BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Les migracions a la ciutat de l'Hospitalet de Llobregat són i han estat molt freqüents i persistents al llarg de dècades, i són molts aquells que arriben a un nou país i es troben amb una nova llengua, el català. Aquest treball té per objectiu esbrinar què indueix als nouvinguts a aprendre català, com estudiants dels programes que ofereix el Consorci per a la Normalització Lingüística. A partir d'una enquesta i un corpus de 27 participants, s'han analitzat les principals motivacions que tenen els alumnes per aprendre català i quins són els contextos i situacions comunicatives en què fan ús de la llengua. Els resultats obtinguts a partir de l'anàlisi mostren que la causa principal per aprendre català és per motius laborals i que els àmbits d'ús del català recauen majoritàriament en els serveis públics i no en les comunicacions interpersonals i informals.

[es] Las migraciones en la ciudad del Hospitalet de Llobregat son y han sido muy frecuentes y persistentes a lo largo de décadas, y son muchos aquellos que llegan a un nuevo país y se encuentran con una nueva lengua, el catalán. Este trabajo tiene como objetivo averiguar qué induce a los recién llegados a aprender catalán, como estudiantes de los programas que ofrece el Consorci per a la Normalització Lingüística. A partir de una encuesta y un corpus de 27 participantes, se han analizado las principales motivaciones que tienen los alumnos para aprender catalán y cuáles son los contextos y situaciones comunicativas en que hacen uso de la lengua. Los resultados obtenidos a partir del análisis muestran que la causa principal para aprender catalán es por motivos laborales y que los ámbitos de uso del catalán recaen mayoritariamente en los servicios públicos y no en las comunicaciones interpersonales e informales.
[ca] Estem en una situació d'emergència lingüística en què el català està patint una forta davallada de l'ús social habitual, sobretot entre els joves, que consumeixen cada vegada menys contingut audiovisual en aquesta llengua. I quan ho fan, el titllen de "ridícul" o "estrany", per la qual cosa podem pensar que el llenguatge del doblatge no és del tot versemblant. Amb aquest treball pretenem fer una proposta de doblatge en català d'una sèrie juvenil que pugui generar interès per la temàtica i el llenguatge transgressors, i apostar per un català col·loquial creïble amb el qual el públic juvenil se senti identificat. Veurem que no s'ha de voler mantenir un català normatiu de diccionari, sinó, per contra, ser flexibles quant a registre i caracterització dels personatges. N'hem fet la proposta de traducció i l'hem comparat amb els criteris lingüístics de doblatge actual i les característiques de la llengua col·loquial real. Una vegada acomplert aquest objectiu, podem afirmar que la proposta funcionaria perquè es basa en els mecanismes lingüístics de la llengua col·loquial catalana real.

[es] Estamos en una situación de emergencia lingüística en la que el catalán está sufriendo un fuerte descenso de su uso social habitual, sobre todo entre los jóvenes, que consumen cada vez menos contenido audiovisual en esta lengua. Y cuando lo hacen, lo tachan de "ridículo" o "raro", lo que nos lleva a pensar que el lenguaje del doblaje no es del todo verosímil. Con el presente trabajo pretendemos hacer una propuesta de doblaje en catalán de una serie juvenil que pueda generar interés por la temática y el lenguaje transgresores, y apostar por un catalán coloquial creíble y con el cual el público juvenil se sienta identificado. Veremos que no se debe querer mantener un catalán normativo de diccionario, sino, por el contrario, ser flexivos en cuanto al registro y la caracterización de los personajes. Hemos realizado la propuesta de traducción y la hemos comparado con los criterios lingüísticos del doblaje actual y las características de la lengua coloquial real. Una vez logrado este objetivo, podemos afirmar que nuestra propuesta funcionaria porque se basa en los mecanismos de la lengua coloquial catalana real.
[ca] És un pla de viabilitat per l'obertura d'una acadèmia de futbol a Hyderabad (Índia). El projecte neix per la necessitat d'un inversor indi per voler fer una acadèmia innovadora amb una estructura i metodologia espanyola. És per això des de Rierasport li oferim un pla de negoci amb tots els procediments per poder executar-ho exitosament. El treball defineix el value proposition, anàlisis de la competència, les 4 P's, l'estructura organitzativa, un pla legal i un pla econòmic i financer amb dades reals. L'acadèmia serà real i la primera fase començarà el 2024.

[es] Es un plan de viabilidad por la apertura de una academia de fútbol en Hyderabad (India). El proyecto nace por la necesidad de un inversor indio para querer realizar una academia innovadora con una estructura y metodología española. Es por eso que desde Rierasport le ofrecemos un plan de negocio con todos los procedimientos para poder ejecutarlo exitosamente. El trabajo define el value proposition, análisis de la competencia, las 4 P's, la estructura organizativa, un plan legal y un plan económico y financiero con datos reales. La academia será real y la primera fase comenzará en 2024.
[ca] La present tesi estudia i analitza, d'una banda, la institució jurídica amb la que comença el procés judicial; per l'altre, l'estil judicial català. L'abast de la investigació se centra en el dret intermedi o vell règim, enllaçant-lo amb la llei d'enjudiciament civil de 1881. S'entén per dret intermedi o vell règim, el dret que es va donar després de la caiguda de l'Imperi Romà fins a arribar a l'actual dret codificat del segle XIX-XX, i rep el nom de ius commune et iura propia; en el qual, la institució d'inici del procés judicial era anomenada libellus i/o demanda. També, en aquesta època històrica, es donava un estil judicial propi en cada regne; raó per la qual ens centrem en l'estil judicial del Principat de Catalunya. La investigació del libellus o demanda observa les diferències i semblants que la uneixen o separen amb la demanda judicial del codi processal civil de 1881.

[es] La presente tesis estudia y analiza, por un lado, la institución jurídica iniciadora del proceso judicial; por el otro, el estilo judicial catalán. El alcance de la investigación se centra en el derecho intermedio o viejo régimen, enlazándolo con la ley de enjuiciamiento civil de 1881. Se entiende por derecho intermedio o viejo régimen, el derecho que se dio después de la caída del Imperio Romano hasta llegar al actual derecho codificado del siglo XIXXX, y recibe el nombre de ius commune et iura propia; en el que, la institución de inicio del proceso judicial era llamada libellus y/o demanda. También, en esta época histórica, se daba un estilo judicial propio en cada reino; razón por la que nos centramos en el estilo judicial del Principado de Cataluña. La investigación del libellus o demanda observa las diferencias y parecidos que la unen o separan con la demanda judicial del código procesal civil de 1881.
[ca] La present investigació neix de la voluntat d'estudiar la categoria estètica del grotesc en la literatura rioplatense al segle XX. En aquest sentit, iniciem el nostre recorregut amb un estudi històric i teòric que pretén donar compte dels molts significats que ha adoptat el grotesc; fet que ha dificultat, en ocasions, la seva distinció amb altres categories. Aplicarem les nostres conclusions teòriques a l'anàlisi pràctic de dos autors que, si bé semblen no compartir molt entre ells, sí dibuixen les dues línies del grotesc al segle XX: el "grotesc social" i el "grotesc fantàstic". Del primer autor, Roberto Arlt, ens interessarem pel discurs de la violència (posant molta atenció al paper dels narradors), l'interès per la tècnica i la creació (així com el treball) i l'escenificació teatral (principalment a través de la mentida i l'engany). Del segon, Silvina Ocampo, ens preguntarem per la participació del grotesc en la relació nen-adult (dues esferes que es rebutgen mútuament), en la inclusió del sobrenatural en els seus relats (fet que provoca un punt de contacte amb el fantàstic) i la carnavalització (màscares, disfresses, bojos ...). Són pocs els estudis que connecten directament a aquests autors amb el grotesc i creiem que aquest és un discurs polifacètic capaç d'explicar nombrosos elements que caracteritzen, ja no només les seves narracions, sinó el desenvolupament d'una estètica transgressora.

[es] La presente investigación nace de la voluntad de estudiar la categoría estética de lo grotesco en la literatura rioplatense en el siglo XX. Para ello, partimos de un estudio histórico y teórico que pretende dar cuenta de los muchos significados que ha adoptado lo grotesco; hecho que ha dificultado, en ocasiones, su distinción con otras categorías. Aplicaremos nuestras conclusiones teóricas al análisis práctico de dos autores que, si bien parecen no compartir mucho entre ellos, sí dibujan las dos líneas del grotesco en el siglo XX: el "grotesco social" y el "grotesco fantástico". Del primer autor, Roberto Arlt, nos interesaremos por el discurso de la violencia (prestando mucha atención al rol de los narradores), el interés por la técnica y la creación (así como el trabajo) y la escenificación teatral (principalmente, a través de la mentira y el engaño). Del segundo, Silvina Ocampo, nos preguntaremos por la participación de lo grotesco en la relación niño-adulto (dos esferas que se rechazan mutuamente), en la inclusión de lo sobrenatural en sus relatos (hecho que provoca un punto de contacto con lo fantástico) y la carnavalización (máscaras, disfraces, locos…). Son pocos los estudios que conecten directamente a estos autores con el grotesco y creemos que este es un discurso polifacético capaz de explicar numerosos elementos que caracterizan, ya no solo sus narraciones, sino el desarrollo de una estética transgresora.
[ca] Des de l'entrada a l'euro, Espanya ha experimentat una pèrdua de competitivitat interna degut a l'increment dels costos laborals i de la inflació. Aquest fet hauria d'afectar negativament les exportacions però no ha estat així. De fet, mentre la competitivitat interna empitjorava, la quota exportadora (competitivitat externa) millorava en alguns períodes. Es dóna, doncs, una dualitat competitiva. Amb el meu treball pretenc respondre dues preguntes: en primer lloc, voldria saber quins són els factors diferents del preu que han repercutit positivament en el comportament de les exportacions. En segon lloc, analitzo si a Catalunya es dóna també aquesta dualitat competitiva

[es] Desde la adopción del euro en 1999, España ha experimentado una pérdida de competitividad interna debido al aumento de los costes laborales y de la inflación. Este hecho deberia afectar negativamente en las exportaciones pero no ha sido el caso. De hecho, mientras la competitividad interna empeoraba, la cuota exportadora (competitividad externa) mejoraba en algunos períodos. Se da, pues una dualidad competitiva. Con este trabajo pretendo responder a dos cuestiones la primera de las cuales es qué factores diferentes del precio han repercutido positivamente en el comportamineto de las exportaciones. En segundo lugar, analizo si en Cataluña se da la misma dualidad competitiva.
[ca] Els cotxes autònoms han guanyat popularitat aquests darrers anys. L'augment del poder computacional juntament amb el big data ha permès aplicar la intel·ligència artificial en àmbits tan complexos com és el de la conducció. Concretament, és el camp de l'aprenentatge profund el que ha revolucionat aquestes aplicacions. L'ús de models basats en xarxes neuronals artificials ha aconseguit grans resultats en un breu període de temps. En aquest projecte adaptem un cotxe radio-control convencional per convertir-lo en un sistema autònom a petita escala. El cotxe és capaç de conduir de manera autònoma gràcies a la informació que li proporciona una càmera monocular RGB. Analitzem tot el procés des de l'ensamblatge, l'adquisició de dades, l'entrenament i el banc de proves.

[es] Los coches autónomos han ganado popularidad en los últimos años. El aumento del poder computacional junto con el big data ha permitido aplicar la inteligencia artificial en ámbitos tan complejos como es el de la conducción. Concretamente, es el campo del aprendizaje profundo el que ha revolucionado estas aplicaciones. El uso de modelos basados en redes neuronales artificiales ha conseguido grandes resultados en un breve periodo de tiempo. En este proyecto adaptamos un coche radio-control convencional para convertirlo en un sistema autónomo a pequeña escala. El coche es capaz de conducir de manera autónoma gracias a la información que le proporciona una cámara monocular RGB. Analizamos todo el proceso desde el ensamblaje, la adquisición de datos, el entrenamiento y el banco de pruebas.
[ca] Aquest estudi analitza diferències de comprensió, resposta emocional i record en la lectura i l'escolta. Per determinar-les, 150 nens de primària van llegir i escoltar un conte i es van mesurar aquestes variables a través d'un qüestionari i un grup focal. En comprensió, els nens van mostrar la preferència per la lectura, però no va haver-n'hi diferències significatives amb els resultats de l'escolta. En record, va haver-hi diferències significatives a favor de l'escolta quan es van quantificar els aspectes principals que els nens van retenir del conte. Els alumnes de sisè curs i les nenes van tenir un nivell més alt de record. La resposta emocional va ser significativament més elevada en l'escolta que en la lectura i les nenes respecte als nens. Els resultats d'aquesta recerca indiquen que el cervell construeix el sentit de la informació de manera independent a la modalitat de l'estímul.

[es] Este estudio analiza las diferencias de comprensión, respuesta emocional y recuerdo en la lectura y la escucha. Para determinarlas, 150 niños de primaria leyeron y escucharon un cuento, tras lo cual se midieron estas variables mediante un cuestionario y un grupo focal. En comprensión, los niños mostraron su preferencia por la lectura, pero no hubo diferencias significativas con los resultados obtenidos en la escucha. En recuerdo, hubo diferencias significativas a favor de la escucha cuando se cuantificaron los aspectos principales que los niños retuvieron del cuento. Los alumnos de sexto curso y las niñas tuvieron un nivel más alto de recuerdo. La respuesta emocional fue significativamente más elevada en la escucha que en la lectura y en las niñas con respecto a los niños. Los resultados de esta investigación indican que el cerebro construye el sentido de la información de manera independiente a la modalidad del estímulo.
[ca] Aquesta tesi doctoral té com finalitat principal analitzar la situació de l'ensenyament de la llengua xinesa a Espanya, concretament a Barcelona, i en tota la seva complexitat, i proposar la introducció de lèxic especialitzat des dels primers nivells d'ensenyament de la llengua, per donar resposta a les noves necessitats dels estudiants. Es tracta d'una investigació que neix de l'experiència pràctica en l'ensenyament del xinès a Barcelona, en diversos nivells educatius. Des de les intuïcions inicials hem avançat, en primer lloc, cap a la construcció d'un marc teòric adequat que posés en relació la didàctica i l'estudi del lèxic, i concretament del lèxic especialitzat basat en el model ecològic de desenvolupament humà i l'ecolingüística. En segon lloc, hem establert una sèrie d'estratègies metodològiques diferents per als estudis: les enquestes per a l'anàlisi de les necessitats, les revisions bibliogràfiques per a l'anàlisi dels sistemes d'ensenyament, els estudis de cas per a l'anàlisi dels usos de les unitats lèxiques, i l'anàlisi de lèxic per a la descripció de la formació d'unitats lèxiques en xinès. Finalment, hem proposat uns criteris per a la selecció d'unitats lèxiques especialitzades i uns mètodes d'introducció d'aquestes unitats a la didàctica.

[es] Esta tesis doctoral tiene como finalidad principal analizar la situación de la enseñanza de la lengua china en España, concretamente en Barcelona, y en toda su complejidad, para proponer la introducción de léxico especializado desde los primeros niveles de enseñanza de la lengua, con el fin de dar respuesta a las nuevas necesidades de los estudiantes. Se trata de una investigación que nace de la experiencia práctica en la enseñanza del chino en Barcelona, en diversos niveles educativos. Desde las intuiciones iniciales hemos avanzado, en primer lugar, hacia la construcción de un marco teórico adecuado que ponga en relación la didáctica y el estudio del léxico, y concretamente del léxico especializado basado en el modelo ecológico de desarrollo humano y la ecolingüística. En segundo lugar, hemos establecido una serie de estrategias metodológicas distintas para los estudios: las encuestas para el análisis de las necesidades; las revisiones bibliográficas y la observación directa para el análisis de los sistemas de la enseñanza; los estudios de caso para el análisis de los usos de las unidades léxicas, y el análisis de léxico para la descripción de la formación de unidades léxicas en chino. Por último, hemos propuesto unos principios, criterios y pasos para la selección e introducción de unidades léxicas especializadas a la didáctica.
[ca] Joan Pons i Marquès (Sóller, 1894 - Palma, 1971). Nét de Josep Lluís Pons i Gallarza i padrí de Fèlix Pons Irazazábal, president del Congrés dels Diputats entre 1986 i 1996. Llicenciat en filosofia i lletres, historiador, biògraf, crític literari, poeta, arxiver de professió, fou un dels principals intel.lectuals mallorquins del segle XX a les Illes Balears. Com a escriptor formà part de la segona promoció de l'Escola Mallorquina.

[es] Nieto de Josep Lluís Pons i Gallarza y padrino de Félix Pons Irazazábal, presidente del Congreso de los Diputados entre 1986 y 1996. Licenciado en Filosofía y Letras, historiador, biógrafo, crítico literario, poeta, archivero de profesión, fue uno de los principales intelectuales mallorquines del siglo XX en las Islas Baleares. Como escritor formó parte de la segunda promoción de la Escuela Mallorquina.
[ca] Aquest projecte te com a objectiu estendre el treball realitzat amb l"eina QuesTInSitu, que/ns"emmarca dins del món de les Tecnologies de la Informació i Comunicació (TIC) i/nconcretament en l"àrea d"E-Learning. Es presenta una aplicació Web, QuesTInSitu, la qual és/nuna eina d"autoria que permet crear preguntes geolocalitzades a sobre de mapes de Google/nMaps. Aquestes preguntes segueixen l"especificació IMS Question & Test Interporability (QTI)/ni són gestionades pel motor de QTI NewApis./nL"usuari pot crear preguntes geolocalitzades i organitzar-les com a rutes (qüestionaris) sobre un/nmapa de qualsevol punt del món. Per una altre banda, s"ofereix la possibilitat de respondre a les/npreguntes geolocalitzades mitjançant mòbils 3G gràcies a una aplicació especialment/ndissenyada per a dispositius mòbils on els usuaris poden respondre les preguntes i veure la/npuntuació./nAquest PFC presenta nous aspectes de millora sobre l"eina ja existent, com per exemple: un nou/nsistema de monitorització, un nou sistema de rutes, noves funcionalitats tant de l"aplicació/nmòbil com de l"aplicació web entre d"altres. Aquests nous aspectes s"han avaluat dins de nous/nescenaris educatius.

[es] Este proyecto se enmarca dentro del mundo de las Tecnologías de la Información y/nComunicación (TIC) y concretamente en el área del E-Learinng. Se presenta una aplicación/nWeb, QuesTInSitu, la cual es una herramienta de autoría que nos permite crear preguntas/ngeolocalizadas sobre mapas de Google Maps. Estas preguntas siguen la especificación IMS/nQuestion & Test Interoperability (QTI) y están gestionadas por el motor de QTI NewApis./nEl usuario puede crear preguntas geolocalizadas y organizarlas como rutas (cuestionarios) sobre/nun mapa de cualquier punto del mundo. Por otra parte, se ofrece la posibilidad de responder a/nlas preguntas geolocalizadas mediante móviles 3G gracias a una aplicación especialmente/ndiseñada para dispositivos móviles dónde los usuarios pueden responder, preguntar y ver la/npuntuación./nEste PFC presenta nuevos aspectos de mejora sobre la herramienta ya existente, como por/nejemplo: un nuevo sistema de monitoreo, un nuevo sistema de rutas, nuevas funcionalidades/ntanto de la aplicación móvil como de la aplicación web entre otros. Estos nuevos aspectos se/nhan evaluado dentro de nuevos escenarios educativos.
[ca] Al llarg d'aquest procés serem capaços de veure el disseny i desenvolupament de dues versions d'una mateixa experiència, les dificultats i les eines usades per a això. Aquesta experiència serà usa en un sistema de realitat mixta que consisteix en una projecció en una zona de joc que es troba en el laboratori de FuBIntLab ́ que es troba al campus de Poblenou de la universitat Pompeu Fabra (UPF) i la captació dels moviments de jugadors mitjançant objectes amb lluminositat. Una de les versions amb l'objectiu de promoure la sincronització mitjançant música i per contrari una altra versió que intentarà no promoure-la en absolut. A causa de la creació d'aquesta experiència es podrà realitzar un futur estudi basat en les dades recollides d'aquestes versions prototipal.

[es] A lo largo de este proceso seremos capaces de ver el diseño y desarrollo de dos versiones de una misma experiencia, las dificultades y las herramientas usadas para ello. Esta experiencia será usada en un sistema de realidad mixta que consiste en una proyección en una zona de juego que se encuentra en el laboratorio de FuBIntLab, dentro del campus de Poblenou de la universidad Pompeu Fabra (UPF), y la captación de los movimientos de los jugadores mediante objetos con luminosidad. Una de las versiones del proyecto a desarrollar con el objetivo de promover la sincronización mediante música y por contrario, otra versión que intentará no promoverla en absoluto. Debido a la creación de estas experiencias se podrá realizar un futuro estudio basado en los datos recogidos de estas versiones prototipo.