[ca] La tesi parteix d'una perspectiva constructivista i dialògica per analitzar el desenvolupament de la identitat professional docent. En concret, té per finalitat generar coneixement sobre la posició indagadora, la seva conceptualització, la relació amb altres posicions identitàries i els factors que contribueixen al seu desenvolupament durant la formació inicial dels mestres. Des d'aquesta perspectiva, es defineix la identitat professional docent com un constructe dinàmic, caracteritzat pel canvi i mediat pel context, el temps i les interaccions socials. Es tracta d'un procés en el que els docents juguen un paper actiu a través de la continua interpretació i reinterpretació de les seves experiències. Des de la perspectiva dialògica, la identitat es conceptualitza com un procés continu d'interacció dialògica entre diferents posicions identitàries, anomenades posicions del jo (I-positions, en anglès). Les posicions del jo són versions de la pròpia identitat que varien en funció de les demandes del context tot i que són idiosincràtiques i individuals. Les posicions del jo es desenvolupen i construeixen al llarg de tota la vida, en un procés constant d'internalització de les veus que esdevenen significatives per cada subjecte en diferents contextos d'actuació i comunitats professionals de referència. Conceptualitzar el docent com a indagador implica fonamentar les pràctiques educatives en evidències científiques, permet l'autonomia i la reflexió a l'hora de prendre decisions, l'estudi sistemàtic i intencional de la pràctica, i potencia la professionalització docent, necessària per donar resposta a la creixent complexitat inherent a l'acte d'ensenyar. Desenvolupar aquesta identitat indagadora no és fàcil i demanda d'uns programes formatius inicials dissenyats en enfocaments basats en la investigació (research-based approach). Malgrat el creixent nombre d'estudis publicats i l'interès internacional en el tema, la investigació realitzada en el nostre context sobre aquesta qüestió és escassa, tot i l'actual procés de re-disseny dels programes formatius que, en alguns àmbits acadèmics, s'està portant a terme. Per aquest motiu, els tres estudis que formen aquesta tesi analitzen tres dimensions clau en el procés de re-disseny dels programes formatius inicials. El primer estudi, de caràcter interpretatiu i tranversal, se centra en com entenen 12 estudiants del Grau d'Educació Primària la seva identitat professional docent i la indagació. Les dades es van obtenir mitjançant un qüestionari i un grup focal. Les concepcions dels estudiants es van categoritzar en relació al significat, beneficis, procediments, responsabilitat i competències de la indagació. Els resultats indiquen que els estudiants no consideraven la indagació com una part integral de la seva identitat professional. A més, van establir relacions anecdòtiques entre la seva pràctica i la millora educativa tot declarant-se poc competents per dur a terme processos indagadors en els contextos escolars. En el segon estudi, a través d'entrevistes, vam explorar quines eren les experiències d'aprenentatge considerades significatives per part de 27 estudiants que van participar en un pràcticum redissenyat sota l'enfoc basat en la investigació i el seu posicionament enfront de les diferents activitats que integraven aquest pràcticum. Els resultats ens van permetre identificar 5 categories d'experiències significatives d'aprenentatge: Socialització, Instrucció a l'aula, Conflictes entre les concepcions prèvies i la realitat, Control d'aula i Diversitat; així com dues posicions: I as a student i I as a teacher. Els estudiants es posicionaven com a docents quan van ser capaços d'actuar i prendre decisions de forma autònoma, assumint posicions d'igualtat amb els seus tutors. No obstant, les dades també van mostrar les dificultats dels estudiants per posicionar-se con a docents en les experiències significatives d'aprenentatge diferents d'aquelles relacionades amb la Instrucció a les aules. El tercer estudi, va posar el focus en les veus de 18 professors universitaris encarregats de la formació inicial dels mestres en relació al valor, propòsit i resultats d'aprenentatge de la indagació en el desenvolupament de la identitat professional docent. Els participants van posar de manifest tres posicions prioritàries en el self dels docents: mediador, instructor i indagador. Els resultats mostren que les dues primeres van ser més freqüents mentre que la darrera no va ser inicialment reconeguda per tots els professors com a important en la construcció de la identitat docent. En relació al propòsit i aprenentatges vinculats a la indagació, les veus dels professors foren diverses. Els resultats dels estudis d'aquest tesi mostren que tant els estudiants com els professors universitaris presenten dificultats en reconèixer i valorar com a part integrant de la identitat professional docent, la posició d'indagador. En conseqüència, esdevé imprescindible que, des de la formació inicial, s'ajudi als (futurs) docents en la adquisició d'un hàbit mental indagador que els apodera a esdevenir agents actius en el canvi educatiu.

[es] La tesis parte de una perspectiva constructivista y dialógica para analizar el desarrollo de la identidad profesional docente. En concreto, tiene por finalidad generar conocimiento sobre la posición indagadora, su conceptualización, la relación con otras posiciones identitarias y los factores que contribuyen a su desarrollo durante la formación inicial de los maestros. Desde esta perspectiva, define la identidad profesional docente como un constructo dinámico, caracterizado por el cambio y mediado por el contexto, el tiempo y las interacciones sociales. Es un proceso en el que los docentes juegan un papel activo a través de la continua interpretación y reinterpretación de sus experiencias. Desde la perspectiva dialógica, la identidad se conceptualiza como un proceso continuo de interacción dialógica entre diferentes posiciones identitarias, llamadas posiciones del yo (I-positions, en inglés), que son versiones de la propia identidad que varían en función de las demandas del contexto, aunque son idiosincrásicas e individuales. Las posiciones del yo se desarrollan y construyen a lo largo de toda la vida, en un proceso constante de internalización de las voces que se convierten significativas para cada sujeto en diferentes contextos de actuación y comunidades profesionales de referencia. Conceptualizar al docente como indagador implica fundamentar las prácticas educativas en evidencias científicas, permite la autonomía y la reflexión a la hora de tomar decisiones, el estudio sistemático e intencional de la práctica, y potencia la profesionalización docente, necesaria para dar respuesta a la creciente complejidad inherente al acto de enseñar. Desarrollar esta identidad indagadora no es fácil y demanda unos programas formativos iniciales diseñados en enfoques basados en la investigación (research-based approach). A pesar del creciente número de estudios publicados y el interés internacional en el tema, la investigación realizada en nuestro contexto al respecto es escasa, a pesar del actual proceso de rediseño de los programas formativos que, en algunos ámbitos académicos, se está realizando. Por este motivo, los tres estudios que forman la tesis analizan tres dimensiones clave en el proceso de rediseño de los programas formativos iniciales. El primer estudio, de carácter interpretativo y transversal, se centra en cómo entienden 12 estudiantes del Grado de Educación Primaria su identidad profesional docente y la indagación. Los datos se obtuvieron mediante un cuestionario y un grupo focal. Las concepciones de los estudiantes se categorizaron en relación al significado, beneficios, procedimientos, responsabilidad y competencias de la indagación. Los resultados indican que los estudiantes no consideraban la indagación como una parte integral de su identidad profesional. Además, establecieron relaciones anecdóticas entre su práctica y la mejora educativa, declarándose poco competentes para llevar a cabo procesos indagadores en los contextos escolares. En el segundo estudio, a través de entrevistas, exploramos cuáles eran las experiencias de aprendizaje consideradas significativas por parte de 27 estudiantes que participaron en un prácticum rediseñado bajo el enfoque basado en la investigación y su posicionamiento frente a las diferentes actividades que integraban este prácticum. Los resultados nos permitieron identificar 5 categorías de experiencias significativas de aprendizaje: Socialización, Instrucción en el aula, Conflictos entre las concepciones previas y la realidad, Control de aula y Diversidad; así como dos posiciones: I as a Student y I as a Teacher. Los estudiantes se posicionaban como docentes cuando fueron capaces de actuar y tomar decisiones de forma autónoma, asumiendo posiciones de igualdad con sus tutores. Los datos también mostraron las dificultades de los estudiantes para posicionarse como docentes en las experiencias significativas de aprendizaje diferentes de aquellas relacionadas con la Instrucción en las aulas. El tercer estudio, puso el foco en las voces de 18 profesores universitarios encarga-dos de la formación inicial de los maestros en relación al valor, propósito y resultados de aprendizaje de la indagación en el desarrollo de la identidad profesional docente. Los participan-tes pusieron de manifiesto tres posiciones prioritarias en el self de los docentes: mediador, instructor e indagador. Los resultados muestran que las dos primeras fueron más frecuentes mientras que la última no fue inicialmente reconocida por todos los profesores como importante en la construcción de la identidad docente. En relación al propósito y aprendizajes vinculados a la indagación, las voces de los profesores fueron diversas. Los resultados de los estudios de esta tesis muestran que tanto estudiantes como profesores universitarios presentan dificultades en reconocer y valorar como parte integrante de la identidad profesional docente, la posición de indagador. En consecuencia, es imprescindible que, desde la formación inicial, se ayude a los (futuros) docentes en la adquisición de un hábito mental indagador que los empodera a convertirse en agentes activos en el cambio educativo.