BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] L'objectiu general d'aquest article consisteix a argumentar la manera de traslladar l'impacte de la revolució de les noves tecnologies de la informació i la comunicació (New Information and Communication Technologies, NICTs) sobre el treball dels intèrprets als mitjans de comunicació a les aules d'interpretació. Ens hem centrat en l'ús de programes d'edició de so i de vídeo per part dels intèrprets per produir fragments de notícies pregravades per a la interpretació de diàlegs en directe a la televisió i a la ràdio. El propòsit principal és doble: (1) reconèixer el potencial de les NICTs per a la formació d'intèrprets en un context pràctic i (2) construir un model pedagògic basat en la pràctica pionera d'alguns mitjans de comunicació com ara ARTE, l'empresa de difusió franco-alemanya, i RTVE, la televisió pública espanyola.

[es] El objetivo general de este artículo consiste en argumentar el modo de trasladar el impacto de la revolución de las nuevas tecnologías de la información y la comunicación (New Information and Communication Technologies, NICTs) sobre el trabajo de los intérpretes en los medios de comunicación a las aulas de interpretación. Nos hemos centrado en el uso de programas de edición de sonido y de vídeo por parte de los intérpretes para producir fragmentos de noticias pregrabadas para la interpretación de diálogos en directo en la televisión y en la radio. El propósito principal es doble: (1) reconocer el potencial de las NICTs para la formación de intérpretes en un contexto práctico y (2) construir un modelo pedagógico basado en la práctica pionera de algunos medios de comunicación como ARTE, la empresa de difusión franco-alemana, y RTVE, la televisión pública española.
[ca] En aquest article, s'hi presenta la particular inserció política de Guipúscoa a la Monarquia Hispànica a través de l'anàlisi de les canviants relacions de poder entre la província i els diferents monarques castellans, en particular Felip II, Felip III i Felip IV. S'hi analitza la progressiva consolidació a Guipúscoa d'una sèrie de drets i llibertats en els camps fiscal, militar i comercial, així com la seva definició com a elements consubstancials a la comunitat provincial i inalienables pel poder reial. En particular, s'hi observen les resolucions de les tensions entre els diferents poders, amb relació als serveis militars, a les contribucions fiscals i a l'organització provincial, en especial durant el ministeri del comte duc d'Olivares, que permeten caracteritzar les relacions polítiques entre Guipúscoa i el poder reial a l'alta edat moderna.

[es] En este artículo, se presenta la particular inserción política de Guipúzcoa en la Monarquía Hispánica a través del análisis de las cambiantes relaciones de poder entre la Provincia y los distintos monarcas castellanos, en particular Felipe II, Felipe III y Felipe IV. Se analiza la progresiva consolidación en Guipúzcoa de una serie de derechos y libertades en los campos fiscal, militar y comercial, así como su definición como elementos consustanciales a la comunidad provincial e inalienables por el poder real. En particular, se observan las resoluciones de las tensiones entre los diferentes poderes, con relación a los servicios militares, a las contribuciones fiscales y a la organización provincial, en especial durante el valimiento del conde duque de Olivares, que permiten caracterizar a las relaciones políticas entre Guipúzcoa y el poder real en la alta edad moderna.
[ca] La globalització brinda oportunitats i opcions professionals internacionals, com l'emprenedoria global. L'educació en emprenedoria es promociona tant en les estratègies educatives nacionals com en les europees. Això ha suposat que en els darrers anys l'interès per promoure l'educació en emprenedoria hagi augmentat. Per als estudiants universitaris la viabilitat d'aquesta opció de carrera depèn de les seves pròpies motivacions, de les competències percebudes i dels objectius professionals. El present estudi analitza, a través d'un model d'equacions estructurals, els factors que afecten la intenció de crear una empresa internacional. En particular, se centra en com les competències interculturals, les habilitats cognitives culturals, l'autoeficàcia emprenedora i les competències lingüístiques afecten la motivació dels estudiants per crear una empresa amb vocació internacional. Els resultats de l'estudi realitzat mostren que tant el domini d'una tercera llengua com les habilitats del llenguatge i l'autoeficàcia emprenedora són factors rellevants. La recerca també discuteix les implicacions d'aquests resultats per a l'ensenyament en les institucions d'educació superior. És necessari actualitzar les competències per a l'ocupabilitat dels graduats i també les competències que els futurs docents han d'adquirir.

[es] La globalización brinda oportunidades y opciones profesionales internacionales, como el emprendimiento. La educación en emprendimiento se promociona en las estrategias educativas nacionales y europeas. Para los estudiantes universitarios la viabilidad de esta opción de carrera depende de sus propias motivaciones, de las competencias percibidas y de los objetivos profesionales. El presente estudio analiza, a través de un modelo de ecuaciones estructurales, los factores que afectan a la intención de crear una empresa internacional. En particular, se centra en cómo las competencias interculturales, las habilidades cognitivas culturales, la autoeficacia emprendedora y las competencias lingüísticas afectan la motivación de los estudiantes para crear una empresa con vocación internacional. Los resultados del estudio realizado muestran que tanto el dominio de una tercera lengua como las habilidades del lenguaje y la autoeficacia emprendedora son factores relevantes. La investigación también discute las implicaciones de estos resultados para la enseñanza en las instituciones de educación superior. Es necesario actualizar las competencias para la ocupabilidad de los graduados y también las competencias que los futuros docentes deben adquirir.
[ca] Aquesta recerca és un estudi qualitatiu que analitza la trilogia Cinquanta ombres de Grey amb perspectiva de gènere i mitjançant una lectura feminista. Així mateix, a través del discurs de les lectores s'intenta comprendre les claus de l'èxit aconseguit pels llibres que la formen. Per fer-ho, la recerca es divideix en dues etapes. En la primera, a través de la tècnica d'anàlisi de contingut, es detecten i s'analitzen els mites de l'amor romàntic, les construccions socials estereotipades i els models de gènere referents a les relacions sexuals que apareixen a la trilogia. En la segona, basant-nos en els resultats de l'anàlisi de contingut, es creen dos grups de discussió, cadascun dels quals està compost per sis dones que han llegit la trilogia sencera (un grup el componen dones d'entre 40 i 50 anys, i l'altre, joves d'entre 16 i 22 anys), amb la finalitat de comprendre les seves motivacions i les seves opinions respecte de la lectura i detectar els estereotips de gènere.

[es] La presente investigación es un estudio cualitativo que analiza la trilogía Cincuenta sombras de Grey con perspectiva de género y mediante una lectura feminista. Del mismo modo, a través del discurso de las propias lectoras, se intenta comprender las claves del éxito conseguido por los libros que la forman. Para ello, la investigación se divide en dos etapas. En la primera, a través de la técnica de análisis de contenido, se detectan y se analizan los mitos del amor romántico, las construcciones sociales estereotipadas y los modelos de género referentes a las relaciones sexuales que aparecen en la trilogía. En la segunda, basándonos en los resultados del análisis de contenido, se crean dos grupos de discusión, cada uno de los cuales está compuesto por seis mujeres que han leído la trilogía entera (un grupo lo componen mujeres de entre 40 y 50 años, y el otro, jóvenes de entre 16 y 22 años), con el fin de comprender sus motivaciones y sus opiniones respecto a la lectura y detectar los estereotipos de género.
[ca] L'expropiació forçosa del hòlding Rumasa en 1983 representa un esdeveniment que ha marcat un punt d'inflexió en el dret administratiu del país. Aquesta mesura governamental va suposar que per declaració d'utilitat pública i d'interès social, es dugués a terme la intervenció del grup dirigit per José María Ruiz-Mateos. En el seu moment, es va justificar l'expropiació per a evitar que el país entrés en una crisi financera i, per tant, protegir els interessos públics. No obstant això, malgrat la urgent necessitat d'expropiació, ha generat discussions per part de la doctrina i jurisprudència. Es qüestionen les actuacions dutes a terme per l'Administració Pública i Tribunals.

[es] La expropiación forzosa del holding Rumasa en 1983 representa un acontecimiento que ha marcado un punto de inflexión en el derecho administrativo del país. Esta medida gubernamental supuso que por declaración de utilidad pública y de interés social, se llevara a cabo la intervención del grupo dirigido por José María Ruiz-Mateos. En su momento, se justificó la expropiación para evitar que el país entrara en una crisis financiera y, por ende, proteger los intereses públicos. Sin embargo, a pesar de la urgente necesidad de expropiación, ha generado discusiones por parte de la doctrina y jurisprudencia. Se cuestionan las actuaciones llevadas a cabo por la Administración Pública y Tribunales.
[ca] Al llarg del últims 10 anys s'han portat a terme una sèrie de recerques arqueològiques i paleoecològiques al territori del Parc Nacional d'Aigüestortes i l'Estany de Sant Maurici (PNAESM) i del Parc Natural de l'Alt Pirineu (PNAP), que se situen a la regió axial del Pirineu Central. Gràcies a les quals més de 200 jaciments arqueològics van ser documentats, havent-se obtingut 25 datacions radiocarbòniques prehistòriques. A més, van ser analitzades vàries columnes sedimentàries procedents de llacs i torberes. Ambdós registres indiquen una ocupació continuada de les àrees d'alta muntanya, entre 7600 y 4200 anys cal BP, suggerint que el patró d'assentament i d'explotació del territori hauria anat canviant al llarg del temps. Tanmateix, es documenta un increment de la presència humana entre 5400 i 4400 cal BP, al final del com, les coves i abrics són abandonats. Aquest fenomen podria explicar-se com a part d'una nova dinàmica econòmica i social, que va poder veure's influïda, en part, pel canvi de les condicions climàtiques a la zona.

[es] Durante los últimos 10 años se han llevado a cabo una serie de investigaciones arqueológicas y paleoecológicas en el área del Parque Nacional d'Aigüestortes i l'Estany de Sant Maurici (PNAESM) y del Parc Natural de l'Alt Pirineu, que se sitúan en la región axial del Pirineo central. Gracias a éstas, más de 200 yacimientos arqueológicos han sido documentados, obteniéndose 25 dataciones radiocarbónicas prehistóricas. Además, han sido analizadas 4 columnas sedimentarias procedentes de lagos y turberas. Ambos registros indican una ocupación continuada de las áreas de alta montaña, entre 7600 y 4200 años cal BP, sugiriendo que el patrón de asentamiento y de explotación del territorio habría ido cambiando a lo largo del tiempo. Así mismo, se documenta un incremento de la presencia humana entre 5400 y 4400 cal BP, al final del cual, las cuevas y abrigos son abandonados. Este fenómeno podría explicarse como parte de una nueva dinámica económica y social, que pudo verse también influenciada, en parte, por el cambio de las condiciones climáticas en la zona.
[ca] Aquesta recerca s'aproxima a l'expressió cultural del fandango jarocho des de la perspectiva dels estudis sobre la performativitat. Aquesta festivitat tradicional mexicana ha registrat un impacte important que depassa els límits de les fronteres nacionals i s'estén més enllà del Mediterrani. El fandango jarocho és una manifestació artística que es caracteritza per una qualitat mutable en la qual intervenen simultàniament diferents elements escènics com són la música, la dansa i la poesia oral improvisada. La proposta d'aquesta tesi és abordar el fandango com un esdeveniment performatiu de caràcter convivencial a partir de l'anàlisi de la seva execució per una comunitat, en la seva majoria migrant i diaspórica resident a Barcelona, per a entendre les seves aportacions culturals en el context urbà i actual.

[es] Esta investigación se aproxima a la expresión cultural del fandango jarocho desde la perspectiva de los estudios sobre la performatividad. Esta festividad tradicional mexicana ha registrado un impacto importante que rebasa los límites fronterizos nacionales y se extiende más allá del Mediterráneo. El fandango jarocho es una manifestación artística que se caracteriza por una cualidad mutable en la que intervienen simultáneamente diferentes elementos escénicos como son la música, la danza y la poesía oral improvisada. La propuesta de esta tesis es abordar el fandango como un acontecimiento performativo de carácter convivencial a partir del análisis de su ejecución por una comunidad, en su mayoría migrante y diaspórica residente en Barcelona, para entender sus aportes culturales en el contexto urbano y actual.
[ca] Aquest projecte consisteix en estudiar quin hauria de ser l'arquetip de periodista ètic, aquell que hauria de convertir-se en un model a seguir, per després analitzar la representació que es fa a Hollywood dels periodistes i determinar si aquests encaixen dins de l'arquetip o no.

[es] Este proyecto consiste en estudiar cuál debería ser el arquetipo de periodista ético, aquel que debería convertirse en un modelo a seguir, para después analizar la representación que se hace en Hollywood de los periodistas y determinar si estos encajan dentro del arquetipo o no.
[ca] Aquesta tesi doctoral se centra en la construcció del coneixement gramatical d'alumnes d'ESO en la interacció en petit grup i en el marc d'un model d'intervenció, el de Seqüència Didàctica de Gramàtica (SDG). La recerca ha mostrat fortes discrepàncies a l'hora de valorar el paper que la instrucció gramatical ha de jugar en la instrucció sobre l'ús de la llengua.

[es] Esta tesis doctoral se centra en la construcción del conocimiento gramatical de alumnos de ESO en la interacción en pequeño grupo y en el marco de un modelo de intervención, el de Secuencia Didáctica de Gramática (SDG). La investigación ha mostrado fuertes discrepancias a la hora de valorar el papel que la instrucción gramatical debe jugar en la instrucción sobre el uso de la lengua.
[ca] Segons l'opinió d'aquest grup d'estudiants i joves geògrafs, les geografies dissidents constitueixen unes geografies de transgressió, que presenten un punt de ruptura respecte a la normalitat establerta. La pluralitat d'enfocaments condueix a una diversitat de dissidències: des del punt de vista de la ideologia, de l'objecte d'estudi o de la metodologia. Tanmateix, malgrat les incerteses, hi ha consens pel que fa a la necessitat de desenvolupar una geografia crítica, reflexiva i compromesa, que opti per la construcció d'una societat més igualitària, culta i democràtica, amb la voluntat d'assolir un futur respectuós amb l'entorn i la diversitat humana.

[es] Según la opinión de este grupo de estudiantes y jóvenes geógrafos, las geografías disidentes constituyen unas geografías de transgresión, que presentan un punto de ruptura respecto a la normalidad establecida. La pluralidad de enfoques conduce a una diversidad de disidencias: desde el punto de vista de la ideología, del objeto de estudio o de la metodología. Sin embargo, a pesar de las incertezas, hay consenso por lo que respecta a la necesidad de desarrollar una geografía crítica, reflexiva y comprometida, que opte por la construcción de una sociedad más igualitaria, culta y democrática, con la voluntad de alcanzar un futuro respetuoso con el entorno y la diversidad humana.
[ca] El present treball explora la viabilitat d'introduir la votació telemàtica en els processos d'eleccions sindicals, des de l'anàlisi de tres pilars fonamentals: la normativa vigent a Espanya sobre eleccions sindicals, la jurisprudència rellevant i el projecte de les proves pilot realitzades a Catalunya entre 2022 i 2023. La motivació per a aquesta proposta radica en els canvis tecnològics moderns i l'evolució del treball, podent aquests afectar la participació dels treballadors en els processos electorals. Exposem que, encara que es reconeix la necessitat d'adaptar-se a aquestes transformacions, la normativa actual no contempla el vot telemàtic en les eleccions sindicals, representant un obstacle legal. Així mateix, la jurisprudència ofereix opinions divergents, amb sentències favorables i contràries a aquesta modalitat de votació. Finalment, les proves pilot a Catalunya mostren resultats mixtos quant a la participació dels treballadors. Les conclusions del treball exposen que, a pesar que tècnicament sigui possible la implementació d'aquesta modalitat de votació, es requereix una reforma legislativa i un compromís polític perquè pugui ser efectiva.

[es] El presente trabajo explora la viabilidad de introducir la votación telemática en los procesos de elecciones sindicales, desde el análisis de tres pilares fundamentales: la normativa vigente en España sobre elecciones sindicales, la jurisprudencia relevante y el proyecto de las pruebas piloto realizadas en Cataluña entre 2022 y 2023. La motivación para esta propuesta radica en los cambios tecnológicos modernos y la evolución del trabajo, pudiendo estos afectar a la participación de los trabajadores en los procesos electorales. Exponemos que, aunque se reconoce la necesidad de adaptarse a estas transformaciones, la normativa actual no contempla el voto telemático en las elecciones sindicales, representando un obstáculo legal. Así mismo, la jurisprudencia ofrece opiniones divergentes, con sentencias favorables y contrarias a esta modalidad de votación. Finalmente, las pruebas piloto en Cataluña muestran resultados mixtos en cuanto a la participación de los trabajadores. Las conclusiones del trabajo exponen que, a pesar de que técnicamente sea posible la implementación de esta modalidad de votación, se requiere una reforma legislativa y un compromiso político para que pueda ser efectiva.
[ca] L'article presenta una revisió de la planificació històricament desenvolupada a l'Alt Penedès fins a arribar a l'actual Pla Territorial Metropolità de Barcelona, respecte al qual es presenta un seguit d'objeccions. La manca d'arrelament del fet metropolità a la comarca, observable en el manteniment d'una dinàmica econòmica pròpia, organitzada al voltant del la mobilitat residencial i la terciarització econòmica. En aquest context, es critiquen alguns aspectes del Pla Territorial: en primer lloc, l'excessiu esquematisme i la rigidesa de la distribució del sòl en "illes metropolitanes" i "espais oberts", difícil de casar amb la realitat de territoris fràgils i especialitzats com l'Alt Penedès. En segon lloc, l'excessiva xarxa viària proposada fa pensar en el risc que es generin canvis als usos del sòl que acabin per fragmentar l'estructura territorial. Pel que fa a la xarxa ferroviària, es destaca la no consideració d'una especialització de línia de rodalia d'altafreqüència a la comarca. Finalment, es planteja el sobredimensionament de l'àrea dinamitzadora de Vilafranca i, respecte a la central de mercaderies de l'Alt Penedès, la necessitat d'una localització de baix impacte ambiental i que no consumeixi sòl agrícola.

[es] El artículo presenta una revisión de la planificacion históricamente desarrollada en el Alt Pendès hasta llegar al actual Pla Territorial Metropolità de Barcelona, respecto al cual se presenta una serie de objecciones. La falta de arraigo del hecho metropolitano en la comarca, observable en el mantenimiento de una dinámica económica propia, organizada alrededor del sector vitivinícola, contrasta con la aparición de nuevas tendencias, como la movilidad residencial y la terciarización económica. En este contexto, se critican algunos aspectos del Pla Territorial: en primer lugar, el excesivo esquematismo y la rigidez de la distribución del suelo en "isla metropolitanas" y "espacios abiertos", difícil de casar con la realidad de territorios frágiles y especializados como el Alt Penedès. En segundo lugar, la excesiva red viaria propuesta hace pensar en el riesgo de que se generen cambios en los usos del suelo que acaben por fragmentar la estructura territorial.En lo que se refiere a la red ferroviaria, se destaca la no consideración de una especialización de línea de cercanias de alta frequencia en la comarca. Finalmente, se plantea el hecho de las dimensiones excesivas del área dinamizadora de Vilafranca y, respecto a la central de mercancias del Alt Penedès, la necesidad de una localización de bajo impacto ambiental y que no consuma suelo agrícola.
[ca] Aquest treball pretén estudiar quin és el paper de la Unió Europea (UE) en la lluita contra el tràfic d'éssers humans, en especial amb la regió d'Amèrica Llatina i el Carib (ALC). Per fer-ho, mitjançant una revisió tant qualitativa com quantitativa de documents oficials d'organitzacions internacionals com la UNODC o la Unió Europea, en aquest treball es pretén dur a terme una conceptualització del tràfic d'éssers humans, una revisió de la situació actual de la problemàtica a la regió i veure quin és el marc nomativo-legal de la UE en matèria de tràfic de persones així com la seva relació amb la regió d'Amèrica Llatina i el Carib. Finalment, es duu a terme l'anàlisi del programa EL PAcCTO, un dels programes de cooperació més importants que la UE desenvolupa a l'esmentada regió per lluitar contra el crim organitzat transnacional, incloent-hi el tràfic de persones. Els resultats d'aquest estudi suggereixen que tot i que hi ha una voluntat i un espai creat perquè la UE tingui un paper fonamental i positiu en la lluita contra el tràfic de persones a ALC, la falta d'informació sobre els resultats del programa analitzat fa que no puguem concloure si aquest programa específic és efectiu en la lluita contra el tràfic de persones a la regió.

[es] Este trabajo pretende estudiar cuál es el papel de la Unión Europea (UE) en la lucha contra el tráfico de seres humanos, especialmente con la región de América Latina y el Caribe (ALC). Para ello, mediante una revisión tanto cualitativa como cuantitativa de documentos oficiales de organizaciones internacionales como la UNODC o la Unión Europea, en este trabajo se pretende llevar a cabo una conceptualización del tráfico de seres humanos, una revisión de la situación actual de la problemática en la región y ver cuál es el marco nomativo-legal de la UE en materia de tráfico de personas así como su relación con la región de América Latina y el Caribe. Por último, se lleva a cabo el análisis del programa EL PAcCTO, uno de los programas de cooperación más importantes que la UE desarrolla en la citada región para luchar contra el crimen organizado transnacional, incluyendo el tráfico de personas. Los resultados de este estudio sugieren que aunque existe una voluntad y un espacio creado para que la UE tenga un papel fundamental y positivo en la lucha contra el tráfico de personas en ALC, la falta de información sobre los resultados del programa analizado hace que no podamos concluir si este programa específico es efectivo en la lucha contra el tráfico de personas en la región.