[ca] Els estudis d'Arquitectura tenen com a espina dorsal la metodologia activa de l'aprenentatge basat en projectes (ABP). "Aprendre fent projectes" entronca amb la metodologia que s'està implementant als entorns d'aprenentatge dels cicles d'educació infantil i primària, i que s'aplica amb menys freqüència a l'educació secundària i universitària. Els estudis d'Arquitectura són un exemple paradigmàtic de com la formació es basa, precisament, en assignatures pràctiques de taller on es desenvolupen projectes que integren altres disciplines com ara la construcció, el càlcul d'estructures, la història o la representació, i que impliquen habilitats com el treball en grup, la creativitat o el compromís social. Aquestes assignatures projectuals de taller no tenen un símil a l'educació secundària, cosa que provoca hipotèticament una discontinuïtat entre les notes d'accés a la universitat i les notes durant els estudis universitaris. Per demostrar aquesta hipòtesi, es fa un estudi estadístic de dependència lineal a partir del coeficient de correlació de Pearson, a través del qual s'analitzen les dades de les qualificacions de 3.910 estudiants del Pla 94 de l'Escola de Barcelona ETSAB-UPC. Aquest estudi conclou efectivament ratificant la hipòtesi inicial, que partia de la base que els millors expedients preuniversitaris no són la població estudiantil amb millor rendiment acadèmic durant i al final de la carrera. Aquestes dades permeten reflexionar sobre el currículum docent dels estudis d'Arquitectura, la formulació de nous Plans d'Estudis i la implementació d'una orientació universitària.

[es] Los estudios de Arquitectura tienen como espina dorsal la metodología activa del Aprendizaje Basado en Proyectos (ABP). "Aprender haciendo proyectos" entronca con la metodología que se está implementando en los entornos de aprendizaje de los ciclos de educación infantil y primaria, y que se aplica con menos frecuencia en la educación secundaria y universitaria. Los estudios de Arquitectura son un ejemplo paradigmático de cómo la formación se basa, precisamente, en asignaturas prácticas de taller donde se desarrollan proyectos que integran otras disciplinas como la construcción, el cálculo de estructuras, la historia o la representación, y que implican habilidades como el trabajo en grupo, la creatividad o el compromiso social. Estas asignaturas proyectuales de taller no tienen un símil en la educación secundaria, lo que provoca hipotéticamente una discontinuidad entre las notas de acceso a la universidad y las notas durante los estudios universitarios. Para demostrar dicha hipótesis, se realiza un estudio estadístico de dependencia lineal a partir del coeficiente de correlación de Pearson, a través del cual se analizan los datos de las calificaciones de 3910 estudiantes del Plan 94 de la Escuela de Barcelona ETSAB-UPC. Este estudio concluye efectivamente ratificando la hipótesis inicial, que partía de la base de que no los mejores expedientes preuniversitarios son la población estudiantil con mejor rendimiento académico durante y al final de la carrera. Estos datos permiten reflexionar sobre el currículum docente de los estudios de Arquitectura, la formulación de nuevos Planes de Estudios y la implementación de una orientación universitaria.