BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] En aquest treball s'ha realitzat un estudi de la generació d'entropia derivada dels processos de producció i reciclatge per a la bateria d'un vehicle elèctric. S'ha calculat l'augment d'entropia produït pel consum energètic durant els processos de producció i reciclatge i també per la barreja dels gasos emesos durant aquests processos amb l'aire atmosfèric. Paral·lelament s'ha descrit una metodologia que permet quantificar l'entropia per a la producció i reciclatge per a les bateries de vehicles elèctrics. Per tal de determinar l'energia consumida i les emissions derivades dels processos de producció i reciclatge de la bateria s'han utilitzat els models GREET 2023 i EverBatt 2020 respectivament. Aquests models permeten realitzar un estudi del cicle de vida per al reciclatge i producció per a les bateries de vehicles elèctrics. S'ha obtingut per a una bateria d'ió liti NMC111 amb una capacitat d'emmagatzematge energètic de 84,12 kWh una generació d'entropia de 286,17 MJ/K. S'ha estudiat l'entropia per a tres metodologies de reciclatge pirometal·lúrgic, hidrometal·lúrgic i reciclatge directe per a les quals s'ha obtingut un increment d'entropia de 12,42 MJ/K, 21,12MJ/K i 19,57MJ/K respectivament.

[es] En este trabajo se ha realizado un estudio de la generación de entropía derivada de los procesos de producción y reciclaje de la batería de un vehículo eléctrico. Para el cálculo de la entropía se ha considerado el consumo energético y la combinación de los gases emitidos con el aire para los procesos de producción y reciclaje de la batería. Para determinar la energía consumida y las emisiones derivadas de la producción y reciclaje de las baterías se han utilizado los modelos GREET 2023 i EverBatt 2020. El modelo GREET permite realizar un estudio del ciclo de vida para la producción de la batería mientras que el modelo EverBatt permite estudiar el impacto ambiental del proceso de reciclaje. Se ha obtenido para una batería de ion litio NMC111 con una capacidad de almacenaje energético de 84,12kWh una generación de entropía de 286,17MJ/K. Para las tres metodologías de reciclaje estudiadas se ha obtenido un incremento de la entropía de 12,42MJ/K, 21,12MJ/K i 19,57 MJ/K para las técnicas de reciclaje pirometalúrgica, hidrometalúrgica i reciclaje directo respectivamente.
[ca] Aquest informe mostra les 25 tesis doctorals UPC publicades el 2020 i 2021 que han estat més consultades a través d'UPCommons

[es] Este informe muestra las 25 tesis doctorales de la UPC publicadas en 2020 y 2021 que han sido más consultadas a través de UPCommons, el depósito institucional de la UPC.
[ca] Objectiu: Aquest article es proposa entendre les raons que estan darrere de la sobreproducció del sòl urbà. S'estudia el comportament dels municipis gallecs en relació a la classificació del sòl urbà. El treball s'inscriu en el marc de l'avaluació de les polítiques públiques i, encara que sense esmentar-ho explícitament, utilitza nocions de la Behavioural Economics y Political Economics, que estan entre la interfície del dret i l'economia. Metodologia: La metodologia és un mètode mixt quantitatiu i qualitatiu. En primer lloc, tractem de quantificar el sòl urbà i en un segon cas busquem entendre a través d'entrevistes semi-estructurades les raons del comportament dels municipis. Conclusions: La competència intermunicipal per capturar un creixement que cada vegada és més escàs en bona part dels municipis gallecs sembla estar darrere del comportament dels governs locals a l'hora de classificar sòl urbà. Certes condicions sociopolítiques (baixa competència electoral, etc.) estan agreujant aquest comportament dels municipis. Originalitat: Aquest treball presta atenció al comportament dels municipis en una de les tres regions espanyoles amb un major declivi demogràfic. Encara que hi ha una poca literatura internacional que comença a vincular dinàmiques demogràfiques i estratègies i polítiques de governs locals, encara són pocs treballs s'han dedicat a investigar la relació entre el declivi demogràfic i les polítiques urbanístiques dels governs locals.

[es] Objetivo: Este artículo se propone entender las razones que están detrás de la sobreproducción del suelo urbano. Se estudia el comportamiento de los municipios gallegos en relación a la clasificación del suelo urbano. El trabajo se inscribe en el marco de la evaluación de las políticas públicas y, aunque sin mencionarlo explícitamente, utiliza nociones de la Behavioural Economics y Political Economics, que están entre la interfaz del derecho y la economía. Metodología: La metodología es un método mixto cuantitativo y cualitativo. En primer lugar, tratamos de cuantificar el suelo urbano y en un segundo caso buscamos entender a través de entrevistas semi-estructuradas las razones del comportamiento de los municipios. Conclusiones: La competencia intermunicipal por capturar un crecimiento que cada vez es más escaso en buena parte de los municipios gallegos parece estar detrás del comportamiento de los gobiernos locales a la hora de clasificar suelo urbano. Ciertas condiciones sociopolíticas (baja competencia electoral, etc.) están agravando este comportamiento de los municipios. Originalidad: Este trabajo presta atención al comportamiento de los municipios en una de las tres regiones españolas con un mayor declive demográfico. Aunque existe una poca literatura internacional que comienza a vincular dinámicas demográficas y estrategias y políticas de gobiernos locales, todavía son pocos trabajos se han dedicado a investigar la relación entre el declive demográfico y las políticas urbanísticas de los gobiernos locales.
[ca] L'objectiu d'aquest Treball Final de Grau és l'estudi i l'anàlisi de la influència dels components i de les condicions atmosfèriques en el funcionament d'una planta fotovoltaica. Aquest estudi es durà a terme fent ús del programa MATLAB i analitzant cadascuna de les corbes característiques que aquest programa proporciona. Els components de la planta la influència dels quals s'analitzarà són el panell fotovoltaic (en funció del factor de qualitat del díode, de la resistència en sèrie, de la irradiància i de la temperatura) i el cablejat (en funció de la resistència). Les condicions atmosfèriques la influència de les quals s'estudiarà són la nuvolositat productora d'ombres (en funció de les diferents irradiàncies rebudes per panells diferents de la mateixa planta). Els resultats obtinguts es poden dir que han estat bons, ja que han permès analitzar i extreure conclusions clares sobre el funcionament de les plantes fotovoltaiques, per exemple, sobre com afecta utilitzar uns panells fotovoltaics amb unes característiques o unes altres. També es mostra la importància de tenir en compte la resistència del cablejat i les ombres produïdes en condicions atmosfèriques de nuvolositat per a poder analitzar correctament el benefici energètic que es pot extreure de la planta o l'error que es pot cometre en no considerar la influència d'aquests components i condicions. A més, es pot assegurar amb fermesa que els resultats són correctes ja que s'ha fet comparativa amb els proporcionats en articles científics.

[es] El objetivo de este Trabajo Final de Grado es el estudio y análisis de la influencia de los componentes y de las condiciones atmosféricas en el funcionamiento de una planta fotovoltaica. Este estudio se llevará acabo haciendo uso del programa MATLAB y analizando cada una de las curvas características que dicho programa proporciona. Los componentes de la planta cuya influencia se va a analizar son el panel fotovoltaico (en función del factor de calidad del diodo, de la resistencia en serie, de la irradiancia y de la temperatura) y el cableado (en función de la resistencia). Las condiciones atmosféricas cuya influencia se va a estudiar son la nubosidad productora de sombras (en función de las diferentes irradiancias recibidas por paneles distintos de la misma planta). Los resultados obtenidos se pueden decir que han sido buenos, ya que han permitido analizar y extraer conclusiones claras sobre el funcionamiento de las plantas fotovoltaicas, por ejemplo, sobre cómo afecta utilizar unos paneles fotovoltaicos con unas características u otras. También se muestra la importancia de tener en cuenta la resistencia del cableado y las sombras producidas en condiciones atmosféricas de nubosidad para poder analizar correctamente el beneficio energético que se puede extraer de la planta o el error que se puede cometer al no considerar la influencia de dichos componentes y condiciones. Además, se puede asegurar con firmeza que los resultados son correctos ya que se ha hecho comparativa con los proporcionados en artículos científicos.
[ca] La generació de ciutats 3D virtuals és un element essencial en diverses àrees econòmiques, com els videojocs, els entorns virtuals per a la indústria del cinema, la propagació electromagnètica per al disseny d'infraestructures de telecomunicacions, l'estimació de la propagació de la contaminació... Tradicionalment s'ha de construir a mà en una aplicació 3D per un operador humà. Si bé aquest enfocament li dóna a l'operador el control total, requereix habilitats i molt temps per completar una ciutat completa. En els últims anys, s'han proposat diverses eines per a l'automatització del procés. No obstant això, molts paràmetres com l'amplada i la longitud de les carreteres i la mida i l'altura dels edificis segueixen sent establerts per l'operador o generats aleatòriament. L'objectiu d'aquest projecte és desenvolupar noves eines per a l'estimació d'aquests paràmetres a partir de l'anàlisi automàtica de dades de teledetecció. Les imatges aèries d'alta resolució amb un angle de visió vertical i obliquo són fonts convenients per estimar la distribució de paràmetres morfològics relacionats amb el terreny, la mida i l'altura dels edificis, i la xarxa de carreteres. En aquest document explicarem un enfocament per a l'estimació d'alguns d'aquests paràmetres i anem a provar si és possible utilitzar aquest enfocament també per a imatges aèries sense processar.

[es] La generación de ciudades 3D virtuales es un elemento esencial en diversas áreas económicas, como los videojuegos, los entornos virtuales para la industria del cine, la propagación electromagnética para el diseño de infraestructuras de telecomunicaciones, la estimación de la propagación de la contaminación... Tradicionalmente debe construirse a mano en una aplicación 3D por un operador humano. Si bien este enfoque le da al operador el control total, requiere habilidades y mucho tiempo para completar una ciudad completa. En los últimos años, se han propuesto varias herramientas para la automatización del proceso. Sin embargo, muchos parámetros como el ancho y la longitud de las carreteras y el tamaño y la altura de los edificios siguen siendo establecidos por el operador o generados aleatoriamente. El objetivo de este proyecto es desarrollar nuevas herramientas para la estimación de estos parámetros a partir del análisis automatizado de datos de teledetección. Imágenes aéreas de alta resolución con un ángulo de visión vertical y oblicuo son fuentes convenientes para estimar la distribución de parámetros morfológicos relacionados con la forma del terreno, el tamaño y la altura de los edificios, y la estructura de la red de carreteras. En este documento explicaremos un enfoque para la estimación de algunos de estos parámetros y probaremos si es posible utilizar este enfoque también para imágenes aéreas sin procesar.
[ca] L'objectiu d'aquest projecte és el de dissenyar un patinet elèctric com a mitjà de transport urbà per a una sola persona. El primer objectiu serà identificar quines són les necessitats a cobrir. A partir d'aquestes es proposaran diferents conceptes i finalment se seleccionarà el que es consideri més adient per tal de complir les necessitats requerides. Aquest projecte només considerarà la part mecànica del disseny i no es contemplarà la part elèctrica. Així i tot, aquesta es tindrà en compte i es realitzarà un disseny que permeti a tots els components exercir la seva funció. Posteriorment es realitzarà un dimensionament del disseny i s'escolliran els materials adients per a cada una de les diferents parts, avaluant factors com el pes, preu i sostenibilitat. Es construirà un model CAD amb l'ajuda del programari SolidWorks i es farà un estudi dels esforços i desplaçaments per tal de validar el disseny amb el programari Ansys Workbench. El disseny s'anirà refinant fins a obtenir una configuració que es consideri adequada i que compleixi amb els requeriments imposats. Finalment s'avaluarà la viabilitat tècnica i econòmica de la proposta, es documentarà el procés de fabricació, assemblatge i es farà un estudi de l'impacte mediambiental derivat del mateix projecte

[es] El objetivo de este proyecto es el de diseñar un patinete eléctrico como vehículo de transporte urbano personal. El primer objetivo será el de identificar cuales son las necesidades de los usuarios. A partir de estas, se propondrán diferentes conceptos y finalmente se escogerá el que se considere más apto para cumplir con tales necesidades. Este proyecto solo considerará la parte mecánica del diseño y no contemplara la parte eléctrica. Aun así, esta se tendrá en cuenta y se realizara un diseño que permita que todos los componentes mencionados anteriormente puedan desempeñar su función. Posteriormente se realizara un dimensionamiento del diseño y se escogerán los materiales adecuados para cada una de las diferentes partes, evaluando factores como su sostenibilidad, peso o el precio. Se construirá un modelo CAD con el programa SolidWorks y se realizará un estudio de esfuerzos y desplazamientos con tal de validar el diseño con el programa Ansys Workbench. El diseño se pulirá hasta obtener una configuración adecuada y que cumpla con los requerimientos propuestos. Finalmente se evaluará la viabilidad técnica y económica del diseño propuesto, se documentará el proceso de fabricación y ensamblaje y se hará un estudio del impacto medioambiental derivado de la realización del proyecto
[ca] Els contenidors són una tecnologia utilitzada per el sistema operatiu que ens permet oferir als processos un entorn aïllat. Ofereixen una tecnologia molt lleugera on només es comparteix un únix kernel entre el propi host i els contenidors. A partir d'aquesta tecnologia diversos projectes han sorgit al llarg dels anys. Un d'aquests projectes és "LXD", que permet utilizar distribucions Linux dintre de contenidors. Aquesta tesis té l'objectiu d'oferir un sistema que utilitzant "LXD" permeti extendre i millorar les propies funcionalitats. S'han desenvolupat dues aplicacions de comandes i una aplicació web que utilitzant "LXD" han permès millorar les funcionalitats de "LXD".

[es] Los contenedores son una tecnología empleada por el sistema operativo que permite ofrecer a los procesos un entorno aislado. Ofrecen una solución muy ligera donde únicamente se comparte un kernel entre el propio host y los contenedores. A partir de esta tecnología, diversos proyectos han surgido durante los últimos años que emplean dicha tecnología. Uno de estos proyecto es "LXD", que permite correr distribuciones de Linux no modificadas dentro de contenedores. Esta tesis tiene el objectivo de ofrecer un sistema que usando "LXD" permite extender y mejoras sus funcionalidades. Para eso, hemos desarollado dos comandos y una aplicación web que usando "LXD" nos han permitido mejorar dichas funcionalidades.
[ca] En aquest estudi, es compara el procés de disseny de dues instal·lacions fotovoltaiques industrials amb diferents tecnologies de conversió d'energia. A causa de l'evolució tecnològica i la reducció de costos en els seus materials, cada cop és més freqüent trobar aquest tipus d'energia renovable en el nostre dia a dia per tal de promoure i impulsar una transició energètica necessària. Aquest procés comença a estudiar el dimensionament de la planta per ajustar-se a les necessitats del client fins al càlcul de l'amortització de la instal·lació. Durant el procés, s'expliquen els components d'ambdues tecnologies, els càlculs que cal fer, els plànols i els pressupostos de les dues instal·lacions. Finalment, es farà la comparació entre la tecnologia d'inversor central i microinversor, per treure conclusions sobre quina de les dues tecnologies és tècnicament i econòmicament més viable segons el tipus de projecte que s'executi.

[es] En el presente estudio, se compara el proceso de diseño de dos instalaciones fotovoltaicas industriales con diferentes tecnologías de conversión de energía. Debido a la evolución tecnológica y reducción de costes en sus materiales, cada vez es más frecuente encontrarse con este tipo de energía renovable en nuestro día a día con tal de promover e impulsar una transición energética necesaria. Este proceso comienza en el estudio del dimensionamiento de la planta para ajustarse a las necesidades del cliente hasta el cálculo de la amortización de la instalación. Durante el proceso, se explican los componentes de ambas tecnologías, cálculos a realizar, planos y los presupuestos de ambas instalaciones. Finalmente, se hará la comparación entre la tecnología de inversor central y microinversor, para sacar conclusiones sobre cuál de las dos tecnologías es más viable técnica y económicamente según el tipo de proyecto que se ejecute.
[ca] L'objectiu d'aquest projecte és estudiar el disseny modular per aplicar-lo a un producte d'equipació outdoor. Durant el projecte s'investiga la modularitat i com aplicar-la, desenvolupant un sistema d'unió modular per botes d'esquí de muntanya. El disseny ha de ser simple i intuïtiu, per permetre a l'usuari substituir les peces de la bota ell mateix, sigui per reparar desperfectes o per adaptar les propietats d'aquests components. El resultat són dues unions diferents, una per l'alineació de canya i l'altre per la llengüeta. Cada una permet extreure components com la canya o la llengüeta, adaptant la bota per les condicions de la jornada d'esquí segons les necessitats de l'usuari. Cada proposta d'unió té els seus corresponents plànols i manual d'ús per l'usuari.

[es] El objetivo de este proyecto es estudiar el diseño modular para aplicarlo en un producto de equipación outdoor. Durante el proyecto se investiga la modularitat y como aplicarla, desarrollando un sistema de unión modular por botas de esquí de montaña. El diseño tiene que ser simple e intuitivo, para permitir al usuario sustituir las piezas de la bota él mismo, ya sea para reparar desperfectos o para adaptar las propiedades de estos componentes. El resultado son dos uniones diferentes, una para la alineación de caña y la otra por la lengüeta. Cada una permite extraer componentes como la caña o la lengüeta, adaptando la bota por las condiciones de la jornada de esquí según las necesidades del usuario. Cada propuesta de unión tiene sus correspondientes planos y manual de uso para el usuario.
[ca] Degut a l'interès per part de l'empresa Blue Time Competition en expandir el seu coneixement sobre el mon del motor i la seva tecnologia, aquesta va contactar amb la ETSEIB per a estudiar un fenomen del qual n'havien sentit a parlar però no hi havia gaire investigació publicada: el Dimpling. Aquesta tècnica consisteix en fer petites cavitats a la superfície del tub d'admissió de la culata, amb l'objectiu de millorar el flux d'aire que entra al motor. Per a poder completar aquest estudi, és clau poder trobar una correlació entre el banc de proves i les simulacions, per a poder comprovar l'efecte d'aquestes cavitats en el flux a dintre de la culata. Les eines emprades en aquest estudi seran: SolidWorks per a modelar digitalment la culata, Ansys per a fer l'estudi fluidodinàmic del tub de forma digital, un escàner 3D per a transferir amb precisió tots els detalls de la culata física a la digital i el banc de proves, utilitzat per a obtenir els resultats reals de la culata. Finalment, al no haver pogut accedir al banc de proves, i per tant en absència de resultats reals amb els que contrastar les simulacions, únicament s'ha avaluat la simulació per si sola, amb paràmetres que defineixen la qualitat del mallat (com la y+), o comparant amb altres casos reals que guardin similitud amb aquest cas

[es] Debido al interés de Blue Time Competition en expandir sus conocimientos sobre el mundo del motor y su tecnología, esta contactó con la ETSEIB para estudiar el Dimpling, un fenómeno del cual sabía de su existencia pero del cual no se encontraba mucha documentación. Esta técnica consiste en crear pequeñas cavidades al tubo de admisión de la culata para mejorar el flujo a través de este. Para poder completar el estudio se debe encontrar la correlación entre el banco de pruebas y las simulaciones digitales para así poder luego incorporar las cavidades al estudio y estudiar su efecto. Las herramientas a utilizar son SolidWorks y un scanner 3D para completar el modelo digital con precisión, Ansys para poder llevar a cabo el estudio fluidodinámico y el banco de pruebas para obtener los resultados reales de la culata. Finalmente, al no haber podido acceder al banco de pruebas, y por tanto a falta de resultados reales con los que contrastar las simulaciones, únicamente se han evaluado la simulación por sí sola, con parámetros que definen la calidad del mallado (como la y+), o comparando con otros casos reales que guarden similitud con este caso
[ca] L'objectiu d'aquest projecte ha estat el de realitzar una aplicació Android per a la construcció d'una base de dades dedicada a emmgatzemar les dades necessàries per a la localització en espais interiors mitjançant mapes de senyals de potència (Fingerprinting). Aquesta aplicació serà l'encarregada d'obtenir mesures de senyals de radiofreqüència en diferents punts d'un mapa prèviament creat i guardar-los en una base de dades. També s'implementarà l'opció de poder visualitzar un mapa de calor amb totes les senyals captades sobreposat al mapa real. Aquest projecte s'ha fet el més pautadament possible, és per això, que s'ha posat gran èmfasi en la realització d'un estudi previ, en l'anàlisi de les tecnologies i aplicacions existents actualment, la presa de requeriments i disseny.

[es] El objetivo de este proyecto ha sido el de realizar una aplicación Android para la construcción de una base de datos dedicada a guardar los datos necesarios para la localización en espacios interiores mediante mapas de señales de huella de potencia (fingerprinting). Dicha aplicación será la encargada de obtener medidas de señales de radiofrecuencia en distintos puntos de un mapa previamente creado y guardarlos en una base de datos. También se implementará la opción de poder visualizar un mapa de calor con todas las señales captadas sobrepuesto en el mapa real. Este proyecto se ha hecho lo más pautadamente posible, es por eso, que se ha puesto gran hincapié en la realización de un estudio previo, en el análisis de las tecnologías y aplicaciones existentes actualmente, la toma de requerimientos y diseño.