[ca] La implementació exitosa de metodologies actives per estimular el desenvolupament de competències en el context universitari requereix la consideració prèvia de les característiques dels alumnes que poden influir en la seva manera d'afrontar l'aprenentatge, com són els seus estils de pensament. En aquest context s'ha plantejat el present estudi el qual té com a objectius, en primer lloc, comparar el potencial diferencial de diferents metodologies actives (experts, Aprenentatge Basat en Problemes, estudi de casos, estudi dirigit i estudi compartit) per estimular el desenvolupament de competències generals en els estudiants universitaris i, en segon lloc, analitzar si l'estil de pensament dels alumnes prediu el desenvolupament de competències en funció de la metodologia emprada. La mostra ha estat composta per 87 estudiants de Grau de la Facultat d'Educació de la Universitat de Lleó (Espanya), que van cursar assignatures diverses, les temàtiques de les quals van ser implementades mitjançant les diferents metodologies actives objecte d'anàlisi. Per valorar l'estil de pensament dels alumnes es va utilitzar l'adaptació espanyola del Thinking Styles Inventory (Sternberg i Wagner, 1991). Per conèixer el desenvolupament de competències percebut pels alumnes, van haver de respondre, després de la implementació de cada metodologia, el Qüestionari d'Avaluació de les Competències Transversals (Fidalgo, Arias i García, 2007). Els resultats indiquen, por una banda, que les cinc metodologies analitzades estimulen de manera similar el desenvolupament de competències en els universitaris, essent les competències instrumentals les més afavorides en tots els mètodes. Per una altra banda, els resultats evidencien que els estils de pensament dels alumnes i la seva edat actuen com a variables predictores del desenvolupament competencial de manera diferent en relació a cada mètode. Per tant, des del punt de vista aplicat, es recomana l'ús combinat de diferents metodologies actives per ajustar-se als perfils diversos de la generalitat dels estudiants i estimular així en tots l'òptim desenvolupament de les competències transversals.

[es] La implementación exitosa de metodologías activas para estimular el desarrollo de competencias en el contexto universitario requiere la consideración previa de aquellas características de los alumnos que pueden mediar en su manera de afrontar el aprendizaje, como son sus estilos de pensamiento. En este contexto se ha planteado el presente estudio el cual tiene como objetivos, en primer lugar, comparar el potencial diferencial de diferentes metodologías activas (expertos, Aprendizaje Basado en Problemas, estudio de casos, estudio dirigido y estudio compartido) para estimular el desarrollo de competencias generales en los estudiantes universitarios y, en segundo lugar, analizar si el estilo de pensamiento de los alumnos predice el desarrollo de competencias en función de la metodología empleada. La muestra ha estado compuesta por 87 estudiantes de Grado de la Facultad de Educación de la Universidad de León (España), quienes cursaron varias asignaturas cuyas unidades temáticas fueron implementadas mediante las distintas metodologías activas objeto de análisis. Para valorar el estilo de pensamiento de los alumnos se empleó la adaptación española del Thinking Styles Inventory (Sternberg y Wagner, 1991). Para conocer el desarrollo de competencias percibido por los alumnos, éstos debieron responder, tras la implementación de cada metodología, al Cuestionario de Evaluación de las Competencias Transversales (Fidalgo, Arias y García, 2007). Los resultados indican, por un lado, que las cinco metodologías analizadas estimulan de manera similar el desarrollo de competencias en los universitarios, siendo las competencias instrumentales las más favorecidas en todos los métodos. Por otro lado, los resultados evidencian que los estilos de pensamiento de los alumnos y su edad actúan como variables predictoras del desarrollo competencial de manera diferente en relación a cada método. Por lo tanto, desde el punto de vista aplicado, se recomienda el uso combinado de diferentes metodologías activas para ajustarse a los perfiles diversos de la generalidad de los estudiantes y estimular así el óptimo desarrollo de las competencias transversales en todos ellos.