[ca] La tesi que presentem té per finalitat general desenvolupar les bases d'un nou camp educatiu, l'agroecologia escolar, a través de la seva fonamentació teòrica i la investigació sobre el desenvolupament pràctic d'una innovació educativa al voltant dels horts escolars ecològics amb el referent de l'agroecologia. El treball s'estructura en tres parts que corresponen amb els seus tres capítols, en què es desenvolupen tres estratègies diferents d'estudi de l'agroecologia escolar, i d'intervenció en la nostra realitat educativa, en un plantejament general de recerca de bricolatge metodològic. Les seves tres parts o capítols són autònomes, encara que molt relacionades. El primer capítol aborda la definició teòrica de l'agroecologia escolar, que entenem com una transposició didàctica de l'agroecologia. Es realitza a partir d'una anàlisi bibliogràfica del referent de l'agroecologia escolar, que és l'agroecologia, adoptant una postura pròpia. A continuació es revisa també el concepte de transposició didàctica, per després definir l'agroecologia escolar com a tal. Finalment, s'estableix una sèrie de diàlegs amb altres propostes educatives properes per entendre en què contribueix l'agroecologia escolar: l'Educació per a la Sostenibilitat de Huckle & Sterling, l'Educació Ambiental crítica de Mogensen i Mayer, l'éducation relative à l'eco-alimentation de Sauvé, l'Educació per a un Consum Sostenible de Pujol i el plantejament de la xarxa Codes. El segon capítol és un estudi de cas sobre l'experiència d'agroecologia escolar desenvolupada a Sant Cugat del Vallès (Barcelona) entre 2007 i 2013. La seva finalitat és aconseguir una mirada global del que ha succeït en set anys d'agroecologia escolar al municipi. Se centra, però, en un aspecte concret: la col·laboració entre l'escola i la comunitat. Les fonts de dades consisteixen en uns documents generats per un grup de treball: les 62 actes de les reunions del grup Educació per a la Sostenibilitat al Llarg de la Vida (ESLV). A través de la construcció progressiva d'assercions, organitzades a través de l'aplicació dels criteris de qualitat de la col·laboració entre l'escola i la comunitat, desenvolupats per la xarxa Codes, es realitza una interpretació evolutiva del que ha anat passant. L'estudi de cas permet apuntar com a conclusions el paper dels diferents actors en el desenvolupament de la col·laboració entre l'escola i la comunitat per promoure l'agroecologia escolar. El tercer capítol recull una altra investigació que se centra en un col·lectiu concret i un període molt determinat: un grup de 12 persones en atur que van participar durant sis mesos en una formació com a educadors/es agroambientals en l'experiència local de agroecologia escolar. La font de dades principal de la investigació consisteix en 10 narratives valoratives del grup escrites al final del període formatiu. L'anàlisi de d'aquestes narratives s'organitza en dues estratègies diferents: l'acostament a les narratives com a obra d'autor i l'anàlisi de dos camps semàntics diferents: el de l'experiència viscuda i narrada (com a educadors/es agroambientals), i el de la valoració. Els resultats mostren valoracions de les persones participants quant als àmbits agroecològic, escolar i laboral. L'agroecològic suscita una adhesió superficial, reflex d'un aprenentatge lleu, mentre que els altres provoquen reaccions apassionades i reflexions més profundes, a causa del plantejament pràctic de la formació que els va incorporar als centres. Es conclou que el procés formatiu ha promogut les competències de treball en equip i els ha fet enfrontar-se a les seves pròpies concepcions sobre l'escola. Finalitzem la tesi amb un CODA final en què es plantegen les retroalimentacions que tenen els tres capítols, en el sentit en que ha estat una construcció no lineal, sinó en paral·lel, per la qual s'han anat enriquint mútuament. També es plantegen els reptes en els àmbits de la conceptualització, la investigació i l'acció que entenem que s'obren ara a l'agroecologia escolar, allò que no està encara desenvolupat i el potencial que té.

[es] La tesis que presentamos tiene por finalidad general desarrollar las bases de un nuevo campo educativo, la agroecología escolar, a través de su fundamentación teórica y la investigación sobre el desarrollo práctico de una innovación educativa alrededor de los huertos escolares ecológicos con el referente de la agroecología. El trabajo se estructura en tres partes que corresponden con sus tres capítulos, en las que se desarrollan tres estrategias diferentes de estudio de la agroecología escolar, y de intervención en nuestra realidad educativa, en un planteamiento general de investigación de bricolaje metodológico. Sus tres partes o capítulos son autónomas, aunque muy relacionados. El primer capítulo aborda la definición teórica de la agroecología escolar, que entendemos como una transposición didáctica de la agroecología. Se realiza a partir de un análisis bibliográfico del referente de la agroecología escolar, que es la agroecología, adoptando una postura propia. A continuación se revisa también el concepto de transposición didáctica, para después definir la agroecología escolar como tal. Finalmente, se establece una serie de diálogos con otras propuestas educativas cercanas para entender en qué contribuye la agroecología escolar: la Educación para la Sostenibilidad de Huckle & Sterling, la Educación Ambiental crítica de Mogensen y Mayer, la éducation relative à l'eco-alimentacion de Sauvé, la Educación para un Consumo Sostenible de Pujol y el planteamiento de la red CoDeS. El segundo capítulo es un estudio de caso sobre la experiencia de agroecología escolar desarrollada en Sant Cugat del Vallès (Barcelona) entre 2007 y 2013. Su finalidad es conseguir una mirada global de lo que ha sucedido en siete años de agroecología escolar en el municipio. Se centra, sin embargo, en un aspecto concreto: la colaboración entre la escuela y la comunidad. Las fuentes de datos consisten en unos documentos generados por un grupo de trabajo: las 62 actas de las reuniones del grupo Educación para la Sostenibilidad a lo Largo de la Vida (ESLV). A través de la construcción progresiva de aserciones, organizadas a través de la aplicación de los criterios de calidad de la colaboración entre la escuela y la comunidad, desarrolados por la red CoDeS, se realiza una interpretación evolutiva de lo que ha ido pasando. El estudio de caso permite apuntar como conclusiones el papel de los diferentes actores en el desarrollo de la colaboración entre la escuela y la comunidad para promover la agroecología escolar. El tercer capítulo recoge otra investigación que se centra en un colectivo concreto y un período muy determinado: un grupo de 12 personas en paro que participaron durante seis meses en una formación como educadores/as agroambientales en la experiencia local de agroecología escolar. La fuente de datos principal de la investigación consistió en 10 narrativas valorativas del grupo escritas al final del período formativo. El análisis de de estas narrativas se organiza en dos estrategias diferentes: el acercamiento a las narrativas como obra de autor y el análisis de dos campos semánticos diferentes: el de la experiencia vivida y narrada (como educadores/as agroambientales), y el de la valoración. Los resultados muestran valoraciones de las personas participantes en cuanto los ámbitos agroecológico, escolar y laboral. El agroecológico suscita una adhesión superficial, reflejo de un aprendizaje leve, mientras que los otros provocan reacciones apasionadas y reflexiones más profundas, a causa del planteamiento práctico de la formación que los incorporó a los centros. Se concluye que el proceso formativo ha promovido las competencias de trabajo en equipo y les ha hecho enfrentarse a sus propias concepciones sobre la escuela. Finalizamos la tesis con un CODA final en el que se plantean las retroalimentaciones que tienen los tres capítulos, en el sentido en que ha sido una construcción no lineal, sino en paralelo, por la que se han ido enriqueciendo mutuamente. También se plantean los retos en los ámbitos de la conceptualización, la investigación y la acción que entendemos que se abren ahora a la agroecología escolar, aquello que no está todavía desarollado y el potencial que tiene.