les TIC pot ajudar els alumnes a millorar en l'adquisició del requisit lingüístic, especialment pel que fa als que perceben el català com a L2.

[es] Los estudiantes de Educación de la Universidad de Alicante tienen que cursar una asignatura de lengua de uso en el primer año de grado para lograr un B2. A pesar de que los estudios de catalán son obligatorios en los territorios tradicionalmente catalanohablantes a lo largo del sistema educativo, el contexto sociolingüístico, los flujos migratorios y la pérdida de la transmisión generacional de la lengua complican el objetivo de conseguir esta competencia lingüística; a esta situación, hay que añadir que una parte importante del alumnado proviene de zonas castellanohablantes en las que no hay obligatoriedad de la materia en todos los ciclos. Por este motivo, nos planteamos si el acercamiento metodológico como L1 es el único apropiado o si es más conveniente combinarlo con el tratamiento de la lengua como una L2. En este sentido, a partir de las carencias observadas, proponemos un análisis sobre cómo el uso de las TIC puede ayudar a los alumnos a mejorar en la adquisición del requisito lingüístico, especialmente con respecto a los que perciben el catalán como L2.
[ca] Edició crítica, acompanyada d'un estudi preliminar, de la traducció catalana de la Visio Ludovici de Francia, una obra escrita en llatí en la segona meitat del s. XIV pel frare franciscà Taddeo dei Gualandi, a partir del testimoni del cavaller Louis de Auxerre, que s'emmarca en la rica tradició de relats vinculats amb el Purgatori irlandès configurada, sobretot, amb el Tractatus de Purgatorio Sancti Patricii d'H. de Saltrey. El descobriment d'una nova còpia de la versió catalana ens ha permès millorar les dues edicions anteriors (Miquel i Planas 1914 i Teulats 2011), a més, a partir de la comparació dels dos manuscrits conservats en català amb els diversos testimonis del text llatí i amb les dues versions de la traducció italiana del s. XV, fem algunes aportacions sobre la transmissió d'aquesta visio, una narració amb voluntat catequètica, reflex de l'imaginari medieval relacionat amb el més enllà.

[es] Presentamos la edición crítica, acompañada de un estudio preliminar, de la traducción catalana de la Visio Ludovici de Francia, una obra escrita en latín en la segunda mitad del s. XIV por el fraile franciscano Taddeo dei Gualandi, a partir del testimonio del caballero Louis de Auxerre, que se enmarca en la rica tradición de relatos vinculados con el Purgatorio irlandés configurada, sobre todo, con el Tractatus de Purgatorio Sancti Patricii de H. de Saltrey. El descubrimiento de una nueva copia de la versión catalana nos ha permitido mejorar las dos ediciones anteriores (Miquel i Planas 1914 y Teulats 2011), además, a partir de la comparación de los dos manuscritos conservados en catalán con los diversos testimonios del texto latino y con las dos versiones de la traducción italiana del s. XV, hacemos algunas aportaciones sobre la transmisión de esta Visio, una narración con voluntad catequética, reflejo del imaginario medieval relacionado con el Más Allá.
[ca] S'inclou en aquest ítem la ressenya del llibre D'una festa que canta. La Festa d'Elx entre els segles XX i XXI (2017) de l'escriptor Gaspar Jaén i Urban. S'hi subratlla el valor d'aquest conjunt de textos que abasta des del 1983 fins al 2010 sobre la Festa d'Elx o Misteri d'Elx i es reflexiona sobre la història contemporània del drama sacrolíric il·licità i el seu reflex en l'obra literària i assagística de Gaspar Jaén, d'arrel popular o tradicional.

[es] Se incluye en este ítem la reseña del libro "D'una festa que canta. La Festa d'Elx entre els segles XX i XXI" (2017) del escritor Gaspar Jaén. En ella se subraya el valor de este conjunto de textos que abarca desde 1983 hasta 2010 sobre la Festa d'Elx o Misterio de Elche y se reflexiona sobre la historia contemporánea del drama sacrolírico ilicitano y su reflejo en la obra literaria y ensayística de G. Jaén, de raíz popular o tradicional.
[ca] L'objectiu principal d'aquesta recerca és conèixer els aspectes ecològics i la distribució de l'arruí — Ammotragus lervia (Pallas, 1777)— dins la serra de Mariola. L'àrea d'estudi és un parc natural de 17.500 hectàrees situat al sud de la Comunitat Valenciana. Un millor coneixement de la seva distribució serà d'interès per a la definició de mesures de gestió de fauna del parc. El 2009, utilitzant tècniques de parany fotogràfic, es van recopilar 29.941 imatges amb algun contacte animal. D'aquestes imatges, el 0,09% de les fotografies registrades són d'arruí i se n'ha detectat la presència en 7 de las 63 quadrícules (2 × 2 km) del Parc Natural de la Serra de Mariola (l'11,11%). El període de mostreig es va prolongar des de l'agost de 2008 fins al maig de 2010. Aquest estudi ha permès integrar la informació recopilada al camp amb les bases de dades existents per confirmar la colonització i l'expansió de l'arruí a la serra de Mariola.

[es] El principal objetivo de esta investigación es conocer aspectos ecológicos y distribución del arruí — Ammotragus lervia (Pallas, 1777)— dentro de la sierra de Mariola. El área de estudio es un parque natural de 17.500 hectáreas situado en el sur de la Comunidad Valenciana. Un mejor conocimiento de su distribución será de interés para la definición de medidas de gestión de fauna del parque. En 2009, utilizando técnicas de fototrampeo, se recopilaron 29.941 imágenes con algún contacto animal. De estas imágenes, el 0,09% de las fotografías registradas son de arruí y se ha detectado su presencia en 7 de las 63 cuadrículas (2 × 2 km) del Parque Natural de la Sierra de Mariola (el 11,11%). El periodo de muestreo se prolongó desde agosto de 2008 hasta mayo de 2010. Este estudio ha permitido integrar la información recopilada en campo con las bases de datos existentes para confirmar la colonización y la expansión del arruí en la sierra de Mariola.
[ca] En el següent article es presenta una revisió general de l'estudi dels sauròpodes. Es destaquen especialment les primeres troballes i aquells moments que es consideren més rellevants i es fa una resenya dels saurópodes coneguts de la Península Ibèrica.

[es] En el siguiente artículo se presenta una revisión general sobre el estudio de los saurópodos. En él se destacan los primeros hallazgos y aquellos momentos que se consideran más relevantes y se hace hincapié en los saurópodos conocidos de la Península Ibérica.
[ca] Un dels mètodes que millor està responent a les demandes actuals de l'educació és la introducció de les Tecnologies de la Informació i Comunicació (TIC). En aquesta línia, els futurs docents dels Graus de Mestre d'Educació Infantil i de Mestre d'Educació Primària cal que coneguin què és la Realitat Augmentada, una de les tendències més noves degut a la diversitat d'aplicacions que desenvolupen diferents àrees de continguts. La característica principal d'aquestes eines és la de permetre l'accés a la informació de la realitat del món i posa a disposició de la societat dades digitals en temps real. Per altra banda, degut a l'augment d'estudiants que presenten Trastorn de l'Espectre Autista (TEA) i tenint en compte la seva alta prevalença a les aules de les escoles i a la seva heterogeneïtat, existeix una notòria dificultat per encertar en les intervencions educatives. En aquest sentit, aquest estudi té per objectiu el realitzar una revisió d'aplicacions de Realitat Augmentada, que són favorables per al desenvolupament competencial en la intervenció amb l'alumnat que presenta TEA, que posteriorment, y en funció del context en què calgui treballar, seran útils per seleccionar la aplicació més adequada. Aquest treball s'emmarca en la línia de recerca del grup d'investigació de la Universidad de Alicante IncluTic (VIRGROB-321).

[es] Uno de los métodos que mejor está respondiendo a las demandas actuales de la educación es la introducción de las Tecnologías de la Información y Comunicación (TIC). En esta línea, los futuros docentes de los Grados de Maestro de Educación Infantil y de Maestro de Educación Primaria deben conocer qué es la Realidad Aumentada, una de las tendencias más novedosas debido a la diversidad de aplicaciones que desarrollan distintas áreas de contenidos. La característica principal de esta herramienta es que permite el acceso a la información de la realidad del mundo y pone a disposición de la sociedad datos digitales en tiempo real. Por otra parte, debido al aumento de estudiantes que presentan Trastorno del Espectro Autista (TEA) y teniendo en cuenta su alta prevalencia en las aulas de los colegios y su heterogeneidad, existe una notoria dificultad para acertar en las intervenciones educativas. En este sentido, este estudio tiene por objetivo realizar una revisión de aplicaciones de Realidad Aumentada que son favorables para el desarrollo competencial en la intervención con el alumnado que presenta TEA, que posteriormente, y según el contexto en el que se vaya a trabajar, servirán para seleccionar la aplicación más adecuada. Este trabajo se enmarca en la línea de investigación del grupo de investigación de la Universidad de Alicante IncluTic (VIRGROB-321).
[ca] Aquest treball analitza les noves tendències en la creació i gestió d'informació geogràfica, per a l'elaboració de models inductius basats exclusivament en bases de dades geogràfiques. Aquests tipus de models permeten integrar grans volums de dades de característiques heterogènies, la qual cosa suposa una gran complexitat tècnica i metodològica. Es proposa una metodologia que permet conèixer detalladament la distribució dels recursos hídrics naturals en un territori i derivar nombroses capes d'informació que puguin ser incorporades dins d'aquests models "àvids de dades" (data-hungry). La zona d'estudi escollida per aplicar aquesta metodologia és la comarca de la Marina Baixa (Alacant), per a la qual es presenta un càlcul del balanç hídric espacial mitjançant l'ús d'eines estadístiques, geoestadístiques i Sistemes d'Informació Geogràfica. Finalment, totes les capes d'informació generades (84) han estat validades i s'ha comprovat que la seva creació admet un cert grau d'automatització que permetrà incorporar-les dins d'anàlisis de Mineria de Dades més amplis.

[es] Este trabajo analiza las nuevas tendencias en la creación y gestión de información geográfica, para la elaboración de modelos inductivos basados exclusivamente en bases de datos geográficas. Estos modelos permiten integrar grandes volúmenes de datos de características heterogéneas, lo que supone una gran complejidad técnica y metodológica. Se propone una metodología que permite conocer detalladamente la distribución de los recursos hídricos naturales en un territorio y derivar numerosas capas de información que puedan ser incorporadas a estos modelos "ávidos de datos" (data-hungry). La zona de estudio escogida para aplicar esta metodología es la comarca de la Marina Baja (Alicante), para la que se presenta un cálculo del balance hídrico espacial mediante el uso de herramientas estadísticas, geoestadísticas y Sistemas de Información Geográfica. Finalmente, todas las capas de información generadas (84) han sido validadas y se ha comprobado que su creación admite un cierto grado de automatización que permitirá incorporarlas en análisis de Minería de Datos más amplios.
[ca] L'article presenta als investigadors els documents de la Causa General iniciada pel govern de Franco contra els espanyols republicans. El propòsit d'aquest article és fer possible l'ús crític dels documents i evitar el seu maniqueisme característic. A més, l'article orienta l'investigador per a no perdre's en les confuses i complicades instruccions que es troben en el lloc web PARES.

[es] El artículo presenta a los investigadores los documentos de la Causa General iniciada por el gobierno de Franco contra los españoles republicanos. El propósito de este artículo es hacer posible el uso crítico de los documentos y evitar su maniqueísmo característico. Además, el artículo orienta al investigador para que no se pierda en las confusas y complicadas instrucciones que se encuentran en el sitio web PARES.
[ca] Es presenta un estudi cartogràfic del canvi dels usos del sòl en la comarca al llarg dels últims anys. Es detecta una fragmentació creixent de les taques i un disminució de la superficie agrícola. Es manté la superfície amb vegetació natural, però cada vegada menys connectada.

[es] Se presenta un estudio cartográfico del cambio de los usos del suelo en la comarca a lo largo de los últimos años. Se detecta una fragmentación creciente de las manchas y una disminución de la superficie agrícola. Se mantiene la superficie con vegetación natural, pero cada vez menos conectada.
[ca] La Biblioteca de la Universitat d'Alacant (BUA) desenvolupa des de fa anys accions concretes de comunicació, tant internes com externes, però no formen part d'un Pla de comunicació prèviament dissenyat. L'elaboració d'un Pla de Comunicació respon a una doble necessitat: - d'una banda, la comunicació és un procés definit com a estratègic en el nostre Mapa de Processos (PE04); - d'altra banda, respon a una necessitat de tipus pràctic; la pròpia estructura de la Biblioteca Universitària, que es caracteritza per la seua distribució dins i fora del Campus, fa indispensable disposar de vies de comunicació que asseguren una correcta transmissió de la informació i de l'oportú feedback.

[es] La Biblioteca de la Universidad de Alicante (BUA) desarrolla desde hace años acciones concretas de comunicación, tanto internas como externas, pero no forman parte de un Plan de comunicación previamente diseñado. La elaboración de un Plan de Comunicación responde a una doble necesidad: - por un lado, la comunicación es un proceso definido como estratégico en nuestro Mapa de Procesos (PE04); - por otro, responde a una necesidad de tipo práctico; la propia estructura de la Biblioteca Universitaria, que se caracteriza por su distribución dentro y fuera del Campus, hace indispensable disponer de cauces de comunicación que aseguren una correcta transmisión de la información y del oportuno feedback.
[ca] El turisme residencial procedent d'Europa del nord ha influït en el procés de desenvolupament urbà a la costa mediterrània espanyola. En aquest article s'explica el recent creixement urbà a Espanya (bombolla immobiliària espanyola) i, a continuació es mostren les principals característiques de l'arribada de ciutadans d'altres països europeus més rics que Espanya, sobretot a la costa mediterrània espanyola i, més concretament, a la regió de la Costa Blanca. Finalment es mostra la relació entre el desenvolupament del turisme residencial i el creixement de l'urbanisme expansiu urbana a la costa mediterrània espanyola i s'analitzen algunes de les seves conseqüències per a la regió.

[es] El turismo residencial procedente de Europa del norte ha influido en el proceso de desarrollo urbano en la costa mediterránea española. En este artículo se explica el reciente crecimiento urbano en España (burbuja inmobiliaria española) y, a continuación mostramos las principales características de la llegada de ciudadanos de otros países europeos más ricos que España, sobre todo en la costa mediterránea española y, más concretamente, en la región de la Costa Blanca. Finalmente se muestra la relación entre el desarrollo del turismo residencial y el crecimiento del urbanismo expansivo urbana en la costa mediterránea española y se analizan algunas de sus consecuencias para la región.
[ca] Es presenten les recerques realitzades en el lloc romà de la Torre Redona (Alcoi, Alacant). S'ha emprat la combinació de tècniques de prospecció superficial, geofísica i sondejos arqueològics assistits amb tecnologies geoespacials. Els resultats mostren una ocupació ibèrica dels s. II-I aC, que va ser reorganitzada a mitjan s. I dC amb la construcció d'un assentament romà, possiblement una vil·la. Una reordenació del poblament similar es reconeix en altres territoris del sud valencià.

[es] Se presentan las investigaciones realizadas en el sitio romano de la Torre Redona (Alcoy, Alicante). Se ha empleado la combinación de técnicas de prospección superficial, geofísica y sondeos arqueológicos asistidos con tecnologías geoespaciales. Los resultados muestran una ocupación ibérica, ss. II-I a.C., que fue reorganizada a mediados del s. I d.C. con la construcción de un asentamiento romano, posiblemente una villa. Una reordenación del poblamiento similar se reconoce en otros territorios del sur valenciano.
[ca] Aquest article descriu la primera dècada d'experiències de microfinançament realitzades a l'entorn universitari espanyol des de la perspectiva de la responsabilitat social i determina l'impacte de les seves campanyes en la resolució de problemes socials. Per fer-ho, la literatura, des de les pràctiques tradicionals de mecenatge fins als models actuals de microfinançament en l'entorn digital, permet emmarcar el microfinançament centrant-se en la relació de les universitats amb els seus públics i els agents implicats en les campanyes que engeguen des de 2012 fins a l'actualitat com a part dels seus propòsits amb la societat. Per assolir els objectius, s'ha fet una anàlisi de contingut de les 56 campanyes de microfinançament posades en marxa per una desena d'universitats públiques espanyoles. L'estudi conclou que les fluctuacions en l'evolució i el desenvolupament del microfinançament universitari i l'escassa existència de plataformes pròpies no han permès encara la seva consolidació com a eina de la seva responsabilitat social universitària. A més, les campanyes de microfinançament universitari a Espanya valoren la recerca al servei de la societat i s'allunyen de la filantropia per exercir la responsabilitat social, tot i que generalment se centren en els seus públics interns, per la qual cosa el seu impacte social és limitat.

[es] Alcance de la microfinanciación en las relaciones universitarias responsables Este artículo describe la primera década de experiencias de microfinanciación llevadas a cabo en el entorno universitario español desde la perspectiva de la responsabilidad social y determina el impacto de sus campañas en la solución de problemas sociales. Para ello, la literatura, desde las prácticas tradicionales de mecenazgo hasta los modelos actuales de microfinanciación en el entorno digital, permite enmarcar la microfinanciación centrándose en la relación de las universidades con sus audiencias y los agentes implicados en las campañas que lanzan desde 2012 hasta el presente como parte de sus propósitos con la sociedad. Para alcanzar los objetivos se llevó a cabo un análisis de contenido de las 56 campañas de microfinanciación puestas en marcha por una decena de universidades públicas españolas. El estudio concluye que los vaivenes en la evolución y el desarrollo de la microfinanciación universitaria y la escasa existencia de plataformas propias no han permitido aún su consolidación como herramienta de su responsabilidad social universitaria. Además, las campañas de microfinanciación universitaria en España ponen en valor la investigación al servicio de la sociedad y se alejan de la filantropía para ejercer la responsabilidad social, aunque generalmente están enfocadas a sus públicos internos, por lo que su impacto social es limitado.
[ca] Panorama sobre el món de la malacologia, des del punt de vista d'un aficionat naturalista, responent a les següents preguntes: què es recull?, per a què?, què són els mol·luscos?, com es classifiquen?, què és la petxina?, i incloent consells generals per al col·leccionista.

[es] Panorama sobre el mundo de la malacología, desde el punto de vista de un aficionado naturalista, respondiendo a las siguientes preguntas: ¿qué se recoge?, ¿para qué?, ¿qué son los moluscos?, ¿cómo se clasifican?, ¿qué es la concha?, e incluyendo consejos generales para el coleccionista.
[ca] Els organismes que viuen al sòl suposen una gran proporció de la biodiversitat, però no sabem massa sobre ells. Analitzem la fauna del sòl i la seua resposta a la mida i qualitat del seu habitat. En sòls 48 mostres hi trobem 96 famílies d'artròpodes, quasi tantes com famílies de plantes hi trobem a tot el P.N. Font Roja. La major part d´aquests organismes són col·lèmbols i àcars, I l'abundància i diversitat d´aquests organismes augmenta amb el contingut de carboni al sòl.

[es] Los organismos del suelo son una gran proporción de la biodiversidad, pero sabemos muy poco de ellos. Analizamos la fauna del suelo, y su respuesta al tamaño y calidad de sus hábitats. En sólo 48 muestras encontramos 96 familias de artrópodos, casi las mismas que de plantas en todo el P.N. Font Roja. La mayoría de estos organismos son colémbolos y ácaros, cuya riqueza y abundancia aumenta junto con la materia orgánica del suelo.
[ca] En aquesta composició de fotografi es i poemes, elaborada arran de la mort de sa mare, l'autor evoca la vida familiar d'arrel agrària i la presència de la mort a Elx (Espanya) entre els segles XX y XXI.

[es] En esta composición de fotografías y poemas, elaborada a raíz de la muerte de su madre, el autor evoca la vida familiar de origen agrícola y la presencia de la muerte en Elche (España) entre los siglos XX i XXI.
[ca] L'obra narrativa de Josep Piera es basteix sobre la recreació de la memòria personal. La publicació del dietari El cingle verd (1982) suposa un punt d'inflexió en la trajectòria del poeta valencià i representa l'inici d'una nova etapa creativa on el record i l'experiència autobiogràfica esdevenen l'essència del seu univers literari. El propòsit del nostre article és posar de relleu l'absoluta llibertat amb què vehicula la matèria dels seus records i analitzar de quina manera discorre dins dels diferents gèneres de l'escriptura autobiogràfica: des de l'escriptura del present que podem reconéixer tant en el dietari com en El temps feliç (2001) fins arribar a la narració retrospectiva de les memòries en Puta postguerra (2007); episodis d'una autobiografia parcial i fragmentària que reconstrueixen el temps mític de la infantesa i l'efervescent joventut de l'escriptor.

[es] La obra narrativa de Josep Piera se construye sobre la recreación de la memoria personal. La publicación del dietario El risco verde (1982) supone un punto de inflexión en la trayectoria del poeta valenciano y representa el inicio de una nueva etapa creativa donde el recuerdo y la experiencia autobiográfica acontecen la esencia de su universo literario. El propósito de nuestro artículo es poner de relevo la absoluta libertad con que vehicula la materia de sus recuerdos y analizar de qué manera discurre dentro de los diferentes géneros de la escritura autobiográfica: desde la escritura del presente que podemos reconocer tanto en el dietario como en El tiempo feliz (2001) hasta llegar a la narración retrospectiva de las memorias en Puta posguerra (2007); episodios de una autobiografía parcial y fragmentaria que reconstruyen el tiempo mítico de la niñez y la efervescente juventud del escritor.