[ca] Aquesta tesi pretén analitzar la supervisió del doctorat mitjançant l'abordatge d'alguns temes rellevants sobre la seva conceptualització, experiències i pràctiques relacionades amb el desenvolupament de l'investigador. Comprèn una revisió i tres estudis empírics realitzats des d'un enfocament sociocultural. El disseny va ser transversal i combina dades quantitatives i qualitatives. Els principals instruments van ser un qüestionari dirigit a avaluar a les experiències significatives dels estudiants de doctorat, desenvolupat en un projecte més ampli sobre la identitat dels investigadors novells [I+D+i La formació de l'investigador en Ciències Socials impulsat pel Ministeri d'Economia i Competitivitat de l'Estat Espanyol (ref .: CSO2013-41108-R)] (Castelló, Pardo, Sala-Bubaré i Suñe-Soler, 2017, Castelló, McAlpine i Phyältö, Phyältö i McAlpine, en premsa), i un qüestionari obert per examinar les percepcions dels supervisors. Les anàlisis es van realitzar utilitzant un disseny de mètode mixt. L'estudi 1 comprèn una revisió integrativa de les característiques, propòsits i aportacions de la investigació sobre supervisió realitzada entre 2005 i 2016. Els resultats refereixen les característiques de la investigació sobre la supervisió del doctorat que els autors han desenvolupat durant l'última dècada i indiquen que la majoria dels estudis revisats es centren en l'anàlisi de les percepcions. L'estudi 2 aborda les experiències significatives dels estudiants de doctorat relacionades amb la supervisió i les estratègies que tenen per fer front a aquestes experiències quan són percebudes com desafiants o negatives. Es van identificar cinc categories d'experiències: 1) supervisió del procés d'investigació; 2) coaching; 3) prerequisits centrals per a la supervisió; 4) gestió i supervisió del projecte; i 5) elecció del supervisor. Els resultats també van indicar una variació entre els estudiants, en termes de les estratègies per manejar els problemes relacionats amb la supervisió i la prevalença dels estudiants orientats al problema sobre els orientats a l'estratègia. A més, els resultats van suggerir una relació entre les experiències de supervisió i la satisfacció dels estudiants amb la seva trajectòria doctoral. L'estudi 3 se centra en les concepcions i pràctiques dels supervisors pel que fa a l'escriptura de la investigació. Els resultats van mostrar que els supervisors atribueixen diferents funcions a l'escriptura -des del procés fins al producte- que es relacionen amb pràctiques centrades en: 1) produir textos acadèmics apropiats, 2) generar activitat epistèmica i 3) promoure la comunicació i la socialització. Es van identificar tres categories de suport per a l'escriptura, això basat en el tipus d'activitats reportades pels supervisors: 1) dir als estudiants què fer, 2) revisar i editar els textos dels estudiants, i 3) discutir de manera col·laborativa dels textos dels estudiants. Els resultats també suggereixen relacions complexes entre les funcions que els supervisors atribueixen a l'escriptura i el tipus de suport d'escriptura que ofereixen als estudiants. Aquestes relacions semblen estar intervingudes pel coneixement i els recursos que els supervisors tenen pel que fa a l'escriptura de la investigació. L'estudi 4 examina les relacions entre les percepcions dels supervisors sobre les seves experiències doctorals des de dues posicions com a estudiants i supervisors. Les experiències significatives dels participants reportades en ambdues posicions es van relacionar amb cinc categories: 1) habilitats de recerca, 2) suport de supervisió, 3) agència, 4) interacció i 5) recursos. Aquestes categories integren els aspectes més significatius que els supervisors consideren ajuden o dificulten el procés doctoral. Els resultats van revelar que els participants tenen percepcions més positives pel que fa a les seves experiències actuals com a supervisors. També es van confirmar relacions interessants entre l'experiència prèvia dels participants com a estudiants i la seva experiència actual com a supervisors. Aquesta tesi contribueix a ampliar i aprofundir el nostre coneixement sobre la conceptualització i pràctiques de la supervisió de doctorat, mitjançant l'anàlisi de les percepcions i experiències dels que considerem són els principals protagonistes de la supervisió: supervisors i estudiants. D'altra banda els resultats revelen la importància de promoure el coneixement i reflexió crítica dels supervisors sobre les seves concepcions i pràctiques de supervisió. En general, posen de manifest l'important paper de la supervisió en el desenvolupament de l'investigador. Esperem que aquesta tesi ampliï el nostre coneixement sobre la supervisió i contribueixi a conceptualitzar com un procés dialògic, relacional i multidimensional sostingut per la interacció entre els estudiants, els supervisors i els seus contextos acadèmics i de desenvolupament.

[es] La presente tesis pretende analizar la supervisión del doctorado mediante el abordaje de algunos temas relevantes sobre su conceptualización, experiencias y prácticas relacionadas con el desarrollo del investigador. Comprende una revisión y tres estudios empíricos realizados desde un enfoque sociocultural. El diseño fue transversal y combina datos cuantitativos y cualitativos. Los principales instrumentos fueron un cuestionario dirigido a evaluar a las experiencias significativas de los estudiantes de doctorado, desarrollado en un proyecto más amplio sobre la identidad de los investigadores noveles [I+D+i La formación del investigador en Ciencias Sociales impulsado por el Ministerio de Economía y Competitividad del Estado Español (ref.: CSO2013-41108-R)] (Castelló, Pardo, Sala-Bubaré y Suñe-Soler, 2017, Castelló, McAlpine y Phyältö, Phyältö y McAlpine, en prensa), y un cuestionario abierto para examinar las percepciones de los supervisores. Los análisis se realizaron utilizando un diseño de método mixto. El estudio 1 comprende una revisión sistemática de las características, propósitos y aportes de la investigación sobre supervisión realizada entre 2005 y 2016. Los resultados refieren las características de la investigación sobre la supervisión del doctorado que los autores han desarrollado durante la última década e indican que la mayoría de los estudios revisados se centran en el análisis de las percepciones. El estudio 2 aborda las experiencias significativas de los estudiantes de doctorado relacionadas con la supervisión y las estrategias que tienen para hacer frente a estas experiencias cuando son percibidas como desafiantes o negativas. Se identificaron cinco categorías de experiencias: 1) supervisión del proceso de investigación; 2) coaching; 3) prerrequisitos centrales para la supervisión; 4) gestión y supervisión del proyecto; y 5) elección del supervisor. Los resultados indicaron una variación entre los estudiantes, en términos de las estrategias para manejar los problemas relacionados con la supervisión y la prevalencia de los estudiantes orientados al problema sobre los orientados a la estrategia. Además, los resultados sugirieron una relación entre las experiencias de supervisión y la satisfacción de los estudiantes con su trayectoria doctoral. El estudio 3 se centra en las concepciones y prácticas de los supervisores con respecto a la escritura de la investigación. Los resultados mostraron que los supervisores atribuyen diferentes funciones a la escritura -desde el proceso hasta el producto- que se relacionan con prácticas centradas en: 1) producir textos académicos apropiados, 2) generar actividad epistémica y 3) promover la comunicación y la socialización. Se identificaron tres categorías de apoyo para la escritura, esto basado en el tipo de actividades reportadas por los supervisores: 1) decir a los estudiantes qué hacer, 2) revisar y editar los textos de los estudiantes, y 3) discutir de manera colaborativa los textos de los estudiantes. Los resultados también sugieren relaciones complejas entre las funciones que los supervisores atribuyen a la escritura y el tipo de apoyo de escritura que ofrecen a los estudiantes. Estas relaciones parecen estar mediadas por el conocimiento y los recursos que los supervisores tienen con respecto a la escritura de la investigación. El estudio 4 examina las relaciones entre las percepciones de los supervisores sobre sus experiencias doctorales desde dos posiciones como estudiantes y supervisores. Las experiencias significativas de los participantes reportadas en ambas posiciones se relacionaron con cinco categorías: 1) habilidades de investigación, 2) apoyo de supervisión, 3) agencia, 4) interacción y 5) recursos. Estas categorías integran los aspectos más significativos que los supervisores consideran ayudan o dificultan el proceso de doctorado. Los resultados revelaron que los participantes tienen percepciones más positivas con respecto a sus experiencias actuales como supervisores. También se confirmaron relaciones interesantes entre la experiencia previa de los participantes como estudiantes y su experiencia actual como supervisores. Esta tesis contribuye a ampliar y profundizar nuestro conocimiento sobre la conceptualización y prácticas de la supervisión del doctorado, mediante el análisis de las percepciones y experiencias de quienes consideramos son sus principales protagonistas: supervisores y estudiantes. Además, los resultados revelan la importancia de promover el conocimiento y reflexión crítica de los supervisores sobre sus concepciones y prácticas de supervisión. En general, ponen de manifiesto el importante rol de la supervisión en el desarrollo del investigador. Esperamos que esta tesis amplíe nuestro conocimiento sobre la supervisión y contribuya a conceptualizarla como un proceso dialógico, relacional y multidimensional sostenido por la interacción entre los estudiantes, los supervisores y sus contextos académicos y de desarrollo.