[ca] Els crims sempre han estat fenòmens de gran interès social. D'una manera o d'una altra en tots els tipus de formats en els quals es relaten aquests successos, sempre s'ha donat espai a aquests esdeveniments. El present treball es dedica a l'anàlisi d'un gènere televisiu cada vegada més en auge: el true crime. Amb la finalitat d'aprofundir en aquest fenomen, es formula el següent objectiu d'investigació: l'estudi de la construcció social del crim, és a dir, la configuració d'aquest a través dels mitjans de comunicació. La metodologia emprada es divideix en dues fases: 1) la realització d'una anàlisi de contingut, tenint en compte els següents corrents sociològics en relació amb el crim - els factors socials (Ferri, 1990), la Teoria Funcionalista (Durkheim, 1993), el llibre Vigilar y Castigar de Foucault, la Teoria de la Desviació Social (Merton, 1959), la Teoria de l'Associació Diferencial (Sutherland, 1924) i la Tipologia de Comportament Desviat proposada per Becker l'any 1963 - d'un capítol de la sèrie de televisió Crims i d'una emissió de ràdio també de true crime i 2) l'elaboració d'una entrevista al presentador, guionista i director de Crims de TV3. Els resultats obtinguts mostren que molts dels corrents sociològics analitzats coincideixen amb les característiques dels capítols analitzats. Finalment, es conclou que el crim és un fet social, ja que, aquest és definit moralment per la societat i que, per tant, reflecteix un conjunt de valors i creences compartits. D'altra banda, fent referència al canvi de percepció en la narració del fenomen del true crime, l'èxit, en el cas concret de Crims, està directament relacionat amb la metodologia de realització dels seus programes.

[es] Los crímenes siempre han sido fenómenos de gran interés social. De una manera u otra en todos los tipos de formatos en los que se relatan estos sucesos, siempre se ha dado espacio a estos acontecimientos. El presente trabajo se dedica al análisis de un género televisivo cada vez más en auge: el true crime. Con la finalidad de profundizar en este fenómeno, se formula el siguiente objetivo de investigación: el estudio de la construcción social del crimen, es decir, la configuración de este a través de los medios de comunicación. La metodología utilizada se divide en dos fases: 1) la realización de un análisis de contenido, teniendo en cuenta las siguientes corrientes sociológicas en relación con el crimen - los factores sociales (Ferri, 1990), la Teoría Funcionalista (Durkheim, 1993), el libro Vigilar y Castigar de Foucault, la Teoría de la Desviación Social (Merton, 1959), la Teoría de la Asociación Diferencial (Sutherland, 1924) y la Tipología de Comportamiento Desviado propuesta por Becker en 1963 - de un capítulo de la serie de televisión Crims y de una emisión de radio también de true crime y 2) la elaboración de una entrevista al presentador, guionista y director de Crims de TV3. Los resultados obtenidos muestran que muchas de las corrientes sociológicas analizadas coinciden con las características de los capítulos analizados. Finalmente, se concluye que el crimen es un hecho social, ya que, éste es definido moralmente por la sociedad y que, por tanto, refleja un conjunto de valores y creencias compartidos. Por otro lado, haciendo referencia al cambio de percepción en la narración del fenómeno del true crime, el éxito, en el caso concreto de Crims, está directamente relacionado con la metodología de realización de sus programas.