[ca] Aquest treball investiga l'ús dels relatius en un àmbit encara poc explorat, els textos literaris, des d'una perspectiva comparada anglès-espanyol, i els examina a la llum d'una distinció estilística, tampoc prou estudiada, en el corpus d'anàlisi: la tendència a les construccions hipotàctiques o, en canvi, a les estructures simples. Per constituir el corpus, ens servim d'aquesta distinció i de les referències de teòrics de la literatura. Després d'una síntesi bibliogràfica de l'ús dels relatius en contextos generals, en el primer TFG realitzem una anàlisi del corpus amb la finalitat de comparar l'ús de which/el cual i whose/cuyo en anglès i espanyol i segons l'esmentada distinció. L'anàlisi se centra en tres aspectes: tipus d'antecedent, grup relatiu i classe de relativa; i metodològicament consisteix en una anotació del corpus amb l'eina UAM CorpusTool a partir d'esquemes d'anotació personalitzats. En el segon TFG, d'una banda, estudiem la traducció de l'anglès a l'espanyol dels relatius which i whose a The Mansion (Faulkner), text pertanyent a la tendència més hipotàctica, per determinar quins són els recursos pels quals es tradueixen i quins altres canvis impliquen les eleccions de cadascun en la traducció. D'altra banda, triem dos dels textos del corpus, representatius de cada tendència, per analitzar com les respectives traduccions s'ajusten a les característiques dels relatius identificats en espanyol al primer TFG. Per a aquesta part, hem creat un corpus paral·lel amb Sketch Engine a partir de la prèvia alineació de textos amb LF Aligner, i hem anotat els dos textos mitjançant els esquemes elaborats anteriorment. Els resultats del primer TFG mostren la rellevància del nombre de relatius i de les característiques dels grups relatius que formen per explicar la variació vinculada amb els textos més hipotàctics de totes dues llengües, i en particular l'aparició d'estructures poc comunes. En el segon TFG, s'evidencia que la traducció de which sovint comporta altres canvis en la subordinada relativa (p. e. en l'antecedent i el grup relatiu), mentre que la traducció de whose és majoritàriament més literal; quant a l'ús dels relatius en les traduccions, les faltes de correspondència quantitatives respecte als textos originalment en espanyol semblen respondre a una descompensació en la generació o simplificació d'estructures complexes i a l'afavoriment d'usos particulars en la traducció diferents dels habituals.

[es] El presente trabajo aborda el uso de los relativos en un ámbito aún poco explorado, los textos literarios, desde una perspectiva comparada inglés-español, y los examina a la luz de una distinción estilística, tampoco suficientemente estudiada, en el corpus de análisis: la tendencia a las construcciones hipotácticas o, por el contrario, a las estructuras simples. Para constituir el corpus, nos valemos de esta distinción y de las referencias de teóricos de la literatura. Tras una síntesis bibliográfica del uso de los relativos en contextos generales, en el primer TFG realizamos un análisis del corpus con el fin de comparar el uso de which/el cual y whose/cuyo en inglés y español y según la mencionada distinción. El análisis se centra en tres aspectos: tipo de antecedente, grupo relativo y clase de relativa; y metodológicamente consiste en una anotación del corpus con la herramienta UAM CorpusTool a partir de esquemas de anotación personalizados. En el segundo TFG, por un lado, estudiamos la traducción del inglés al español de los relativos which y whose en The Mansion (Faulkner), texto perteneciente a la tendencia más hipotáctica, para determinar cuáles son los recursos por los que se traducen y qué otros cambios implican las elecciones de uno u otro en la traducción. Por otro lado, escogemos dos de los textos del corpus, representativos de cada tendencia, para analizar cómo sus respectivas traducciones se ajustan a las características de los relativos identificados en español en el primer TFG. Para esta parte, hemos creado un corpus paralelo en Sketch Engine a partir de la alineación de textos con LF Aligner, y hemos anotado los dos textos mediante los esquemas elaborados anteriormente. Los resultados del primer TFG muestran la relevancia del número de relativos y de las características de los grupos relativos que forman para explicar la variación vinculada con los textos más hipotácticos de ambas lenguas, y en particular la aparición de estructuras poco comunes. En el segundo TFG, se evidencia que la traducción de which comporta frecuentemente otros cambios en la relativa (v.gr. en el antecedente y el grupo relativo), mientras que la traducción de whose es mayoritariamente más literal; en cuanto al uso de los relativos en las traducciones, las faltas de correspondencia cuantitativas con respecto a los textos originalmente en español parecen responder a una descompensación en la generación o simplificación de estructuras complejas y al favorecimiento de usos particulares en la traducción diferentes de los habituales.