[ca] Com a variant diastràtica derivada del llenguatge general, el llenguatge jurídic experimenta en molts casos problemes d'interpretació similars als de la llengua estàndard: per la seva naturalesa específica, sorgeixen no poques vegades dubtes quant a la percepció del significat precís d'un determinat text (o fragment de text). Davant aquest problema es fa prioritària la necessitat de recórrer a l'assessorament de perits o experts en diverses àrees de coneixement relacionades amb aquest problema, un dels quals hauria de ser el perit lingüista, l'activitat del qual es desenvolupa en el marc de la denominada lingüística forense.Plantejada així la disjuntiva d'interpretació, si la qüestió radica en la necessitat d'aclarir el dubte sense la concurrència de parts interessades o enfrontades, el problema no anirà més enllà de la mateixa necessitat d'aclariment, i la labor del perit o assessor lingüista respondrà llavors a un paper de servei social o particular (per exemple, en els casos d'assessorament per a la redacció o interpretació d'un contracte). Una altra qüestió és si aquesta necessitat d'aclariment porta annexats interessos particulars enfrontats, i en aquest cas és probable que el que a priori fos un mer problema lingüístic acabi convertint-se en problema jurídic la resolució del qual quedi supeditada als tribunals; en aquesta situació la intervenció del perit lingüista pot ajudar a demostrar (i argumentar) convincentment, amb ajuda d'eines i explicacions lingüístiques, quina direcció interpretativa permet resoldre l'ambigüitat.El present treball es proposa, doncs, a partir d'un cas pràctic d'ambigüitat, oferir una sèrie de pautes lingüístiques (ortogràfiques, morfosintàctiques, lèxic-semàntiques, discursiu-textuals, etc.) capaços d'afavorir la resolució de tal ambigüitat: es tracta de realitzar un diagnòstic de per què sorgeixen els problemes d'ambigüitat, determinant operativament la seva tipologia i oferint, addicionalment, orientacions útils per a superar les seves dificultats.

[en] As a linguistic variety derived from the general language, legal language often experiences problems of interpretation similar to those of the standard language: by its specific nature, doubts often arise as to the perception of the precise meaning of a given text. In view of this problem, priority is given to the need to consult experts in various areas of knowledge related to this problem, one of which should be the linguistic expert whose activity is carried out within the framework of so-called forensic linguistics. Thus, if the question is to clarify the doubt without the participation of interested or conflicted parties, the problem will not go beyond the need for clarification, and the work of the linguistic expert or adviser will then respond to a role of social or particular service (for example, in cases of advice for writing or interpreting a contract). Another question is whether such a need for clarification is accompanied by particular conflicting interests, in which case what a priori is a mere linguistic problem is likely to become a legal problem whose resolution is subject to the court. In this situation the intervention of the linguistic expert can help convincingly demonstrate (and argue), with the help of linguistic tools and explanations, which interpretive direction allows solving the ambiguity.