[ca] Amb l'extensió de la digitalitat i la multiplicació de les imatges de procedència indirecta a les quals poden accedir sistemes i usuaris, les rutines de verificació han esdevingut imprescindibles per assegurar la credibilitat de les corporacions mediàtiques. Els avenços en la intel·ligència artificial en la conformació d'iniciatives de comprovació automàtica (automated fact-checking, AFC) faciliten la detecció de falsedats però no anul·len la intervenció humana. Els professionals de la informació, per contra, són necessaris i inclouen de manera creixent entre les seves funcions procediments com la mediació en el tractament de vídeos i imatges. Aquest treball analitza l'evolució de les rutines de verificació del periodisme audiovisual i com les seves noves tècniques, en permetre l'entrada de continguts produïts a l'exterior de la redacció del mitjà, han influït en la percepció del concepte de fiabilitat i en la reorganització de la redacció televisiva. S'ha efectuat una exploració basada en l'observació participant en la cadena Al Jazeera en interacció amb periodistes i responsables de la corporació. Els resultats apunten al fet que els avenços en els processos de verificació possibiliten la incorporació de materials visuals dels mitjans socials a l'agenda comuna temàtica de la corporació i contribueixen a l'evolució de la transició de la redacció tradicional a l'estructura en núvol i a la incorporació de noves audiències. Els canvis afecten les rutines periodístiques en un col·lectiu que fa temps que va deixar de ser estrictament presencial i on les corresponsalies coexisteixen amb periodistes en mobilitat virtual buscant i rebent imatges en i des de les xarxes socials.

[es] Con la extensión de la digitalidad y la multiplicación de las imágenes de procedencia indirecta a las que pueden acceder sistemas y usuarios, las rutinas de verificación se han hecho imprescindibles para asegurar la credibilidad de las corporaciones mediáticas. Los avances en la inteligencia artificial en la conformación de iniciativas de comprobación automática (automated fact-checking, AFC) facilitan la detección de falsedades pero no anulan la intervención humana. Los profesionales de la información, por el contrario, son necesarios e incluyen de forma creciente entre sus funciones procedimientos como la mediación en el tratamiento de vídeos e imágenes. Este trabajo analiza la evolución de las rutinas de verificación del periodismo audiovisual y cómo sus nuevas técnicas, al permitir la entrada de contenidos producidos en el exterior de la redacción del medio, han influido en la percepción del concepto de fiabilidad y en la reorganización de la redacción televisiva. Se ha efectuado una exploración basada en la observación participando en la cadena Al Jazeera en interacción con periodistas y responsables de la corporación. Los resultados apuntan a que los avances en los procesos de verificación posibilitan la incorporación de materiales visuales de los medios sociales a la agenda común temática de la corporación y contribuyen a la evolución de la transición de la redacción tradicional a la estructura en nube y a la incorporación de nuevas audiencias. Los cambios afectan a las rutinas periodísticas en un colectivo que hace tiempo dejó de ser estrictamente presencial y en donde las corresponsalías coexisten con periodistas en movilidad virtual buscando y recibiendo imágenes en y desde las redes sociales.