BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Els humans som éssers altricials. Això vol dir que naixem molt immadurs, ens falta un bull. Això passa a més animals, especialment a aquells que són depredadors i que es poden permetre el luxe de tenir un desenvolupament lent i durador, la qual cosa té el desavantatge que, durant la primera època de la vida, som éssers desvalguts que depenem de l'ajuda d'altres congèneres, però també té el gran avantatge que el sistema nerviós completa el seu desenvolupament rebent un constant bombardeig d'estimulació social i cultural. Si ja nasquérem fets, el nostre cervell tindria moltes dificultats per a l'aprenentatge del llenguatge i del comportament en societat. Els animals que en el joc de la vida exerceixen de presa, com els mamífers herbívors, neixen amb un desenvolupament avançat, cosa que els permet sortir corrents al cap de pocs minuts d'arribar al món, però tanta velocitat sembla que limita en certa manera la seua plasticitat cognitiva.

[es] Los humanos somos seres altriciales. Eso quiere decir que nacemos muy inmaduros, nos falta un hervor. Les pasa a más animales, en especial a aquellos que son depredadores y que pueden permitirse el lujo de tener un desarrollo lento y duradero. Esto tiene la desventaja de que durante la primera época de la vida somos seres desvalidos, que dependemos de la ayuda de otros congéneres, pero también tiene la gran ventaja de que el sistema nervioso completa su desarrollo recibiendo un constante bombardeo de estimulación social y cultural. Si naciéramos ya hechos, nuestro cerebro tendría muchas dificultades para el aprendizaje del lenguaje y del comportamiento en sociedad. Los animales que en el juego de la vida ejercen de presa, como los mamíferos herbívoros, nacen con un desarrollo avanzado, lo que les permite salir corriendo a los pocos minutos de llegar al mundo, pero tanta velocidad parece que limita en cierta medida su plasticidad cognitiva.
[ca] La investigació al voltant dels processos de socialització ens permet comprendre com mit-jançant la biografia es va configurant el desenvolupament personal i professional dels docents, com també les seves concepcions i pautes d'actuació. Aquest estudi se centra en l'anàlisi de les experiències de vida, i l'objectiu que persegueix és identificar les influències prèvies a la inducció professional en l'àmbit universitari que han contribuït significativament a configurar les ecologies de docents excel·lents d'Enginyeria i Arquitectura. La recerca s'ha basat en l'estratègia metodològica de l'estudi de cas. Mitjançant un mostreig de casos homo-genis s'han seleccionat els cinc millors docents d'Enginyeria i Arquitectura de la Universitat de la Corunya. La tècnica de recollida de dades seleccionada ha estat l'entrevista en profun-ditat. L'anàlisi de contingut realitzada ha permès identificar les influències d'aprenentatge més significatives en la seva trajectòria personal, acadèmica i professional. Els resultats revelen que la imatge del bon docent, construïda al llarg del seu itinerari com a estudiants, a més d'algunes experiències professionals prèvies, ha impulsat significativament l'adquisi-ció de certes competències pedagògiques que formen part de la seva identitat educativa i de la seva tasca professional actua

[es] La investigación en torno a los procesos de socialización nos permite comprender cómo a través de la biografía se va configurando el desarrollo personal y profesional de los docentes, así como sus concepciones y sus pautas de actuación. Este estudio se centra en el análisis de las experiencias de vida, y su objetivo es identificar las influencias previas a la inducción profesional en el ámbito universitario que han contribuido significativamente a configurar las ecologías de los docentes excelentes de Ingeniería y Arquitectura. La investigación se ha desarrollado a través de la estrategia metodológica de estudio de caso. Mediante un muestreo de casos homogéneos se han seleccionado a los cinco mejores docentes de Ingeniería y Arquitectura de la Universidade da Coruña. La entrevista en profundidad ha sido la técni-ca de recogida de datos elegida. El análisis de contenido realizado ha permitido identificar las influencias de aprendizaje más significativas en su trayectoria personal, académica y profesional. Los resultados revelan que la imagen del buen docente, construida a lo largo de su itinerario como estudiantes, además de algunas experiencias profesionales previas, ha impulsado significativamente la adquisición de ciertas competencias pedagógicas que forman parte de su identidad docente y de su quehacer profesional en la actualidad
[ca] Si t'assignen una cambra a la secció coneguda com a corredor de la mort d'algun centre penitenciari que tinga aquest lamentable annex, el més probable és que hages comès un crim d'especial magnitud. El que també és força probable és que tingues algun dany a l'escorça cerebral. Aquesta és l'estremidora conclusió a què van arribar fa anys la psiquiatra Dorothy Lewis i el neuròleg Jonathan Pincus quan es van proposar estudiar a fons els detalls biogràfics i neurològics de 29 convictes sentenciats a la pena de mort.

[es] Si te asignan un cuarto en la sección conocida como corredor de la muerte de algún centro penitenciario que posea ese lamentable anexo, lo más probable es que hayas cometido un crimen de especial magnitud. Lo que también es bastante probable es que tengas algún daño en tu corteza cerebral. Esta es la estremecedora conclusión a la que llegaron hace años la psiquiatra Dorothy Lewis y el neurólogo Jonathan Pincus cuando se propusieron estudiar a fondo los detalles biográficos y neurológicos de 29 convictos sentenciados a la pena de muerte.
[ca] I magine que ha de descriure, amb un text escrit i de manera detallada, els moviments que realitza amb les seues mans en lligar-se els cordons d'una sabata. Prove si més no a imaginar-ho, però sense moure físicament les mans. És alguna cosa que ha fet, l'acte real, centenars, milers de vegades. Quins dits hi participen?, en quin ordre es produeix aquesta dansa, aquesta seqüència de contraccions musculars que origina els moviments, ràpids i amb soltesa, de les seues mans? No és senzill fer-ne el relat. Per a moltes persones, potser impossible. La memòria dels moviments apresos i, amb el temps, automatitzats, no està dissenyada –pel cec i gens teleològic procés de l'evolució– per a interferir amb la ment conscient.

[es] Imagine que tiene que describir, con un texto escrito y de manera pormenorizada, los movimientos que realiza con sus manos al atarse los cordones de un zapato. Pruebe siquiera a imaginarlo, pero sin mover físicamente las manos. Es algo que ha hecho, el acto real, cientos, miles de veces. ¿Qué dedos participan?, ¿en qué orden se produce esa danza, esa secuencia de contracciones musculares que origina los movimientos, rápidos y con soltura, de sus manos? No es sencillo hacer el relato. Para muchas personas, puede que imposible. La memoria de los movimientos aprendidos y, con el tiempo, automatizados, no está diseñada –por el ciego y nada teleológico proceso de la evolución– para interferir con la mente consciente.
[ca] Aquest article presenta l'eina en línia HARTA (http://www.dicesp.com:8083/), que combina diccionari i corpus, d'acord amb el corrent dels últims anys en lexicografia. HARTA es centra en les combinacions lèxiques acadèmiques (CLA) en espanyol. Les CLA comprenen fenòmens de naturalesa variada: tant col·locacions (confirmar/refutar una hipótesis 'confirmar/refutar una hipòtesi') com el que hem englobat sota el terme de fórmules (sin embargo 'no obstant això', por otra parte 'd'altra banda', como ya hemos señalado 'com ja hem assenyalat', etc.). Amb el terme CLA, doncs, ens referim a segments de paraules recurrents en el discurs acadèmic, que poden ser o no composicionals i que poden complir una funció discursiva ('comparar', 'reformular', 'expressar certesa o possibilitat', etc.), com és el cas de les fórmules. Per a la seva descripció, a més de basar-nos en la Teoria Sentit-Text, aportem dades quantitatives del corpus acadèmic del qual hem extret la llista de CLA (freqüència i distribució en diferents camps científics). Una vegada presentada la metodologia amb la qual hem obtingut les dades, descrivim l'arquitectura d'HARTA per mostrar diferents entrades de CLA i les diverses maneres d'accedir a la informació. Abans de finalitzar amb les línies de recerca en curs, oferim un petit estudi experimental sobre la usabilitat de l'eina

[es] Este artículo presenta la herramienta en línea HARTA (http://www.dicesp.com:8083/), que combina diccionario y corpus, acorde con la corriente de los últimos años en lexicografía. HARTA se centra en las combinaciones léxicas académicas (CLA) en español. Las CLA abarcan fenómenos de naturaleza variada: tanto colocaciones (confirmar/refutar una hipótesis) como lo que hemos englobado bajo el término de fórmulas (sin embargo, por otra parte, como ya hemos señalado, etc.). Con el término de CLA, por tanto, nos referimos a segmentos de palabras recurrentes en el discurso académico, que pueden ser o no composicionales y que pueden cumplir una función discursiva ('comparar', 'reformular', 'expresar certeza o posibilidad', etc.), como es el caso de las fórmulas. Para su descripción, además de apoyarnos en la Teoría Sentido-Texto, aportamos datos cuantitativos del corpus académico del que hemos extraído la lista de CLA (frecuencia y distribución en diferentes campos científicos). Una vez presentada la metodología con la que hemos obtenido los datos, describimos la arquitectura de HARTA para mostrar diferentes entradas de CLA y los diversos modos de acceder a la información. Antes de finalizar con las líneas de investigación en curso, ofrecemos un pequeño estudio experimental sobre la usabilidad de la herramienta.
[ca] Les ments brillants mostren una peculiar tendència a deixar-se arrossegar per creatius rampells d'atreviment i gosadia. Aquesta ment que camina a la vora de l'abisme del coneixement pot ajudar a pujar a qui la posseeix al quadre d'honor de la cultura o, quan el tret ix malament, rematar-lo amb les seues imprudents idees sota la catifa de l'oblit. Sospite que la majoria de preclares figures de la ciència ha pixat fora de test més d'una vegada, cosa comprensible i que no hem de jutjar amb duresa. No seria just condemnar Pitàgores per la seua teoria de la metempsicosi, i rebutjar per això la resta de la seua obra; o considerar Galè un metge insensat i irreflexiu pels seus memorables errors anatòmics; o rebutjar els invents d'Edison per la seua derrota del corrent continu davant de l'altern com a mètode de transmissió de l'electricitat. Van tindre les seues patinades, però els recordem pels seus èxits.

[es] Las mentes brillantes muestran una peculiar tendencia a dejarse arrastrar por creativos arrebatos de atrevimiento y osadía. Esa mente que camina al filo del abismo del conocimiento puede aupar a quien la posee al cuadro de honor de la cultura o, cuando el tiro sale mal, rematarlo con sus imprudentes ideas bajo la alfombra del olvido. Sospecho que la mayoría de preclaras figuras de la ciencia ha meado fuera de tiesto más de una vez, cosa comprensible y que no debemos juzgar con dureza. No sería justo condenar a Pitágoras por su teoría de la metempsicosis, y rechazar por ello el resto de su obra; o considerar a Galeno un médico insensato e irreflexivo por sus memorables errores anatómicos; o rechazar los inventos de Edison por su derrota de la corriente continua frente a la alterna como método de transmisión de la electricidad. Tuvieron sus patinazos, pero los recordamos por sus logros.
[ca] El dia que vaig comprar una rèplica de la Venus de Willendorf no la vaig mirar. Vaig guardar la petita figura a la butxaca i vaig esperar a asseure'm en un lloc tranquil. Aquell lloc va resultar ser una sala d'actes en què es projectava la pel·lícula de 1962 The miracle worker, sobre el despertar cognitiu de la xiqueta sordcega Helen Keller (El milagro de Ana Sullivan en la versió en castellà). Feia uns quants dies que li pegava voltes al que Helen Keller havia escrit sobre la seua percepció del món a través de les mans: "A través del tacte conec l'exuberància del sòl, les delicades figures de les flors, les nobles formes dels arbres i la varietat dels vents forts." Llavors se'm va acudir explorar i memoritzar una figura amb el tacte, prescindint per complet de la vista. Mentre veia la pel·lícula vaig estar més d'una hora explorant aquella figura amb els dits, sense mirar-la en cap moment.

[es] El día que compré una réplica de la Venus de Willendorf no la miré. Guardé la pequeña figura en el bolsillo y esperé a sentarme en un lugar tranquilo. Ese lugar resultó ser un salón de actos en el que se proyectaba la película de 1962 The miracle worker, sobre el despertar cognitivo de la niña sordociega Helen Keller (El milagro de Ana Sullivan en su versión en castellano). Llevaba varios días dándole vueltas a lo que Helen Keller había escrito sobre su percepción del mundo a través de las manos: "A través del tacto conozco la exuberancia del suelo, las delicadas figuras de las flores, las nobles formas de los árboles y la variedad de los fuertes vientos". Entonces se me ocurrió explorar y memorizar una figura con el tacto, prescindiendo por completo de la vista. Mientras veía la película estuve más de una hora explorando aquella figura con mis dedos, sin mirar para ella en ningún momento.
[ca] Aquest article explora una sèrie de dispositius visuals-textuals utilitzats en la representació de figures paternes en el poemari The Father (Sharon Olds, 1992) i la novel·la gràfica Fun Home(Alison Bechdel, 2006). Exposo que la literatura pot contribuir a desfer la fusió de paternitat i patriarcat quan es retrata als pares com a individus complexos, fal·libles i, sobretot, reals, en oposició al principi abstracte incorpori que ha predominat en les cultures occidentals. Sostindré que les qualitats subjacents de la ficció dominant poden subvertir-se a través d'una sèrie de mecanismes formals relacionats amb el camp visual que busquen fomentar la participació del lector. En fer-ho, tant The Father com Fun Home brinden alternatives a les representacions tradicionals de la figura paterna

[es] Este artículo explora una serie de dispositivos visuales-textuales utilizados en la representación de figuras paternas en el poemarioThe Father (Sharon Olds, 1992) y la memoria gráfica Fun Home (Alison Bechdel, 2006). Argumento que la literatura puede contribuir a deshacer la fusión de la paternidad y el patriarcado al retratar a los padres como individuos complejos, falibles y, sobre todo, reales, en oposición al principio abstracto incorpóreo que ha prevalecido en las culturas occidentales. Sostendré que las cualidades subyacentes de la ficción dominante pueden subvertirse a través de una serie de mecanismos formales relacionados con el campo visual que buscan fomentar la participación del lector. Al hacerlo, tanto The Father como FunHome brindan alternativas a las representaciones tradicionales de la figura paterna
[ca] La desigual distribució espacial dels allotjaments llogats que s'ofereixen a Airbnb té el potencial de crear desigualtats espacials a les ciutats amfitriones. En aquest sentit, l'afirmació dels defensors d'Airbnb que "augmenta la igualtat espacial a les ciutats en crear oportunitats per als propietaris d'habitatges a les zones perifèriques" requereix una anàlisi científica i evidències empíriques. Utilitzant les dades obtingudes de la pàgina web Inside Airbnb, del cens de 2011, del padró municipal d'Espanya i d'OpenStreetMap, aquest article mesura, en primer lloc, el grau de penetració i d'agrupament espacial (amb estadístiques LISA) de les llistes d'Airbnb en set de les principals ciutats turístiques d'Espanya (Barcelona, Madrid, València, Sevilla, Mallorca i Màlaga); en segon lloc, analitza (amb múltiples models de regressió lineal) els determinants espacials, socioeconòmics, demogràfics i culturals de l'agrupació espacial dels allotjaments oferts a Airbnb a les ciutats seleccionades; i finalment, compara el creixement d'Airbnb i el seu impacte en les desigualtats espacials a les ciutats seleccionades.

[es] La desigual distribución espacial de los alojamientos alquilados que se ofrecen en Airbnb tiene el potencial de crear desigualdades espaciales en las ciudades anfitrionas. En este sentido, la afirmación de los defensores de Airbnb de que "aumenta la igualdad espacial en las ciudades al crear oportunidades para los propietarios de viviendas en las zonas periféricas" requiere un análisis científico y evidencias empíricas. Utilizando los datos obtenidos del sitio web Inside Airbnb, del censo de 2011, del padrón municipal de España y de Open- StreetMap, este artículo mide, en primer lugar, el grado de penetración y de agrupamiento espacial (con estadísticas LISA) de los listados de Airbnb en siete de las principales ciudades turísticas de España (Barcelona, Madrid, Valencia, Sevilla, Mallorca y Málaga); en segundo lugar, analiza (con múltiples modelos de regresión lineal) los determinantes espaciales, socioeconómicos, demográficos y culturales de la agrupación espacial de los alojamientos ofrecidos en Airbnb en las ciudades seleccionadas; y finalmente, compara el crecimiento de Airbnb y su impacto en las desigualdades espaciales en las ciudades seleccionadas.
[ca] En aquest treball es descriuen dues investigacions vinculades a la formació en alternança i fetes a Galícia. Una se centra en la relació dels estudis d'FP i el desenvolupament humà sustentable dels territoris on aquesta s'ubica, prenent el mateix mòdul d'FCT com un dels elements que contribueixen a aquest desenvolupament. D'aquesta manera s'analitzen les percepcions dels agents socials implicats —alumnat, titulats en FP, empresaris i professo-rat— arran del mòdul d'FCT sota el mètode d'enquesta i en el marc d'una investigació descriptiva. A la segona de les propostes s'estudia la percepció dels estudiants universitaris quant al Pràcticum i en quina mesura la seva organització és percebuda com adequada. En aquest cas es tracta d'un estudi també descriptiu però eminentment qualitatiu, basat en la realització d'entrevistes semiestructurades amb titulats en Pedagogia. Els resultats d'ambdues investigacions mostren una millor valoració general del mòdul d'FCT per part dels agents socials vinculats a l'FP, en comparació amb les respostes formulades pels titulats universitaris entrevistats, els quals advoquen en major mesura per introduir canvis en l'organització del Pràcticum.

[es] En este trabajo se da cuenta de dos investigaciones vinculadas con la formación en alternancia y realizadas en Galicia. Una de ellas se centra en la relación de los estudios de FP y el desarrollo humano sustentable de los territorios donde esta se ubica, tomando el propio módulo de FCT como uno de los elementos que contribuyen a dicho desarrollo. Se analizan así las percepciones de los agentes sociales implicados —alumnado, titulados en FP, empresarios y profesorado— acerca del módulo de FCT bajo el método de encuesta y en el marco de una investigación descriptiva. En la segunda de las propuestas se estudia la percepción de los estudiantes universitarios acerca del Prácticum y en qué medida su organización es percibida como adecuada. En este caso se trata de un estudio también descriptivo pero eminentemente cualitativo, basado en la realización de entrevistas semiestructuradas con titulados en Pedagogía. Los resultados de ambas investigaciones muestran una mejor valoración general del módulo de FCT por parte de los agentes sociales vinculados a la FP, en comparación con las respuestas formuladas por los titulados universitarios entrevistados, los cuales abogan en mayor medida por introducir cambios en la organización del Prácticum.
[ca] Aquest text situa les seves principals contribucions a l'anàlisi de diferents circumstàncies que concorren en els processos de comunicació i l'ús que es fa del llenguatge en les societats de segle xxi, amb èmfasi especial en els contextos universitaris. Reivindicant i elogiant les virtuts cíviques, pedagògiques i socials que posen en valor la paraula, s'insisteix en la necessitat d'aprendre a parlar bé i a comunicar-se en públic, fomentant el diàleg, l'escriptura i la lectura com a "competències" principals a adquirir en el trànsit de la formació a la professió en educació social. Per fer-ho, caldrà superar algunes de les mancances i limitacions que s'observen en els seus actuals programes formatius, invocant les responsabilitats del professorat i de l'alumnat, futurs educadors socials

[es] El texto que presentamos sitúa sus principales contribuciones en el análisis de distintas circunstancias que concurren en los procesos de comunicación y el uso que se hace del lenguaje en las sociedades del siglo xxi, con especial énfasis en los contextos universita-rios. Reivindicando y elogiando las virtudes cívicas, pedagógicas y sociales que ponen en valor la palabra, se insiste en la necesidad de aprender a hablar bien y a comunicarse en público, fomentando el diálogo, la escritura y la lectura como "competencias" principales a adquirir en el tránsito de la formación a la profesión en educación social. Para hacerlo deberán superarse algunas de las carencias y limitaciones que se observan en sus actuales programas formativos, invocando las responsabilidades del profesorado y del alumnado, futuros educadores sociales
[ca] En el context educatiu, la integració de la tecnologia genera posicions ambivalents: es percep com una oportunitat per innovar, però també com un element disruptiu que sus-cita preocupació. Aquesta doble visió es posa de manifest quan el professorat s'enfronta al repte de les xarxes socials i en valora la utilitat a les aules. El propòsit d'aquesta recerca ha estat analitzar les percepcions del professorat sobre l'ús de les xarxes socials per part de l'alumnat de secundària i identificar els requisits materials i formatius dels docents perquè puguin incorporar-les a la seva tasca educativa. S'ha realitzat un estudi qualitatiu i la tèc-nica utilitzada ha estat l'entrevista grupal. Els resultats mostren que els docents consideren que l'ús de les xarxes socials en l'ensenyament pot resultar motivador, però alerten dels riscos que pot implicar entre els joves. Les conclusions es plantegen a tres nivells: el pro-fessorat està disposat a integrar aquests recursos en l'àmbit educatiu, però per a això es requereix un canvi a nivell professional, sobretot quant a una millor formació en compe-tències digitals, i també reclama un augment dels recursos disponibles als centres docents

[es] En el contexto educativo, la integración de la tecnología genera posiciones ambivalentes: se percibe como una oportunidad para la innovación, pero también como un elemento disruptivo que suscita preocupación. Esta doble visión se pone de manifiesto cuando el profesorado se enfrenta al reto de las redes sociales y valora su utilidad en las aulas. El propósito de la investigación que presentamos ha sido analizar las percepciones del profesorado acerca del uso de las redes sociales por parte del alumnado de secundaria e identificar los requisitos materiales y formativos de los docentes para que puedan incorporarlas a su labor educativa. Se ha realizado un estudio cualitativo y la técnica utilizada ha sido la entrevista grupal. Los resultados muestran que los docentes consideran que el uso de las redes sociales en la enseñanza puede resultar motivador, pero alertan de los riesgos que puede acarrear entre los jóvenes. Las conclusiones se plantean a tres niveles: el profesorado está dispuesto a integrar estos recursos en el ámbito educativo, pero para ello se requiere un cambio a nivel profesional, sobre todo en lo relativo a una mejor formación en competencias digitales, y también reclama un aumento de los recursos disponibles en los centros docentes.