[ca] A l'hora de realitzar estudis de les xarxes ferroviàries, en la bibliografia hi ha informació detallada sobre els diferents trams de línia posats en servei, amb les poblacions de sortida i arribada, però la mateixa informació referent a les estacions sol ser escassa, i sovint inclús confusa. El mateix passa amb dades del tipus operacional com són freqüències o horaris de pas. En la història recent i més a partir de la proliferació de les eines informàtiques, aquesta manca ha deixat d'existir, però en el moment de realitzar estudis sobre l'evolució històrica de les xarxes de transport, és necessari retrocedir a èpoques passades on la mancança s'agreuja quan més gran és l'espai de temps transcorregut. És aleshores quan la falta d'informació esdevé un problema, el qual s'acaba resolent assumint diverses simplificacions que permeten calcular indicadors en base a paràmetres dels qual sí que es disposa d'informació. Tota simplificació però, porta un error associat, el qual s'ha d'acceptar si es vol continuar endavant amb l'estudi, però que convé tenir present. En aquesta línia, el present estudi s'enfoca des de tres vessants complementàries entre elles: Una primera part on es fa un recull exhaustiu de dades referents a la xarxa ferroviària de Barcelona, incloent‐hi la informació de totes les estacions, i es genera un model GIS amb tota aquesta informació. Una segona part on s'elaboren models per al càlcul simplificats de diferents indicadors d'oferta (cobertura, accessibilitat, dotació...), a partir dels models emprats habitualment en la modelització de xarxes de transport. Finalment s'apliquen les diferents definicions de cada model a la reconstrucció de la xarxa, per obtenir resultats de forma exacta i aproximada, amb l'objectiu de poder estimar l'error comés en cadascuna de les simplificacions.

[es] A la hora de realizar estudios de las redes ferroviarias, en la bibliografía hay información detallada sobre los diferentes tramos de línea puestos en servicio, con las poblaciones de salida y llegada, pero la misma información referente a las estaciones suele ser escasa, y a menudo confusa. Lo mismo ocurre con datos de tipo operacional como son frecuencias u horarios de paso. En la historia reciente y más a partir de la proliferación de las herramientas informáticas, esta falta ha dejado de existir, pero en el momento de realizar estudios sobre la evolución histórica de las redes de transporte, es necesario retroceder a épocas pasadas donde la carencia se agrava cuando mayor es el espacio de tiempo transcurrido. Es entonces cuando la falta de información se convierte en un problema, el cual se acaba resolviendo asumiendo varias simplificaciones que permiten calcular indicadores en base a parámetros de los que sí se dispone de información. Toda simplificación pero, lleva un error asociado, el cual debe aceptarse si se quiere seguir adelante con el estudio, pero que conviene tener presente. En esta línea, el presente estudio se enfoca desde tres vertientes complementarias entre ellas: Una primera parte donde se hace una recopilación exhaustiva de datos referentes a la red ferroviaria de Barcelona, incluyendo la información de todas las estaciones, y se genera un modelo GIS con toda esta información. Una segunda parte donde se elaboran modelos para el cálculo simplificados de diferentes indicadores de oferta (cobertura, accesibilidad, dotación...), a partir de los modelos empleados habitualmente en la modelización de redes de transporte. Finalmente se aplican las diferentes definiciones de cada modelo a la reconstrucción propia de la red para obtener resultados de forma exacta y aproximada, con el objetivo de poder cuantificar el error cometido en cada una de las simplificaciones.