BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Aquest treball analitza les missions d'experts d'organismes sanitaris internacionals a Espanya destinades a informar sobre la situació, les activitats realitzades i les intervencions necessàries en la lluita contra la discapacitat física dels xiquets. El Pla Espanya-23 va ser l'instrument utilitzat per l'OMS i altres agències per a posar en marxa el procés de canvi en un país en transformació durant la llarga etapa de vigència de la dictadura franquista. El treball utilitza com a fonts informes inèdits d'experts de l'OMS, que van ser resultat de visites realitzades al país entre 1950 i 1975. L'abordatge metodològic va consistir en una anàlisi del discurs que es troba en les fonts i la seua contextualització en els marcs historiogràfics pertinents. //.

[es] Este trabajo analiza las misiones de expertos de organismos sanitarios internacionales en España destinadas a informar sobre la situación, las actividades realizadas y las intervenciones necesarias en la lucha contra la discapacidad física de los niños. El Plan España-23 fue el instrumento utilizado por la OMS y otras agencias para poner en marcha el proceso de cambio en un país en transformación durante la larga etapa de vigencia de la dictadura franquista. El trabajo utiliza como fuentes informes inéditos de expertos de la OMS, que fueron resultado de visitas realizadas al país entre 1950 y 1975. El abordaje metodológico consistió en un análisis del discurso que se encuentra en las fuentes y su contextualización en los marcos historiográficos pertinentes.
[ca] . És evident la importància que tota mena de font -ja siga escrita, iconogràfica, material, recollida per transmissió oral o per observació directa- té per a la investigació i l'ensenyament de la història de la ciència. Aquesta ha estat la idea motriu amb què s'ha començat a reunir a la Facultat de Medicina de València una col·lecció historicomèdica. Tot i que el fons de fonts escrites, procedents de la Biblioteca de la Facultat de Medicina, és extraordinàriament ric, però el conjunt de fonts materials i iconogràfiques és molt més modest, que correspon a tota obra que s'està iniciant. Aquestes fonts, agrupades en cinc grans seccions (formes de medicina empíric-creencial, la matèria mèdica tradicional i la farmacologia moderna, la medicina del segle XIX, moments estel·lars de la medicina valenciana del segle XIX, i els orígens de la història de la medicina a València), ocupen per ara únicament sis vitrines. Resulta obvi que el futur enriquiment de la col·lecció anirà lligat directament i fonamentalment a la desaparició dels obstacles que impossibiliten, aquí també, que els museus complisquen la funció d'instrument d'educació i cultura de tot un poble.

[es] Es evidente la importancia que todo tipo de fuente -ya sea escrita, iconográfica, material, recogida por transmisión oral o por observación directa- tiene para la investigación y la enseñanza de la historia de la ciencia. Esta ha sido la idea motriz con la que se ha comenzado a reunir en la Facultad de Medicina de Valencia una colección historicomédica. Aunque el fondo de fuentes escritas, procedentes de la Biblioteca de la Facultad de Medicina, es extraordinariamente rico, sin embargo el conjunto de fuentes materiales e iconográficas es mucho más modesto, cual corresponde a toda obra que se está iniciando. Dichas fuentes, agrupadas en cinco grandes secciones (formas de medicina empírico-creencial, la materia médica tradicional y la farmacología moderna, la medicina del siglo XIX, momentos estelares de la medicina valenciana del siglo XIX, y los orígenes de la historia de la medicina en Valencia), ocupan por ahora únicamente seis vitrinas. Resulta obvio que el futuro enriquecimiento de la colección irá ligado directa y fundamentalmente a la desaparición de los obstáculos que imposibilitan, aquí también, que los museos cumplan su función de instrumento de educación y cultura de todo un pueblo.
[ca] Amb el present volum, dedicat a diversos aspectes de la medicina popular a la Ribera Alta, pretenem continuar la línia iniciada amb "Salut, malaltia i terapèutica popular als pobles riberencs de l'Albufera". Encara que al llarg dels diferents capítols apareixen concepcions diferents de <<medicina popular>>, en general la definim com la cultura mèdica popular de les societats urbanes i amb cultura escrita en les quals ha de conviure amb altres sistemes mèdics arcaics, científics clàssics o moderns.

[es] Con el presente volumen, dedicado a varios aspectos de la medicina popular en la Ribera Alta, pretendemos continuar la línea iniciada con "Salut, malaltia i terapéutica popular als pobles riberencs de l'Albufera". Aunque a lo largo de los distintos capítulos aparecen concepciones diferentes de <<medicina popular>>., en general la definimos como la cultura médica popular de las sociedades urbanas y con cultura escrita en las que tiene que convivir con otros sistemas médicos arcaicos, científicos clásicos o modernos. // .
[ca] . Els primers estudis monogràfics sobre les malalties dels nens. Les monografies sobre malalties infantils a Espanya renaixentista. Damián Carbó i el seu "Regimiento de los niños" (1541). Luis Lobera de Ávila i el "Libro de las enfermedades de los niños" (1551). Francisco Núñez de Coria i el "Libro de los casos, y enfermedades de los niños recién nacidos" (1580). Gerónimo Soriano i el seu "Methodo y orden de curar las enfermedades de los niños" (1600). Luis Mercado i el seu "Libri duo de puerorum educatione, custodia et providentia atque de morburum qui ipsis accidunt, curatione" (1611). Francisco Pérez Cascales i el seu "Liber d'affectionibus puerorum" (1611).

[es] Los primeros estudios monográficos acerca de las enfermedades de los niños. Las monografías sobre enfermedades infantiles en la España renacentista. Damián Carbó y su "Regimiento de los niños" (1541). Luis Lobera de Ávila y el "Libro de las enfermedades de los niños" (1551). Francisco Núñez de Coria y el "Libro de los casos, y enfermedades de los niños recién nacidos" (1580). Gerónimo Soriano y su "Methodo y orden de curar las enfermedades de los niños" (1600). Luis Mercado y su "Libri duo de puerorum educatione, custodia et providentia atque de morburum qui ipsis accidunt, curatione" (1611). Francisco Pérez Cascales y su "Liber de affectionibus puerorum" (1611).
[ca] L'objectiu del present volum és contribuir a l'anàlisi de la influència que van tenir els estudis espanyols sobre les plantes americanes durant el període 1493-1623. La primera data correspon a la publicació de la carta de Colón a Luis de Santángel. La segona, a l'aparició del "Pinax" de Caspar Bauhin, gran repertori de la majoria de les plantes descrites en les obres impreses fins llavors, que va pesar decisivament en la trajectòria posterior de la botànica.

[es] El objetivo del presente volumen es contribuir al análisis de la influencia que tuvieron los estudios españoles sobre las plantas americanas durante el período 1493-1623. La primera fecha corresponde a la publicación de la carta de Colón a Luis de Santángel. La segunda, a la aparición del "Pinax" de Caspar Bauhin, gran repertorio de la mayoría de las plantas descritas en las obras impresas hasta entonces, que pesó decisivamente en la trayectoria posterior de la botánica. //.
[ca] L'Organització Mundial de la Salut (1993) ha definit recentment la rehabilitació cardíaca (RC), com a "la suma coordinada d'intervencions requerides per influir favorablement sobre la malaltia, asegurant les millors condicions físiques, psíquiques i socials per a que els cardiòpates pels seus propis mitjans, puga conservar o reanudar les seues activitats en la societat de manera òptima". En el context del programa integral de RC, el fisioterapeuta, conjuntament amb el metge, és el responsable de la creació del programa d'exercici físic. A més, el fisioterapeuta dirigeix cada sessió i ensenya la correcta realització de l'exercici físico terapèutic en les tres fases successives en que s'organitza el programa de RC: la fase Hospitalària (fase I), la fase de Convalescència (fase II) i la fase de Manteniment (fase III).

[es] La Organización Mundial de la Salud (1993) ha definido recientemente la rehabilitación cardíaca (RC), como "la suma coordinada de intervenciones requeridas para influir favorablemente sobre la enfermedad, asegurando las mejores condiciones físicas, psíquicas y sociales para que los cardiópatas por sus propios medios, puedan conservar o reanudar sus actividades en la sociedad de manera óptima". En el contexto del programa integral de RC, el fisioterapeuta, junto con el médico, es el responsable de la creación del programa de ejercicio físico. Además, el fisioterapeuta dirige cada sesión y enseña la correcta realización del ejercicio físico terapéutico en las tres fases sucesivas en que se organiza el programa de RC: la fase Hospitalaria (fase I), la fase de Convalecencia (fase II) y la fase de Mantenimiento (fase III).
[ca] . Les revistes constitueixen un dels gèneres documentals de la bibliografia mèdica que planteja més dificultats, sobretot quan es tracta de les publicades durant més de dos segles. Els canvis i les variants dels títols, la pervivència al llarg del temps i les seues interrupcions, la continuació d'unes revistes per altres, la seua fusió i l'absència de normalització tal com avui l'entenem són fenòmens que condueixen a un laberint autèntic que no resulta res senzill desentranyar. En el cas del periodisme mèdic espanyol, les dificultats es veuen augmentades per la destrucció contínua de les col·leccions d'institucions i professionals, a causa de la manca de consciència gairebé general que es tracta de fonts d'importància primordial. L'inventari que aquí s'ofereix no només es basa en els catàlegs i repertoris, sinó en la consulta directa d'un elevat nombre de col·leccions, principalment les conservades a l'Instituto de Estudios Documentales e Históricos sobre la Ciencia i a la Facultat de Medicina de València, així com altres de relleu.

[es] Las revistas constituyen uno de los géneros documentales de la bibliografía médica que plantea mayores dificultades, sobre todo cuando se trata de las publicadas durante más de dos siglos. Los cambios y variantes de los títulos, la pervivencia a lo largo del tiempo y sus interrupciones, la continuación de unas revistas por otras, su fusión y la ausencia de normalización tal como hoy la entendemos son fenómenos que conducen a un auténtico laberinto que no resulta nada sencillo desentrañar. En el caso del periodismo médico español, las dificultades se ven acrecentadas por la continua destrucción de las colecciones de instituciones y profesionales, debido a la falta de conciencia casi general de que se trata de fuentes de importancia primordial. El inventario que aquí se ofrece no solamente está basado en los catálogos y repertorios, sino en la consulta directa de un elevado número de colecciones, principalmente las conservadas en el Instituto de Estudios Documentales e Históricos sobre la Ciencia y en la Facultad de Medicina de Valencia, así como otras de relieve.
[ca] Les enquestes serològiques, que van adquirir gran rellevància a mitjan segle XX, continuen sent eina clau per a abordar les malalties infeccioses. L'article, utilitzant fonts arxivístiques i impreses de l'OMS, premsa mèdica i general, analitza el paper de metges i científics, govern i l'OMS en la implementació dels estudis serològics per a avaluar la situació de la poliomielitis, pallola i rubèola a Espanya i establir un pla d'actuació contra elles. El treball mostra el protagonisme de Florencio Pérez Gallardo i el seu grup de la Escuela Nacional de Sanidad, privilegiat pel règim franquista per a rebre el suport dels programes col·laboratius de l'OMS, després de l'entrada d'Espanya en ella en 1951, i l'impacte d'aquests programes en la transformació científic-professional del nucli virològic de Madrid, acompanyat de l'establiment de noves institucions, que van permetre modernitzar la virologia, paral·lelament al desenvolupament i execució de les enquestes serològiques esmentades. L'estudi revela igualment el desenvolupament paral·lel de grups científics catalans, que van gaudir de reconeixement internacional i van dinamitzar la lluita contra les malalties estudiades, però també el paper clau de la circulació dels experts de l'OMS i els investigadors espanyols per a vehicular coneixement científic i pràctiques.

[es] Las encuestas serológicas, que adquirieron gran relevancia a mediados del siglo XX, siguen siendo herramienta clave para abordar las enfermedades infecciosas. El artículo, utilizando fuentes archivísticas e impresas de la OMS, prensa médica y general, analiza el papel de médicos y científicos, gobierno y la OMS en la implementación de los estudios serológicos para evaluar la situación de la poliomielitis, sarampión y rubeola en España y establecer un plan de actuación contra ellas. El trabajo muestra el protagonismo de Florencio Pérez Gallardo y su grupo de la Escuela Nacional de Sanidad, privilegiado por el régimen franquista para recibir el apoyo de los programas colaborativos de la OMS, tras la entrada de España en ella en 1951, y el impacto de dichos programas en la transformación científico-profesional del núcleo virológico de Madrid, acompañado del establecimiento de nuevas instituciones, que permitieron modernizar la virología, paralelamente al desarrollo y ejecución de las encuestas serológicas mencionadas. El estudio revela igualmente el desarrollo paralelo de grupos científicos catalanes, que gozaron de reconocimiento internacional y dinamizaron la lucha contra las enfermedades estudiadas, pero también el papel clave de la circulación de los expertos de la OMS y los investigadores españoles para vehicular conocimiento científico y prácticas. /
[ca] Amb motiu del 10è aniversari de l'Estructura de Recerca Interdisciplinar en Lectura (ERI Lectura, Universitat de València), aquest document recull una representació de les principals línies de recerca: processos de lectura, escriptura, lectura en població diversa, tecnologia per avaluar i ensenyar , lectura crítica, promoció de la lectura i ensenyament de la competència lectora. Els treballs que es mostren van ser presentats a les IX Jornades, celebrades els dies 20, 22 i 23 de juny de 2023 a la Facultat de Psicologia i Logopèdia de la Universitat de València.

[es] Con motivo del 10 aniversario de la Estructura de Recerca Interdisciplinar en Lectura (ERI Lectura, Universitat de València), este documento recoge una representación de las principales líneas de investigación: procesos de lectura, escritura, lectura en población diversa, tecnología para evaluar y enseñar, lectura crítica, promoción de la lectura y enseñanza de la competencia lectora. Los trabajos que se muestran fueron presentados en las IX Jornadas, celebradas los días 20, 22 y 23 de junio de 2023 en la Facultat de Psicologia i Logopèdia de la Universitat de València.
[ca] La figura del catedràtic José María López Piñero i la seua lluita per la conservació i difusió del patrimoni històric-mèdic va ser essencial per a la creació de la Biblioteca i el Museu d'Història de la Medicina de la Universitat de València. Es fa un breu recorregut històric sobre la creació de tots dos. //.

[es] La figura del catedrático José María López Piñero y su lucha por la conservación y difusión del patrimonio histórico-médico fue esencial para la creación de la Biblioteca y el Museu d'Història de la Medicina de la Universitat de València. Se hace un breve recorrido histórico sobre la creación de ambos.
[ca] . Les notícies sobre plantes americanes als textos europeus anteriors a Fernández d'Oviedo. L'obra de Gonzalo Fernández d'Oviedo. Les plantes americanes en les relacions de viatge i les cròniques d'índies posteriors. Els aliments. Matèria mèdica americana. Altres plantes útils. Repertori de les plantes esmentades a les fonts analitzades. Identificació i sinonímia. Referències bibliogràfiques. Índex de noms. Índex de noms vulgars de plantes. Índex de gèneres i espècies botàniques esmentades.

[es] Las noticias sobre plantas americanas en los textos europeos anteriores a Fernández de Oviedo. La obra de Gonzalo Fernández de Oviedo. Las plantas americanas en las relaciones de viaje y crónicas de indias posteriores. Los alimentos. Materia médica americana. Otras plantas útiles. Repertorio de las plantas citadas en las fuentes analizadas. Identificación y sinonimia. Referencias bibliográficas. Índice de nombres. Índice de nombres vulgares de plantas. Índice de géneros y especies botánicas citadas.
[ca] Els estudis sobre el virus de la pòlio van començar a València en 1959 de la mà del microbiòleg Vicente Sanchis-Bayarri Vaillant. Després de la seua formació en virologia en la Universitat de Rochester i en l'Institut Pasteur, va posar en marxa un laboratori de cultius cel·lulars en la Facultat de Medicina de València, on va desenvolupar una tècnica diagnòstica nova per al virus de la pòlio. D'altra banda, es van dur a terme estudis epidemiològics abans i després de la campanya de vacunació de 1963, que van demostrar l'eficàcia de la vacuna oral de Sabin i la seua innocuïtat.

[es] Los estudios sobre el virus de la polio comenzaron en Valencia en 1959 de la mano del microbiólogo Vicente Sanchis-Bayarri Vaillant. Tras su formación en virología en la Universidad de Rochester y en el Instituto Pasteur, puso en marcha un laboratorio de cultivos celulares en la Facultad de Medicina de Valencia, en donde desarrolló una técnica diagnóstica nueva para el virus de la polio. Por otra parte, se llevaron a cabo estudios epidemiológicos antes y después de la campaña de vacunación de 1963, que demostraron la eficacia de la vacuna oral de Sabin y su inocuidad.//
[ca] L'Espai Europeu d'Educació Superior (EEES) propugna un canvi metodològic als estudis universitaris, al qual contribueix sense dubte l'ús de les tecnologies de la informació i de la comunicació (TIC). En aquest context la Universitat de València promou la creació de grups d'innovació educativa a l'efecte de facilitar el trànsit al nou paradigma. El material que a continuació presenten, "Fisioteràpia cardiocirculatòria", s'inscriu en aquesta línia i la seua elaboració es deu a l'ajuda concedida pel Vicerectorat de Convergència Europea i Qualitat (Universitat de València) en la convocatòria d'ajudes a projectes per a l'utilització i l'exploració de les noves tecnologies en l'ensenyament i l'aprenentatge. Resolució de 30 d'octubre de 2007. Aquest rescurs multimedia s'adreça als actuals estudis de Grau en Fisioteràpia i s'estructura en vuit pràctiques. Cadascuna d'aquestes pràctiques inclou documents guia, vídeos y material annex, i en el seu conjunt preten reforçar l'aprenentatge autònom de l'estudiant, així com promoure l'evaluació formativa i el treball cooperatiu.

[es] El Espacio Europeo de Educación Superior (EEES) propugna un cambio metodológico en los estudios universitarios, al que sin duda contribuye el uso de las tecnologías de la información y la comunicación (TIC). En este contexto la Universitat de València promueve la creación de grupos de innovación educativa al efecto de facilitar el tránsito al nuevo paradigma . El material que a continuación se presenta, "Fisioterapia cardiocirculatoria", se inscribe en esta línea y su elaboración se debe a la ayuda concedida por el Vicerectorat de Convergència Europea i Qualitat (Universitat de València) en la convocatoria de ayudas a proyectos para la utilización y la exploración de las nuevas tecnologías en la enseñanza y el aprendizaje. Resolución de 30 de octubre de 2007. Este recurso multimedia se dirige a los actuales estudios de Grado en Fisioterapia y se estructura en ocho prácticas. Cada una de estas prácticas incluye documentos guía, vídeos y material anexo, y en su conjunto pretende reforzar el aprendizaje autónomo del estudiante, así como promover la evaluación formativa y el trabajo cooperativo.
[ca] S'estudia la legislació i les institucions bacteriològiques del segle XIX. La Microbiologia va estar unida a la Higiene en els plans d'estudi fins ben entrat el segle XIX. De manera independent, en algunes càtedres d'Anatomia Patològica es va començar a explicar les bases de la nova ciència. La investigació bacteriològica es va realitzar, en la Universitat en les càtedres d'Histologia i Anatomia Patològica, i fora d'ella, en laboratoris privats, instituts de vacunació i escoles lliures de medicina. //.

[es] Se estudia la legislación y las instituciones bacteriológicas del siglo XIX. La Microbiología estuvo unida a la Higiene en los planes de estudio hasta bien entrado el siglo XIX. De forma independiente, en algunas cátedras de Anatomía Patológica se empezó a explicar las bases de la nueva ciencia. La investigación bacteriológica se realizó, en la Universidad en las cátedras de Histología y Anatomía Patológica, y fuera de ella, en laboratorios privados, institutos de vacunación y escuelas libres de medicina.
[ca] S'ha desenvolupat una pàgina web (www.uv.es/ioptica) que oferix als estudiants dels Graus d'Òptica i Optometria i també de Física, un entorn multimèdia per resoldre un conjunt de 24 problemes d'Òptica Geomètrica utilitzant exclusivament eines gràfiques de traçat de raigs. El plantejament de cada exercici es recolza en l'establiment d'un esquema de resposta múltiple, que sols pot ser completat darrere la resolució gràfica del problema.

[es] Se ha desarrollado una página web (www.uv.es/ioptica) que ofrece a los/as estudiantes de los Grados de Óptica y Optometría y también de Física, un entorno multimedia para resolver un conjunto de 24 problemas de Óptica Geométrica utilizando exclusivamente herramientas gráficas de trazado de rayos. El planteamiento de cada ejercicio se apoya en el establecimiento de un esquema de respuesta múltiple, que solo puede ser completado tras la resolución gráfica del problema.
[ca] El present catàleg recull, fins on ens han permés arribar les nostres fonts, el conjunt de les revistes científiques i tècniques, publicades a Espanya durant el segle XIX. S'han exclòs explícitament les dedicades majoritàriament a l'àmbit de les ciències biomèdiques, encara quan en el seu títol se citen disciplines recollides en el present catàleg. L'única excepció han estat les revistes específicament dedicades a la veterinària, com a part de l'agronomia, que adquireix durant el segle XIX el seu caràcter de disciplina tecnològica.

[es] El presente catálogo recoge, hasta donde nos han permitido llegar nuestras fuentes, el conjunto de las revistas científicas y técnicas, publicadas en España durante el siglo XIX. Se han excluido explícitamente las dedicadas mayoritariamente al ámbito de las ciencias biomédicas, aún cuando en su título se citen disciplinas recogidas en el presente catálogo. La única excepción han sido las revistas específicamente dedicadas a la veterinaria, como parte de la agronomía, que adquiere durante el siglo XIX su carácter de disciplina tecnológica. //.