BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] En aquest text es planteja el que cal canviar del règim jurídic català. De manera més concreta, l'autor es proposa: 1) situar al nivell normatiu més alt possible el dret d'emprar el català; 2) disposar els elements de garantia imprescindibles per tal d'assegurar el dret dels ciutadans a ser entesos i a parlar en català; 3) difondre el coneixement dels drets dels parlants en les situacions més quotidianes. L'article s'acaba amb una reflexió que marca una clara diferència no vinculant entre reclamar la regulació d'una llengua i reclamar l'autogovern.

[es] En este texto se plantea lo que hace falta cambiar del régimen jurídico catalán. De manera más concreta, el autor se propone: 1) situar al nivel normativo más alto posible el derecho a utilizar el catalán; 2) disponer los elementos de garantía imprescindibles para asegurar el derecho de los ciudadanos a ser atendidos y a hablar en catalán; 3) difundir el conocimiento de los derechos de los hablantes en las situaciones más cotidianas. El artículo termina con una reflexión que marca una clara diferencia no vinculante entre reclamar la regulación de una lengua y reclamar el autogobierno.
[ca] L'article té un primer apartat on es defineix i s'analitza el terme urban penalty. La segona part ofereix informació que demostra que Linares va patir "càstig urbà" tant en sobremortalitat com a estatura. El tercer apartat està dedicat a la reforma sanitària de la ciutat iniciada a principis de la dècada del 1890 i als seus efectes sobre la mortalitat. L'article acaba destacant que la urban penalty de Linares va ser menys greu que la d'una ciutat "bessona" (La Unión), però més greu i persistent que la zona minero– metal·lúrgica de la ria de Bilbao.

[es] El artículo tiene un primer apartado donde se define y analiza el término urban penalty. La segunda parte ofrece información que demuestra que Linares sufrió "castigo urbano" tanto en sobremortalidad como en estatura. El tercer apartado está dedicado a la reforma sanitaria de la ciudad iniciada a principios de la década de 1890 y a sus efectos sobre la mortalidad. El artículo termina destacando que la urban penalty de Linares fue menos grave que la de una ciudad "gemela" (La Unión), pero más grave y persistente que la de la zona minero – metalúrgica de la ría de Bilbao.
[ca] Aquest article analitza les novel·les argentines El trabajo de los ojos de Mercedes Halfon i El nervio óptico de María Gainza amb l'objectiu d'indagar en els usos metafòrics i materials dels ulls de les protagonistes. Plantejo com a hipòtesi que en les dues obres les narradores produeixen un registre singular –travessat per marcadors de classe i gènere– sobre les seves particulars condicions oculars que els serveix, d'una banda, per a fabricar una història personal de l'art i, d'altra, per a posar en evidència l'absència de la mirada estràbica femenina. Totes dues novel·les presenten la construcció d'una mirada doble en la qual es descriuen objectes artístics i arxius, però que, al mateix temps, anuncia un peculiar règim escòpic travessat, en aquest cas, per l'estrabisme i la diplopia.

[es] Este artículo analiza las novelas argentinas recientes El trabajo de los ojos de Mercedes Halfon y El nervio óptico de María Gainza desde la perspectiva de los estudios de la discapacidad, con el objetivo de indagar cómo los usos metafóricos y materiales de los ojos impertinentes de las protagonistas dan cuenta de la construcción de una mirada doble, parcial y situada en la que a la par que se describen objetos artísticos y se consultan archivos médicos, se altera el régimen escópico ocularcéntrico —propio de nuestra era— a través del estrabismo y la diplopía. Sostengo que las narradoras —atravesadas por marcadores de clase y de género— escriben desde sus condiciones oculares con el propósito de revisitar la historia occidental del arte para entrecruzarla con la propia vida y, por otro, examinar y tensionar el archivo de la oftalmología que ha dejado al margen las miradas estrábicas de las mujeres.
[ca] El sexe és un tema que a tothom li crida l'atenció, però més enllà del que la gent sol tenir en ment s'amaga un món fascinant en que el sexe és protagonista. En aquest article posarem el sexe sota el microscopi i analitzarem cadascuna de les seves facetes, enfocant-nos en l'ésser humà però sense oblidar que el sexe es troba present en multitud d'organismes i que pot adoptar moltes formes diferents. Intentarem donar resposta a preguntes relacionades amb la sexualitat humana com per a què serveix el sexe?, per què existeixen homes i dones?, què defineix l'orientació sexual?, quins avantatges presenta el sexe respecte a la reproducció asexual?...I finalitzarem amb una entrevista a un dels autors del llibre "Per a què serveix el sexe?" de Publicacions UB, en la que veurem que la reproducció sexual va molt més allà de la simple còpula que coneixem, doncs adopta multitud d'estratègies al món animal.

[es] El sexo es un tema que a todo el mundo le llama la atención, pero más allá de lo que la gente suele tener en mente se esconde un mundo fascinante en que el sexo es protagonista. En este artículo pondremos el sexo bajo el microscopio y analizaremos cada una de sus facetas, enfocándonos en el ser humano pero sin olvidar que el sexo se encuentra presente en multitud de organismos y que puede adoptar muchas formas distintas. Trataremos de dar respuesta a preguntas relacionadas con la sexualidad humana como ¿para qué sirve el sexo?, ¿por qué existen hombres y mujeres?, ¿qué define la orientación sexual?, ¿qué ventajas presenta el sexo respecto a la reproducción asexual?...Y finalizaremos con una entrevista a uno de los autores del libro "¿Para qué sirve el sexo?" de Publicaciones UB, en la que veremos que la reproducción sexual va mucho más allá de la simple cópula que conocemos, pues adquiere multitud de estrategias en el mundo animal.
[ca] En les històries de la península ibèrica de l'edat mitjana i moderna les diferències entre la cavalleria islàmica i cristiana s'han convertit en una manera d'il·lustrar diferents formes d'organització social i significats culturals vinculats amb la relació entre cavall i genet. És a dir, les pràctiques de la cavalleria —com a conjunt d'estils, tècniques i funcions— també impliquen connotacions regionals, religioses i ètniques, i en efecte han acabat transformant el significat (la tradició eqüestre) en el significant (un element de distinció de territoris i identitats). Tanmateix, la frontera religiosa de la pràctica de la cavalleria musulmana ibèrica es mostra molt subtilment analitzada a la llum de la circulació recurrent d'equins, experts eqüestres i textos relacionats amb equins en un context circummediterrani. Replantejar les cultures del cavall ibèriques dins del marc de connectivitats mediterrànies més extenses posa en evidència un corpus comú de coneixements sobre el cavall, sovint constret de manera excessiva per denominacions regionals, imperials o etnicoreligioses i destaca els aspectes multifuncionals de cavalls, genets i textos sobre aquests animals. En centrarse en les pràctiques particulars que constitueixen les tradicions de la cavalleria, en lloc que en les identitats culturals que impliquen les seves etiquetes, el coneixement de les cultures mediterrànies del cavall pot ajudar els historiadors a entendre més a fons la diplomàcia i l'estratègia militar en el context de les fronteres cristianomusulmanes.

[es] En las historias de la península ibérica medieval y moderna, las distinciones entre la caballería islámica y cristiana se han convertido en una cifra de diferentes formas de organización social y de significados culturales vinculados con la relación entre caballo y jinete. En otras palabras, las prácticas de la caballería —como conjunto de estilos, técnicas y funciones— también implican connotaciones regionales, religiosas y étnicas, y en efecto han acabado trans- formando el significado (la tradición ecuestre) en el significante (un elemento distintivo de territorios e identidades). Sin embargo, la frontera religiosa de la práctica de la caballería islámica ibérica aparece muy sutil si se considera la circulación recurrente de equinos, expertos ecuestres y textos relacionados con equinos en un contexto circunmediterráneo. Replantear las culturas de los caballos ibéricos dentro de conectividades mediterráneas más amplias permite apreciar un corpus de conocimientos comunes sobre el caballo, a menudo constreñido de manera excesiva por denominaciones regionales, imperiales o étnico-religiosas, y enfatiza los aspectos multifuncionales de caballos, jinetes y textos sobre caballos. Al centrarse en las prácticas particulares que constituyen las tradiciones de la caballería, en lugar de en las identidades culturales que implican sus etiquetas, la noción de las culturas mediterráneas del caballo puede ayudar mejor a los historiadores a entender más a fondo la diplomacia y la estrategia militar a través de las fronteras cristiano-musulmanas.
[ca] S'exposen els canvis que la ciutat de Cervera va experimentar després de la Guerra de Successió en quatre àmbits: el polític i administratiu, el docent, lingüístic i cultural, l'eclesiàstic i l'econòmic i social.

[es] Se exponen los cambios que la ciudad de Cervera experimentó después de la Guerra de Sucesión en cuatro ámbitos: el político y administrativo, el docente, lingüístico y cultural, el eclesiástico y el económico y social.
[ca] Aquest treball discuteix el problema de la interpretació i les posicions enunciatives en el marc de la crítica general a l'antropocentrisme en l'escena teòrica actual. Les preguntes per qui interpreta i mitjançant quin llenguatge conduiran la reflexió cap a uns certs usos de l'antropomorfisme, qüestió que deixa en evidència dos punts clau: la contradicció performàtica i la pretensió de literalitat com a estratègia per a evitar posicions enunciatives antropocentrades. Un poema de la poeta argentina Beatriz Vallejos acompanya la reflexió i dona una clau per a pensar aquestes qüestions. Es postula, finalment, una categoria per a continuar amb la reflexió: la ficció teòrica i la seva potència crítica davant el repte imaginatiu que exigeixen els gestos crítics en l'actualitat.

[es] Este trabajo discute el problema de la interpretación y las posiciones enunciativas en el marco de la crítica general al antropocentrismo en la escena teórica actual. Las preguntas por quién interpreta y mediante qué lenguaje conducirán la reflexión hacia ciertos usos del antropomorfismo, cuestión que deja en evidencia dos puntos clave: la contradicción perfomática y la pretensión de literalidad como estrategia para evitar posiciones enunciativas antropocentradas. Un poema de la poeta argentina Beatriz Vallejos acompaña la reflexión y da una clave para pensar estas cuestiones. Se postula, finalmente, una categoría para continuar con el análisis: la ficción teórica y su potencia crítica ante el reto imaginativo que exigen los gestos críticos en la actualidad.
[ca] L'objectiu del present estudi bibliogràfic va ser realitzar una revisió sistemàtica sobre la influència del factor etario en l'aprenentatge de la pronunciació d'espanyol com a llengua estrangera (ELE)en aprendientes adults i identificar els avanços metodològics en els últims anys. Es va realitzar una cerca de documents basada en l'evidència empírica a través de diverses bases de dades especialitzades en recerca.Un total de 59 articles van ser seleccioneu-vos després d'aplicar els criteris d'inclusió i amb ells es va crear una base de dades amb la qual es va treballar durant el desenvolupament d'aquest treball.Els resultats van mostrar la influència del període crític (Lennerberg,1967) en l'aprenentatge de la pronunciació d'ELE en adults, així com les diferències existents en el procés d'aprenentatge d'una segona llengua (L2) en aprenents nens i adults. En la part final es plantegen algunes propostes metodològiques que afavoreixen el desenvolupament de l'aprenentatge de la pronunciació d'espanyol com a llengua estrangera en adults aprenents.

[es] El objetivo del presente estudio bibliográfico fue realizar una revisión sistemática sobre la influencia del factor etario en el aprendizaje de la pronunciación de español como lengua extranjera (ELE) en aprendientes adultos e identificar los avances metodológicos en los últimos años. Se realizó una búsqueda de documentos basada en la evidencia empírica a través de diversas bases de datos especializadas en investigación. Un total de 59 artículos fueron seleccionaos después de aplicar los criterios de inclusión y con ellos se creó una base de datos con la que se trabajó durante el desarrollo de este trabajo. Los resultados mostraron la influencia del período crítico (Lennerberg,1967) en el aprendizaje de la pronunciación de ELE en adultos, así como las diferencias existentes en el proceso de aprendizaje de una segunda lengua (L2) en aprendientes niños y adultos. En la parte final se plantean algunas propuestas metodológicas que favorecen el desarrollo del aprendizaje de la pronunciación de español como lengua extranjera en adultos aprendientes.
[ca] En aquest article es revisa la història de la semàntica històrica i es posa en context aquesta disciplina. L'objectiu de l'article és exposar succintament com s'ha anat configurant la semàntica històrica des de la seva aparició en el segle XIX fins al moment present i quines hipòtesis bàsiques s'han formulat. Així mateix, l'article presenta un resum dels diferents articles que componen aquest monogràfic, explica la seva originalitat i mostra quina és la seva aportació, tant teòrica com descriptiva, a l'estudi de l'evolució semàntica.

[es] En este artículo se revisa la historia de la semántica histórica y se pone en contexto esta disciplina. El objetivo del artículo es exponer sucintamente cómo se ha ido configurando la semántica histórica desde su aparición en el siglo XIX hasta el momento presente y qué hipótesis básicas ha formulado. Asimismo, el artículo presenta un resumen de los diferentes artículos que componen este monográfico, explica su originalidad y muestra cuál es su aportación, tanto teórica como descriptiva, al estudio de la evolución semántica.
[ca] L'article parteix del treball de litigació i de observacions realitzades en els tribunals del sud de Chile aquests últims anys i, en particular, en 2021. Dona compte de la "dilatació" dels judicis quan es tracta de sancionar agents de l'estat que han comès delictes en contra de persones maputxe, com en els casos Huracan o Lemun. Aquest tipus de situacions afecten principis claus del dret com són la reparació del dellicte i la garantia de no repetició. S'exposa com la lentitud i passivitat del sistema judicial xilè provoca un major sentiment d'injustícia per al poble maputxe. Després d'haver presentat aquests principis vinculats amb els Drets Humans, i els seus fonaments en l'àmbit legal i psicosocial, s'analitzaran dos casos de vulneració de drets comesos per agents de l'estat encara vigents per a millor aprehendre les seves diverses conseqüències

[es] El artículo parte del trabajo de litigación y de observaciones realizadas en los tribunales del sur de Chile en estos últimos años y, en particular, en 2021. Da cuenta de la "dilatación" de los juicios cuando se trata de sancionar agentes del estado que han cometidos delitos en contra de personas mapuche, como en los casos Huracan o Lemun. Este tipo de situaciones afectan principios claves del derecho, como son la reparación del delito y la garantía de no repetición. Se expone cómo la lentitud y pasividad del sistema judicial chileno provoca un mayor sentimiento de injusticia para el pueblo mapuche. Después de haber presentado estos principios vinculados con los Derechos Humanos, y sus fundamentos en el ámbito legal y psicosocial, se analizarán dos casos de vulneración de derechos cometidos por agentes del estado aún vigentes para mejor aprehender sus diversas consecuencias.
[ca] Aquesta aportació té com a objectiu fer una radiografia de les accions formatives que s'han anat desenvolupant a través de la utilització de la xarxa social Instagram a les aules universitàries. Això es durà a terme mitjançant el mètode PRISMA. Als resultats trobats se'ls aplicarà una fitxa d'anàlisi que ajudarà a extreure els aspectes principals del desenvolupament de l'acció formativa. En el desenvolupament de la investigació s'han identificat tipus de pràctiques educomunicatives, en les quals Instagram ha funcionat com a eina central per a l'aprenentatge de determinats continguts, i en altres accions formatives la seva utilització s'ha desenvolupat com a complement per al reforç dels continguts exposats prèviament en la sessió explicativa del temari. En tot cas, Instagram s'ha pogut integrar de forma pilot i puntual en la docència universitària per desenvolupar activitats concretes que permetin als estudiants un reforç de coneixements en forma de petites píndoles formatives, tant en les titulacions relacionades amb la comunicació com en altres àrees del coneixement.

[es] Esta aportación tiene como objetivo hacer una radiografía de las acciones formativas que se vienen desarrollando a través de la utilización de la red social Instagram en las aulas universitarias. Esto se va a hacer a través del método PRISMA. A los resultados encontrados, se les aplicará una ficha de análisis que va a ayudar a extraer los aspectos principales del desarrollo de la acción formativa. En el desarrollo de la investigación se han identificado tipos de prácticas educomunicativas, en las cuales Instagram ha funcionado como herramienta central para el aprendizaje de determinados contenidos y en otras acciones formativas su utilización se ha desarrollado como complemento para el refuerzo de los contenidos expuestos previamente en la sesión explicativa del temario. En todo caso, Instagram se ha podido integrar de forma piloto y puntual en la docencia universitaria para desarrollar actividades concretas que permitan a los estudiantes un refuerzo de conocimientos en forma de pequeñas píldoras formativas, tanto en las titulaciones relacionadas con la comunicación como en otras áreas del conocimiento.
[ca] El 2022 és el centenari de l'inici de les activitats de l'Obra del Cançoner Popular de Catalunya (OCPC). El material recollit per l'OCPC és extraordinari i mostra les baules fermes que uneixen la llengua i la cultura dels Països Catalans. Cent anys després, la pregunta és si en queda res, d'aquella collita. Una aproximació a l'ús contemporani del material etnopoètic i etnomusicològic suggereix que s'ha perdut molt, però el com es transmet avui el material d'arrel tradicional porta a classificar les variants de cançons i històries en autèntiques, metavariants autèntiques i transcrites; i variants d'autor a més de l'aportació d'arxius de folklore digital. Aquest article s'apropa a l'evolució dels estudis d'un grup ètnic —ethnic group, realitzats per l'OCPC— cap als d'un sound group (Magrini 2003), terme que defineix tots aquells que comparteixen l'amor per la mateixa música. Avui, la música tradicional incorpora l'electrònica i s'inspira també en enregistraments del passat.

[es] En 2022 se cumple el centenario del inicio de la Obra del Cançoner Popular de Catalunya (OCPC). El material que recogieron es extraordinario y muestra los firmes vínculos lingüísticos y culturales entre los Países Catalanes. La pregunta es si queda algo, hoy, de esa recolección. Una primera aproximación al uso del material etnopoético y etnomusicológico en la actualidad sugiere su desaparición, pero el cómo se transmite hoy conduce a clasificar las variantes de canciones e historias en: auténticas, metavariantes auténticas y transcritas; las variantes de autor y la aportación de archivos de folclore digital. Este artículo se acerca a la evolución de los estudios sobre un grupo étnico —ethnic group, realizados por la OCPC— hacia los de sound group (Magrini 2003), término que define a todos aquellos que comparten el amor por la misma música. Hoy, la música tradicional incorpora la electrónica y se inspira también en grabaciones del pasado.
[ca] Els processos polítics travessats per la societat brasilera des de la instauració de la República, l'any 1889, estan marcats per crisis, inestabilitats, discontinuïtats, cops i violacions. Des d'aleshores, el període democràtic representa només un terç de tot el període republicà, entre les anades i vingudes dels 43 presidents oficials que ha tingut el país des del 1889, menys de la meitat dels quals van ser escollits mitjançant el vot directe popular. Contextualitzar històricament les etapes del desenvolupament polític del país és condició per facilitar l'anàlisi del període actual. Al llarg d'aquest article es presentaran breument, en cinc apartats, els principals moments i fets històrics del Brasil República. S'hi destacarà el moment històric conegut com la "Nova República", període en què s'inicia la redemocratització de Brasil, després de més de vint anys de dictadura militar, a partir de l'elecció indirecta a la presidència del país el 1985, fins a la recent elecció presidencial de 2018.

[es] Los procesos políticos involucrados en la sociedad brasileña desde la constitución de la República en 1889 están marcados por crisis, inestabilidades discontinuidades, golpes y violaciones. Desde entonces, el período democrático representa no más que un tercio de todo el período republicano, entre idas y venidas de los 43 presidentes oficiales que el país tuvo desde 1889, menos de la mitad de ellos elegidos a través del voto directo. Contextualizar históricamente las etapas del desarrollo político en el país es condición para facilitar el análisis del período actual, es por eso, que a lo largo de este artículo se presentarán brevemente y en cinco apartados los momentos principales y hechos históricos de la República de Brasil. Se destacará el momento histórico conocido como la "Nueva República", el cual, es el período en el que se inicia la redemocratización de Brasil después de más de veinte años de dictadura militar, realizado a través de la elección indirecta a la presidencia del país en 1985, hasta la reciente elección presidencial de 2018.
[ca] L'objectiu d'aquest article és analitzar el lemari del suplement del DRAE 1780. L'estudi es configura principalment a partir de dos eixos: d'una banda, s'examinen les noves paraules i els reingressos, d'altra banda, s'observen els canvis produïts a l'interior de les entrades ja registrades en el diccionari o en relació amb Autoritats. D'aquesta manera, es pretén contribuir a l'ampliació de l'estudi d'aquesta primera edició i valorar el grau d'integració del suplement en l'edició següent (DRAE 1783).

[es] Este artículo tiene el propósito fundamental de efectuar un análisis del lemario que pertenece al suplemento del DRAE 1780. El estudio se configura principalmente a partir de dos ejes: por un lado, se examinan las nuevas voces y los reingresos, mientras que, por otro, se observan los cambios producidos en el interior de las entradas ya registradas en el cuerpo principal del propio diccionario o en relación con Autoridades. Con todo ello, se pretende contribuir a la ampliación de estudio de esta primera edición y valorar el grado de integración del suplemento en la edición siguiente (DRAE 1783).