BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Aquesta tesi va analitzar l'impacte de la formació en "Bases del Mètode de Validació" (BMV) en professionals de residències geriàtriques, avaluant el seu efecte en la satisfacció, motivació laboral, comunicació, compromís organitzacional, autoeficàcia, competència personal, burnout i actituds cap a persones amb demència. L'Estudi 1 va revisar la literatura sobre el Mètode de Validació (MV), mostrant que la seva implementació millora la comunicació amb persones grans amb demència, redueix l'estrès laboral i augmenta la satisfacció i motivació. L'Estudi 2 va identificar barreres en la comunicació i va evidenciar que, després de la formació en BMV, els professionals van adoptar patrons comunicatius més efectius i una visió més humana de les persones amb demència, millorant la seva autoeficàcia, satisfacció i competència. L'Estudi 3 va analitzar els efectes a curt i llarg termini, observant impactes moderats en satisfacción, motivació, compromís organitzacional, autoeficàcia, competencia i burnout, encara que amb variacions segons el temps.

[es] Esta tesis analizó el impacto de la formación en "Bases del Método de Validación" (BMV) en profesionales de residencias geriátricas, evaluando su efecto en satisfacción, motivación laboral, patrones de comunicación, compromiso organizacional, autoeficacia, competencia personal, burnout y actitudes hacia personas con demencia. El Estudio 1 revisó la literatura sobre el Método de Validación (MV), mostrando que su implementación mejora la comunicación con personas mayores con demencia, reduce el estrés laboral y aumenta la satisfacción y motivación. El Estudio 2 identificó barreras en la comunicación y mostró que, tras la formación en BMV, los profesionales desarrollaron patrones comunicativos más efectivos y una visión más humana de las personas con demencia, mejorando su autoeficacia, satisfacción y competencia. El Estudio 3 evaluó efectos a corto y largo plazo, observando impactos moderados en satisfacción, motivación, compromiso organizacional, autoeficacia, competencia y burnout, aunque con variaciones según el tiempo de medida.
[ca] El propòsit d'aquesta tesi doctoral és comprendre el paper de Creta en l'intercanvi econòmic entre fenicis i grecs a l'Egeu durante el primer mil·lenni a.C. Es du a terme un anàlisi dels materials trobats al jaciment de Kommos i el seu temple, així com un examen d'altres jaciments de Creta com Knossos, la cova d'Ida i Eleutherna. A més, el cas de Kommos es compara amb altres estructures de culte de l'Egeu de característiques similars, com el Santuari d'Apol·lo a Eretria, l'Heraion de Samos, el temple de Kition a Xipre o el Temple de Vroulia a Rodes, entre altres. Aquests semben ser no només espais religiosos, sinó també punts d'intercanvi cultural i econòmic, integrats en xarxes de districtes comercials connectats per rutes terrestres i marítimes. Aquesta tesi té com a objectiu comprendre la presència fenícia i el comerç en els Temples de l'Egeu, així com entendre quina va ser el paper de Creta en el context de les rutes comercials del mar Mediterrani d'est a oest.

[es] propósito de esta tesis doctoral es comprender el papel de Creta en el intercambio económico entre fenicios y griegos en el Egeo durante el primer milenio a.C. Se lleva a cabo un análisis de los materiales encontrados en el yacimiento de Kommos y su templo, así como un examen de otros yacimientos de Creta como Knossos, la cueva de Ida y Eleutherna. Además, el caso de Kommos se compara con otras estructuras de culto del Egeo de características similares, como el Santuario de Apolo en Eretria, el Heraion de Samos, el templo de Kition en Chipre o el Templo de Vroulia en Rodas, entre otros templos. Estos parecen no solamente ser espacios religiosos, sino también puntos de intercambio cultural y económico, integrados en redes de distritos comerciales conectados por rutas terrestres y marítimas. Esta tesis tiene como objetivo comprender la presencia fenicia y el comercio en los templos del Egeo, así como entender cuál fue el papel de Creta en el contexto de las rutas comerciales del Mediterráneo de este a oeste.
[ca] Mentre les tecnologies (de la traducció) i la indústria lingüística segueixen evolucionant, emergeixen varietats de perfils professionals i les habilitats que se'ls vinculen es van matisant. El camp de la post-edició de traducció automàtica i, en particular, la recerca sobre l'adquisició de les habilitats pertinents, s'han convertit en focus d'atenció cabdals. Amb una metodologia seqüencial exploratòria mixta, aquesta tesi té dos objectius. En primer lloc, la recerca mitjançant enquestes permet confirmar les principals habilitats de post-edició des d'una perspectiva d'edició efficient: la identificació d'errors, la presa de decisions, i l'aplicació de directrius. En segon lloc, l'estudi experimental basat en el mètode pretestpostest avalua el tractament, és a dir, la proposta d'una formació fragmentada (split-training) aplicada al parell d'idiomes francès-castellà sobre les tres habilitats esmentades. L'anàlisi conclou resultats positius quant a qualitat i suggereix que, per assolir un grau de proceduralització més adient, cal incrementar la pràctica.

[es] Mientras las tecnologías (de la traducción) y la industria lingüística siguen evolucionando, emergen variedades de perfiles profesionales cuyas habilidades se ven matizadas. El campo de la posedición de traducción automática y, en particular, la investigación en lo que respecta a la adquisición de las habilidades adecuadas, se han convertido en focos de atención primordiales. Con una metodología secuencial exploratoria mixta, en esta tesis se plantean dos objetivos. El primero, confirmar las principales habilidades de posedición desde una perspectiva de edición eficiente gracias a tres encuestas. Se concluye que son la identificación de errores, la toma de decisiones, y la aplicación de directrices. El segundo, evaluar una propuesta de formación fragmentada (split-training) en el par de lenguas francés-castellano sobre las tres habilidades mencionadas mediante un estudio experimental con método pretest-postest. Los resultados son positivos en cuanto a calidad traductológica, y sugieren que con más práctica y mayor experiencia se puede llegar a un grado de proceduralización adecuado en el ámbito profesional.
[ca] L'escriptora mexicana Bárbara Jacobs i el pintor, escultor i dissenyador gràfic Vicente Rojo són mostrats com a representants de l'exili heretat. Ell va néixer a Barcelona al 1932, i es va exiliar a Mèxic al 1949, quan la família es va reunir amb el seu pare, exiliat des del 1939. L'arribada a Mèxic va ser com un segon naixement, i es va integrar totalment a la societat mexicana, on ha esdevingut un artista plàstic de referència i un renovador del disseny gràfic. Tot i així, l'exili del seu pare i el seu propi desplaçament han deixat empremtes a la seva obra. Per la seva banda, Bárbara Jacobs prové de dues famílies de comerciants libanesos que van abandonar el seu país i van acabar a Mèxic. A més a més, l'experiència del seu pare com a membre de les Brigades Internacionals, així com la convivència amb el seu primer marit, l'escriptor exiliat Augusto Monterroso, com també amb el segon, l'exiliat republicà espanyol de segona generació Vicente Rojo, li han acostat a profundes experiències de l'exili que ella ha interioritzat. Aquestes vivències de desplaçaments i de convivència amb diferentes llengües i cultures l'han portat cap a una desidentitat. Els exemples de Vicente Rojo i Bárbara Jacobs es contextualitzen amb les experiències d'altres autors descendents de l'exili republicà espanyol a Mèxic.

[es] La escritora mexicana Bárbara Jacobs y el pintor, escultor y diseñador gráfico Vicente Rojo se muestran como representantes del exilio heredado. Él nació en Barcelona en 1932, y se exilió en México en 1949, cuando la familia se reunió con su padre. La llegada a México fue como un segundo nacimiento, y se integró totalmente a la sociedad mexicana, donde se ha convertido en un artista plástico de referencia y un renovador del diseño gráfico. Aún así, el exilio de su padre y su propio desplazamiento han dejado huellas en su obra. Por su parte, Bárbara Jacobs proviene de dos familias de comerciantes libaneses que abandonaron su país y se trasladaron a México. Además, la experiencia de su padre como miembro de las Brigadas Internacionales, así como la convivencia con su primer marido, el escritor exiliado Augusto Monterroso, como también con el segundo, el exiliado republicano español de segunda generación Vicente Rojo, le han acercado a profundas experiencias del exilio que ella ha interiorizado. Estas vivencias de desplazamientos y de convivencia con diferentes lenguas y culturas la han llevado hacia una desidentidad. Los ejemplos de Vicente Rojo y Bárbara Jacobs se contextualizan con las experiencias de otros autores descendientes del exilio republicano español en México.
[ca] Els edificis d'energia neta poden ser entesos com a edificis, que durant un temps determinat generen tanta energia com consumeixen. Ja sigui des del punt de vista de l'oferta o el consum, la disponibilitat d'energia està relacionada amb alguns aspectes bàsics, com ara la font (s), la conversió, la distribució, l'ús, el malbaratament, l'optimització, l'eficiència i l'autonomia. Aquests temes revelen la complexitat del tema de l'energia i justifiquen l'atenció especial que li dóna la comunitat acadèmica. Per obtenir resultats tangibles en l'anàlisi d'aquests sistemes, en el nostre estudi ens centrem en la modelització i optimització de solucions energètiques aplicades a edificis o sistemes similars. D'altra banda, el període de temps dels objectes analitzats es va estendre fins al seu període de cicle de vida previst. Es van establir els objectius principals com: - Verificar i analitzar l'estat de la tecnologia de les energies renovables per a edificis i actius construïts i l'aplicabilitat de l'anàlisi de costos del cicle de vida a aquests temes; - Configurar models reproductibles d'edificis i les seves principals càrregues elèctriques, mitjançant eines d'enginyeria de processos assistits per ordinador, per procedir a simulacions i optimització, considerant-se com a font d'energia primària l'energia solar; - Quantificar, utilitzant estudis de casos reals i hipotètics, els beneficis de les solucions proposades, amb l'objectiu de realitzar tota l'avaluació de la sostenibilitat de la vida mitjançant la reducció de tot el cost del cicle de vida;

[es] Los edificios de energía de red cero pueden entenderse como edificios, que durante un tiempo dado generan tanta energía como consumen. O bien, desde el punto de vista del suministro o el consumo, la disponibilidad de energía está relacionada con algunos problemas básicos, como las fuentes, la conversión, la distribución, la utilización, el desperdicio, la optimización, la eficiencia y la autonomía. Estos problemas revelan la complejidad del tema de la energía y justifican la atención especial que le presta la comunidad académica. Para obtener resultados tangibles en el análisis de estos sistemas, en nuestro estudio nos centramos en el modelado y la optimización de soluciones energéticas aplicadas a edificios o sistemas similares. Por otro lado, el período de tiempo de los objetos analizados se extendió a su período de ciclo de vida esperado. Los objetivos principales se establecieron como: - Verificar y analizar el estado de la técnica de las soluciones de energía renovable para edificios y activos construidos y la aplicabilidad del análisis de costos de ciclo de vida a estas cuestiones; - Configure modelos reproducibles de edificios y sus principales cargas eléctricas, a través de herramientas de Ingeniería de Procesos Asistidos por Computadora, para proceder a simulaciones y optimización, considerando como fuente de energía primaria la energía solar;
[ca] Aquesta tesi doctoral s'aproxima a la figura de Vicenç Riera Llorca (Barcelona, 1903 – Pineda de Mar, 1991) des de dues visions interrelacionades: el vessant biogràfic i la producció de novel·les orientades a establir un mapa de la realitat catalana entre els anys 1931-1936 i 1939-1962. En aquest primer període s'hi narren fets polítics de primer ordre com l'establiment de la República de 1931, els Fets d'Octubre de 1934 o la conflictivitat laboral en els períodes contrarepublicans del bienni negre. Pel que fa a la segona etapa, el desenvolupament s'enfoca des de l'òptica dels exiliats catalans a França, la República Dominicana i Mèxic. Riera Llorca traslladà a la seva obra novel·lística els ambients que conegué de primera mà a la Barcelona republicana i als exilis múltiples que s'allargaren fins a 1969, data en què retornà a Catalunya definitivament. Les seves novel·les d'estètica realista s'integren i s'enxarxen amb un corpus de personatges recurrents. Aquests caràcters són orientats a oferir una vivesa i varietat de la societat en unes èpoques determinades i en uns espais tangibles que acullen esdeveniments històrics reals que marcaren definitivament els fets polítics i socials de la història catalana. Aquest treball ha partit de fonts escrites i orals inèdites que han permès d'establir ponts entre la realitat i la ficció, així com d'endinsar-se en el vessant assagístic i de pensament de l'escriptor i periodista barceloní.

[es] Esta tesis doctoral se aproxima a la figura de Vicenç Riera Llorca (Barcelona, 1903 – Pineda de Mar, 1991) desde dos visiones interrelacionadas: la vertiente biográfica y la producción de novelas orientadas a establecer un mapa de la realidad catalana de los periodos de 1931-1936 y 1939-1962. En este primer periodo se narran hechos políticos de primer orden como el establecimiento de la República de 1931, los Hechos de Octubre de 1934 o la conflictividad laboral en los periodos contrarepublicanos del bienio negro. En cuanto a la segunda etapa se enfoca desde la óptica de los exiliados catalanes en Francia, la República Dominicana y México. Riera Llorca trasladó a su obra novelística los ambientes que conoció personalmente en la Barcelona republicana y en los exilios múltiples que se alargaron hasta 1969, fecha en que volvió a Cataluña definitivamente. Sus novelas de estética realista se integran y se entretejen con un elenco de personajes recurrentes. Estos caracteres son orientados a ofrecer una viveza y variedad de la sociedad en unas épocas determinadas y en unos espacios tangibles que acogen acontecimientos históricos reales que marcaron definitivamente los hechos políticos y sociales de la historia catalana. Este trabajo se ha basado en fuentes escritas y orales inéditas que han permitido establecer puentes entre la realidad y la ficción, así como adentrarse en la vertiente del ensayo y de pensamiento del escritor y periodista barcelonés.
[ca] Aquesta investigació aprofundeix en la comunicació no verbal suscitada en activitats de l'àmbit de l'expressió corporal, l'objecte d'estudi se centra en l'anàlisi de les vivènvies de l'alumnat procedents d'aquestes activitats. El tipus de comunicació no verbal que interessa en el desenvolupament de l'estudi és el que fa referència a la interacció tàctil i visual que es desencadena en el desenvolupament de les activitats expressives. Per dur a terme aquesta investigació es considerà oportú aplicar una metodologia fenomenològica , i més concretament, s'han utilitzat com a mètodes el Diari de pràctiques i l'Anàlisi de contingut. D'aquesta manera, s'ha pogut enregistrar, classificar i analitzar les conseqüències de comportament que fan referència als dos tipus d'interacció registrades per aquest estudi. S'ha constatat com l'individu no roman indiferent quan experimenta algún d'aquests dos tipus d'interacció social, ja sigui l'acció de mirar o la de tocar. D'aquestes modificacions en la conducta es deriven unes conseqüències pedagògiques que s'han de tenir en compte, per tal d'incorporar recursos didàctics que millorin la intervenció educativa. En aquest sentit, i com un dels resultats obtinguts amb l'aplicació dels susdits mètodes d'investigació, aquest estudi proposa un programa d'intervenció didàctica per organitzar les tasques d'expressió corporal amb la finalitat de millorar la intervenció docent, i així, afavorir la praxis de l'alumnat en les sessions d'expressió corporal.

[es] Esta investigación ahonda en la comunicación no verbal suscitada en actividades del ámbito de la expresión corporal, centrándose su objeto de estudio en el análisis de las vivencias del alumnado procedentes de dichas actividades. El tipo de comunicación no verbal que es de interés para el desarrollo de este estudio es el que hace referencia a la interacción táctil y la interacción visual que es desencadenado en el desarrollo de las actividades expresivas. Para llevar a cabo esta investigación se consideró oportuno aplicar una metodología fenomenológica, y más concretamente, se utilizaron cómo métodos el Diario de prácticas y el Análisis de contenido. De esta manera, se ha podido registrar, clasificar y analizar las consecuencias de comportamiento que atañen los dos tipos de interacción registradas para este estudio. Se ha constatado cómo el individuo no permanece indiferente cuando experimenta alguno de estos dos tipos de interacción social, ya sea la acción de mirar o de tocar. Estas modificaciones de conducta poseen unas consecuencias pedagógicas que deben ser tenidas en cuenta, para así, incorporar recursos didácticos que mejoren la intervención educativa. En este sentido, y como uno de los resultados obtenidos de la aplicación de los dichos métodos de investigación, este estudio propone un programa de intervención didáctica que organice las tareas de expresión corporal con el fin de mejorar la intervención docente, para así, favorecer la praxis del alumnado en las sesiones de expresión corporal.
[ca] Aquesta investigació se situa en la perspectiva del pragmatisme i respon al problema de com els docents de postgrau interactuen amb les eines en entorns virtuals per exercir la docència; el marc teòric aborda la teoria de l'activitat per explicar-la. S'inclouen quatre dimensions: pedagògica, social, directiva i tecnològica, a més de catorze accions. Es respon la pregunta "quines activitats i accions reconeixen els professors de postgrau com acompliment per a la docència virtual i com interactuen amb les eines de l'entorn?" Busca la relació de la docència amb les eines del sistema, les quals es classifiquen d'acord amb la Web 2.0. Una aportació es troba en allò metodològic, contribueix al coneixement de què i com exerceixen la docència virtual els professors en postgrau. Obre una línia d'investigació per a la comprensió del fenomen i genera coneixement sobre les estratègies dels professors experts per formar els nous.

[es] Esta investigación se ubica en la perspectiva del pragmatismo y responde al problema de cómo los docentes de postgrado interactúan con las herramientas en entornos virtuales para desempeñar la docencia; el marco teórico aborda la teoría de la actividad para explicarla. Se incluyen cuatro dimensiones: pedagógica, social, directiva y tecnológica, además de catorce acciones. Se responde la pregunta ¿qué actividades y acciones reconocen los profesores de postgrado como desempeño para la docencia virtual y cómo interactúan con las herramientas del entorno? Busca la relación de la docencia con las herramientas del sistema, las cuales se clasifican acorde a la Web 2.0. Un aporte se encuentra en lo metodológico, contribuye al conocimiento de qué y cómo desempeñan la docencia virtual los profesores en postgrado. Abre una línea de investigación para la comprensión del fenómeno y genera conocimiento sobre las estrategias de los profesores expertos para formar a los nuevos.
[ca] L'objectiu d'aquesta tesi és sondar la resposta òptica infraroja del grafè de bicapa retorçada (TBG) mitjançant l'espectroscòpia infraroja de transformada de Fourier (FTIR). Primer, vaig utilitzar un FTIR comercial per mesurar el TBG en el rang d'infraroig mitjà a temperatura ambient. Vaig millorar la tècnica de fabricació del dispositiu i vaig fabricar els dispositius TBG amb una gran àrea i alhora una baixa deshomogeneïtat. Observo que el TBG té abundants característiques d'absorció òptica originades a partir de les transicions entre bandes que es determinen únicament per l'angle de gir. Aleshores, vull investigar la transició entre bandes del TBG que es troba en el rang de terahertzs, que evoluciona la banda plana del TBG que allotja efectes fortament correlacionats. Vaig construir un FTIR casolà que funciona tant en l'infraroig mitjà com en el rang de terahertz. Vaig connectar el criostat amb cura i vaig aconseguir un nivell de soroll elèctric que s'acostava al límit de soroll de Johnson. En guiar la llum del FITR al criostat, vaig mesurar amb èxit els estats d'excitons al dispositiu de grafè de bicapa Bernal en un ampli rang espectral, demostrant que el sistema està preparat per a futurs estudis experimentals de TBG.

[es] El objetivo de esta tesis es investigar la respuesta óptica infrarroja del grafeno bicapa retorcido (TBG) mediante espectroscopia infrarroja por transformada de Fourier (FTIR). Primero, utilicé un FTIR comercial para medir el TBG en el rango del infrarrojo medio a temperatura ambiente. Mejoré la técnica de fabricación del dispositivo y fabriqué los dispositivos TBG con un área grande y, al mismo tiempo, una baja inhomogeneidad. Observé que el TBG tiene abundantes características de absorción óptica que se originan a partir de las transiciones entre bandas que están determinadas únicamente por el ángulo de torsión. Luego, quiero investigar la transición entre bandas del TBG que se encuentra en el rango de terahercios, que desarrolla la banda plana del TBG que alberga efectos fuertemente correlacionados. Construí un FTIR casero que funciona tanto en el rango del infrarrojo medio como en el de los terahercios. Conecté el criostato con cuidado y logré un nivel de ruido eléctrico que se acerca al límite de ruido de Johnson. Al guiar la luz desde el FITR hacia el criostato, medí con éxito los estados de excitón en el dispositivo de grafeno bicapa de Bernal en un amplio rango espectral, lo que demuestra que el sistema está listo para futuros estudios experimentales de TBG.
[ca] Aquesta tesi doctoral pretén avançar en el coneixement sobre el comportament socioeconòmic de les societats caçadors-recol•lectores a finals del Paleolític superior. Concretament, se centra en la gestió que aquestes societats van fer dels animals com a recurs en un moment específic, entre 17200 i 16000 cal BP, en el context geogràfic de la regió cantàbrica. Aquest apropament es fa des de l'Arqueozoologia mitjançant la sel.lecció de Zona IV de la Galeria Inferior de la Garma (Ribamontan a la Muntanya, Cantàbria). Aquest jaciment, inclòs a la llista de Patrimoni de la Humanitat per la UNESCO, conserva paleosòls del Magdalenià mitjà que permet avançar en la reconstrucció i comprensió del comportament humà de les societats caçadores-recol•lectores durant el Paleolític superior.

[es] Esta tesis doctoral pretende avanzar en el conocimiento sobre el comportamiento socioeconómico de las sociedades cazadores-recolectoras a finales del Paleolítico superior. Concretamente, se centra en la gestión que estas sociedades hicieron de los animales como recurso en un momento específico, entre 17200 y 16000 cal BP, en el contexto geográfico de la región cantábrica. Este acercamiento se hace desde la Arqueozoología eligiendo para ello la Zona IV de la Galería Inferior de La Garma (Ribamontán al Monte, Cantabria). Este yacimiento, incluido en la lista de Patrimonio de la Humanidad por la UNESCO, conserva paleosuelos del Magdaleniense medio que permite avanzar en la reconstrucción y comprensión del comportamiento humano de las sociedades cazadoras-recolectoras durante el Paleolítico superior.