[ca] Els espais LGBTIQA+ a Barcelona són molt més que llocs físics; són indrets carregats de significats personals i col·lectius que han actuat històricament com a refugis, escenaris de resistència i espais de celebració. Es parteix de la idea que els espais urbans que habitem tenen la capacitat de modelar identitats i relacions, alhora que reflecteixen dinàmiques socials, culturals i polítiques. S'aborda aquesta temàtica des d'una perspectiva crítica, explorant les diverses formes d'ocupació i resignificació dels espais LGBTIQA+ a Barcelona. A través d'una metodologia que combina l'anàlisi històrica i la història oral, es recuperen narratives que permeten entendre com aquests llocs, visibles o ocults, públics o íntims, han estat clau en la vida de moltes persones. La memòria col·lectiva d'aquests espais es construeix gràcies a les experiències de les criatures que els han habitat, resignificant-los més enllà de la seva materialitat. El treball es divideix en diverses etapes: des de la configuració històrica dels espais kuir a la ciutat, passant per una cartografia actual d'aquests, fins a l'anàlisi de vivències personals recollides a través d'entrevistes. Aquesta estructura permet endinsar-se tant en el significat social i urbà d'aquests espais com en la seva dimensió més íntima i simbòlica. Entendre els espais LGBTIQA+ no només és essencial per preservar la seva memòria i el seu valor cultural, sinó també per repensar el futur d'una ciutat com Barcelona. Aquest treball reflexiona sobre el paper d'aquests llocs com a connectors entre memòria, resistència i urbanisme, subratllant la necessitat de seguir explorant-los i protegint-los per a les generacions futures.

[es] Los espacios LGTBIQA+ en Barcelona son mucho más que lugares físicos; son enclaves cargados de significados personales y colectivos que han actuado históricamente como refugios, escenarios de resistencia y espacios de celebración. Se parte de la idea de que los espacios urbanos que habitamos tienen la capacidad de modelar identidades y relaciones, al mismo tiempo que reflejan dinámicas sociales, culturales y políticas. Esta temática se aborda desde una perspectiva crítica, explorando las diversas formas de ocupación y resignificación de los espacios LGTBIQA+ en Barcelona. A través de una metodología que combina el análisis histórico y la historia oral, se recuperan narrativas que permiten comprender cómo estos lugares, visibles u ocultos, públicos o íntimos, han sido clave en la vida de muchas personas. La memoria colectiva de estos espacios se construye gracias a las experiencias de las personas que los han habitado, resignificándolos más allá de su materialidad. El trabajo se divide en varias etapas: desde la configuración histórica de los espacios queer en la ciudad, pasando por una cartografía actual de estos, hasta el análisis de vivencias personales recogidas a través de entrevistas. Esta estructura permite adentrarse tanto en el significado social y urbano de estos espacios como en su dimensión más íntima y simbólica. Entender los espacios LGTBIQA+ no solo es esencial para preservar su memoria y su valor cultural, sino también para repensar el futuro de una ciudad como Barcelona. Este trabajo reflexiona sobre el papel de estos lugares como conectores entre memoria, resistencia y urbanismo, subrayando la necesidad de seguir explorándolos y protegiéndolos para las generaciones futuras.