BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] A partir d´informació qualitativa i les dades d´una enquesta representativa de Valle de Chalco-Solidaridad, un municipi de la Ciutat de Mèxic, l´article dóna informació original sobre els processos de migració urbana als Estats Units i el paper de les xarxes socials en contextos urbans. L´article revisa de forma crítica els supòsits teòrics sobre la natura de les xarxes socials a l´emigració mexicana. Fins i tot en un municipi homogeni quant a pobresa i oportunitats d´ocupació, l´article mostra canvis en el perfil dels futurs emigrants en funció de si una llar conté xarxes socials als Estats Units. Les nostres dades suggereixen que les dones urbanes organitzen xarxes socials autònomes, que les persones amb més anys d´educació consideren l´opció de romandre a Mèxic i només opten per emigrar, en cas de tenir el recolzament de les xarxes socials, i la irrellevància dels vincles territorials per a entendre l´emigració urbana mexicana.

[es] A partir de información cualitativa y los datos de una encuesta representativa de Valle de Chalco-Solidaridad, un municipio de la Ciudad de México, el artículo ofrece información novedosa sobre los procesos de migración urbana a los Estados Unidos y el papel de las redes sociales en contextos urbanos. El artículo revisa de forma crítica los supuestos teóricos sobre la naturaleza de las redes sociales en la emigración mexicana. Incluso en un municipio homogéneo en cuanto a pobreza y oportunidades de empleo, el artículo muestra variaciones en el perfil de los futuros emigrantes, en función de si un hogar cuenta con redes sociales en Estados Unidos. Nuestros datos sugieren que las mujeres urbanas organizan redes sociales autónomas, que las personas con más años de educación consideran la opción de permanecer en México, y sólo optan por emigrar, si cuentan con el apoyo de las redes sociales, y la irrelevancia de los vínculos territoriales para entender la emigración urbana mexicana.
[ca] Es mesuren durant un any (gener-desembre de 2007) les concentracions mitjanes horàries d'ozó troposfèric en un carrer de la ciutat de Las Palmas de Gran Canària carac-teritzat per estar sotmès a un trànsit dens de vehicles de motor. Els nivells detectats (obtinguts sobre la base del càlcul de la concentració màxima diària de les mitjanes octohoràries mòbils) estan per sota dels límits fixats per la Directiva 2008/50 de la Unió Europea per a la protecció de la salut humana. En contra del que sol ser habitual, les concentracions màximes no s'han registrat durant els mesos d'estiu sinó a finals d'any coincidint amb la des-aparició dels vents alisis. Es troba un patró diari ben de-finit, encara que l'estudi del mateix dia a dia mostra un increment de les concentracions durant els caps de set-mana. Una anàlisi de regressió lineal entre les concentra-cions registrades els diumenges i les obtingudes els dies d'entre setmana (dimarts a dijous) revela un increment els diumenges quantificat entre el 30 i el 40%. Els resultats obtinguts suggereixen que Las Palmas de Gran Canària és una ciutat en la qual no només existeix l'efecte cap de setmana sinó que aquest es deu a la combinació de la sensibilitat de l'atmosfera als compostos orgànics volàtils (COV's) i el descens de les emissions de NOx durant els dissabtes i diumenges.

[es] Se ha medido durante un año (enero-diciembre de 2007) las concentraciones medias horarias de ozono troposférico en una calle de la ciudad de Las Palmas de Gran Canaria caracterizada por estar sometida a un tráfico denso de vehículos a motor. Los niveles detectados (obtenidos en base al cálculo de la concentración máxima diaria de las medias octohorarias móviles) están por debajo de los limites fijados por la Directiva 2008/50 de la Unión Europea para la protección de la salud humana. En contra de lo que suele ser habitual, las concentraciones máximas no se han registrado durante los meses de verano sino a finales de ano coincidiendo con la desaparición de los vientos alisios. Se ha encontrado un patrón diario bien definido, aunque el estudio del mismo día a día ha mostrado un incremento de las concentraciones los fines de semana. Un análisis de regresión lineal entre las concentraciones registradas los domingos y las obtenidas los días del interior de la semana (martes a jueves) revela un incremento los domingos cuantificado entre el 30 y el 40%. Los resultados obtenidos sugieren que Las Palmas de Gran Canaria es una ciudad en la que no solo existe el efecto fin de semana sino que el mismo se debe a la combinación de sensibilidad de la atmósfera a los compuestos orgánicos volátiles (COV´s) y descenso de las emisiones de NOx durante los sábados y domingos.
[ca] La literatura sobre migració qualificada s'ha centrat principalment en dos temes: a) la fuga de cervells de països en vies de desenvolupament a països amb nivells més elevats de benestar, i b) la mobilitat professional dins les empreses transnacionals. Aquest article se centra en el col·lectiu d'empresaris, professionals i tècnics espanyols d'alta qualificació a la ciutat de Mèxic. A partir d'una metodologia qualitativa, s'hi analitzen aspectes relacionats amb la inserció laboral i social dels entrevistats, així com les seves valoracions i percepcions sobre la ciutat de Mèxic.

[es] La literatura sobre migración calificada se ha centrado principalmente en dos temas: a) la fuga de cerebros de países en vías de desarrollo a países con niveles mayores de bienestar, y b) la movilidad profesional dentro de las empresas transnacionales. Este artículo se centra en el colectivo de empresarios, profesionales y técnicos españoles de alta calificación en la ciudad de México. A partir de una metodología cualitativa, se analizan aspectos relacionados con la inserción laboral y social de los entrevistados, así como sus valoraciones y percepciones sobre la ciudad de México.
[ca] Aquest estudi és una contribució al coneixement de la cultura del tabac a Canàries durant els segles XIX i XX. Les illes queden fora del monopoli del tabac espanyol des de 1852 i emprenen un camí propi. La imatge entesa de manera ampla, com a projecció social, com a signe d'identitat, ens ajuda a comprendre aquest recorregut històric que singularitza a l'arxipèlag de la resta d'Espanya.

[es] Este estudio es una contribución al conocimiento de la cultura del tabaco en Canarias durante los siglos XIX y XX. Las Islas quedan fuera del monopolio del tabaco español desde 1852 y emprenden un camino propio. La imagen enten-dida de modo amplio, como proyección social, como signo de identidad, nos ayuda a comprender este recorrido histórico que singulariza al archipiélago del resto de España.
[ca] L'article presenta l'obra de dues escriptores de llengua francesa, Kim Thúy i Laura Alcoba, que han sofert l'exili i que habiten en dos països d'asil diferents: Canadà i França. Les dues despleguen una narració que articula la ficció i la realitat de manera innovadora per a deixar constància d'una experiència de l'exili compartida amb altres persones; en bona part, la presa de la paraula pública amb les seves novel·les tracta de donar veu a aquestes vivències silenciades. La problemàtica de la identitat adquireix una dimensió essencial en la construcció de la qual l'element familiar s'instaura com a fonament essencial. L'assemblatge de la identitat de totes dues escriptores es construeix entre el present i el passat revisitat des de l'edat adulta. En les seues novel·les, les narradores de les seves històries reivindiquen la construcció identitària híbrida o transcultural, aquest tret caracteritza la seva personalitat literària. La singularitat que uneix a Alcoba i Thúy jeu en l'elecció d'una llengua altra que la materna que les dues coneixen àmpliament; no obstant això, el francès és triat per a donar testimoniatge del seu recorregut vital. Aquest estudi tracta de constatar el perquè d'aquesta elecció que els ha donat la llibertat íntima d'expressió per a explicar el seu exili i la seva integració.

[es] El artículo presenta la obra de dos escritoras de lengua francesa, Kim Thúy y Laura Alcoba, que han sufrido el exilio y que habitan en dos países de asilo distintos: Canadá y Francia. Las dos despliegan una narración que articula la ficción y la realidad de forma innovadora para dejar constancia de una experiencia del exilio compartida con otras personas; en buena parte, la toma de la palabra pública con sus novelas trata de dar voz a estas vivencias silenciadas. La problemática de la identidad adquiere una dimensión primordial en cuya construcción el elemento familiar se instaura como fundamento esencial. El ensamblaje de la identidad de ambas escritoras se construye entre el presente y el pasado revisitado desde la edad adulta. En sus novelas, las narradoras de sus historias reivindican la construcción identitaria híbrida o transcultural, rasgo que caracteriza su personalidad literaria. La singularidad que une a Alcoba y Thúy yace en la elección de una lengua otra que la materna, que las dos conocen sobradamente; sin embargo, el francés es elegido para dar testimonio de su recorrido vital. Este estudio trata de constatar el porqué de esa elección que les ha dado la libertad íntima de expresión para contar su exilio y su integración.
[ca] El present article analitza els canvis en l'organització de la producció que al llarg del segle XV s'hi van produir en la manufactura ceràmica de dues importants viles terrisseres prop de València, Paterna i Manises. Durant aquesta centúria, sorgeix un actiu sector d'artesans i botiguers emprenedors que a poc a poc anirà coordinant i gestionant bona part de la producció ceràmica dels obradors vilatans. Aquesta elit artesano-mercantil desenvoluparà un nivell de producció elevat que li permetrà fer front als encàrrecs, de milers de peces en pocs mesos, que feien els grans mercaders exportadors de la ciutat de València. Aquests mercaders subministren determinades matèries primeres i imposen terminis, quantitats i qualitats.

[es] Este artículo analiza los cambios en la organización de la producción que a lo largo del siglo XV se generan en la manufactura cerámica de dos importantes villas alfareras cercanas a Valencia, Paterna y Manises. A lo largo del Cuatrocientos, surge un activo sector de artesanos y tenderos emprendedores que tiende a coordinar y gestionar buena parte de la producción cerámica de los talleres locales. Esta élite artesano-mercantil desarrolla un nivel de producción elevado que le permite hacer frente a los encargos de miles de piezas en pocos meses que realizan los grandes mercaderes exportadores asentados en la ciudad de Valencia. Estos mercaderes suministran determinadas materias primas e imponen plazos, cantidades y calidades.
[ca] L'ús de l'aigua ha configurat paisatges al llarg de la història en àmbits àrids i semiàrids, com és el cas de la Regió de Múrcia, gràcies als sistemes de galeries drenants, que han permès la creació d'espais regats i la configuració d'un patrimoni territorial i cultural. No obstant això, els sondejos profunds i els canvis en el territori des dels anys 80 de segle xx estan provocant l'abandonament d'aquests enginys hidràulics. La investigació pretén determinar les característiques d'aquests complexos de proveïment mitjançant l'anàlisi de documen-tació i el treball de camp. Els resultats mostren el progressiu abandonament d'aquestes construccions, la qual cosa es tradueix en la pèrdua de paisatges històrics, caracteritzats per la presència d'un patrimoni hidràulic singular. Es requereix la seva valoració i l'adopció de mesures per reconèixer aquest llegat patrimonial.

[es] El uso del agua ha configurado paisajes a lo largo de la historia en ámbitos áridos y semiáridos, como es el caso de la Región de Murcia, gracias a los sistemas de galerías drenantes, que han permitido la creación de espacios regados y la configuración de un patrimonio territorial y cultural. Sin embargo, los sondeos profundos y los cambios en el territorio desde los años 80 del siglo XX están provocando el abandono de estos ingenios hidráulicos. La investigación trata de determinar las características de estos complejos de abastecimiento a través del análisis de documentación y el trabajo de campo. Los resultados muestran el paulatino abandono de estas construcciones, lo cual se traduce en la pérdida de paisajes históricos, caracterizados por la presencia de un patrimonio hidráulico singular. Se requiere su puesta en valor y la adopción de medidas para reconocer este legado patrimonial.
[ca] Hom ha estudiat el cicle reproductiu de les especies de molses Polytrichum formosum Hedw., Bartramia pomiformis Hedw., Grimmia laevigata (Brid.) Brid. y Hedwigia ciliata (Hedw.) P. Beauv. en una localitat situada al Montseny (Barcelona) (UTM: DG 46 26). Es relacionen els diferents esdeveniments reproductius (aparició de gametangis, fecundació, creixement i maduració de I'esporofit, i dispersió de les espores) amb les condicions ambientals que es donen en les diferents estacions de I'any.

[es] Se ha estudiado el ciclo reproductivo de las especies de musgos Polytrichum formosum Hedw., Bartramia pomiformis Hedw., Grimmia laevigata (Brid.) Brid., y Hedwigia ciliata (Hedw.) P. Beauv., en una localidad situada en el Macizo del Montseny (Barcelona) (UTM: DG 46 26). Se relacionan los acontecimientos reproductivos (aparición de gametangios, fecundación, crecimiento y maduración del esporófito, y dispersión de las esporas) con las condiciones ambientales que se dan en las distintas estaciones del año
[ca] S'han escollit unes carreteres amb alta intensitat de transit i altres indrets significatius de ~'~rea Metropolitana de Barcelona, dels que s'han pres mostres de diverses especies de molses, analitzant-les per espectrofotometria d'absorció atdmica, observant les concentracions de metalls pesants i comparant els resultats de les distintes localitats.

[es] Se han estudiado unas carreteras con alta intensidad de tráfico y otros lugares significativos del Area Metropolitana de Barcelona, de los cuales se han tomado muestras de varias especies de musgos, procediéndose a su análisis por espectrofotometría de absorción atómica, observando las concentraciones de las distintas localidades.
[ca] Resum Objectius: analitzar si la dictadura de Franco (1939–1975) va fer servir les biblioteques i el patrimoni bibliogràfic com a recurs per a la propaganda política en el Noticiero Documental (NO-DO). Metodologia: el procediment que s'ha seguit ha estat la localització, l'extracció i l'anàlisi posterior de totes les notícies sobre el llibre, la lectura, el patrimoni bibliogràfic i les biblioteques contingudes en aquest programa informatiu i propagandístic que en el període estudiat es va projectar obligatòriament als cinemes espanyols al començament de cada sessió. Els mètodes emprats en aquest treball són la categorització de les notícies i l'anàlisi de contingut. Resultats: la major part de les notícies presenten una visió idealitzada de la realitat sociocultural espanyola que contrasta amb el subdesenvolupament del sistema bibliotecari de l'època. Les notícies predominants tracten de grans exposicions de patrimoni bibliogràfic coincidents amb efemèrides de figures o obres de la cultura espanyola, que tenen com a objectiu realçar la importància històrica de la cultura hispànica, de la qual el Règim franquista es presenta com a culminació.

[es] Objetivos: se analiza si las bibliotecas y el patrimonio bibliográfico fueron utilizados por la dictadura de Franco (1939–1975) como recurso para la propaganda política en el Noticiero Documental (NO-DO). Metodología: el procedimiento seguido ha sido la localización, extracción y posterior análisis de todas las noticias sobre el libro, la lectura, el patrimonio bibliográfico y las bibliotecas contenidas en este programa informativo-propagandístico que en el periodo estudiado se proyectó obligatoriamente en los cines españoles al inicio de cada sesión. La categorización de las noticias y el análisis de contenido son los métodos utilizados. Resultados: la mayor parte de las noticias presentan una visión idealizada de la realidad sociocultural española que contrasta con el subdesarrollo del sistema bibliotecario de la época. Las noticias predominantes tratan de grandes exposiciones de patrimonio bibliográfico coincidentes con efemérides de figuras u obras de la cultura española, que se dirigen a realzar la importancia histórica de la cultura hispánica, de la que el régimen franquista se presenta como culminación.
[ca] En una societat globalitzada on la importància de la xarxa és una realitat malgrat el trencament digital que patim i on les moviments de població, cultures i religions són molt importants, els tòpics continuen presents. Aquesta és la realitat que demostrem, en posar com a exemple les consideracions dels adolescents valencians cap als habitants de la veïna comunitat autónoma de Múrcia i també les autoimatges dels mateixos habitatants de la zona

[es] En una sociedad globalizada donde la importancia de la red va siendo una realidad pese a la brecha digital que padecemos y donde los movimientos de población, culturas y religiones son muy importantes, los tópicos continúan presentes. Esta es la realidad que vamos a demostrar, poniendo como ejemplo las consideraciones de los adolescentes valencianos hacia los habitantes de la vecina comunidad autónoma de Murcia y también las autoimágenes de los propios habitantes de la zona
[ca] En aquest article s'analitzen algunes disposicions normatives referents a la família i successió vigents a Tortosa després de la conquesta feudal de 1148: per una banda, el Liber Iudiciorum, de tradició hispano-germànica, per l'altra, les Costums de Tortosa, un corpus compilat durant la dècada dels anys 70 del segle XIII, basat en les Costums de València, i aquestes en el dret romà de recepció. L'objectiu és analitzar les principals característiques de cada còdex per, posteriorment, rastrejar la seva aplicació en les escriptures notarials del Diplomatari de la Catedral de Tortosa. L'estudi documental ha permès constatar la convivència inicial entre ambdues tradicions jurídiques en una societat de frontera com Tortosa, així com l'ús generalitzat del dret comú.

[es] En este artículo se analizan algunas disposiciones normativas sobre familia y sucesión vigentes en Tortosa tras la conquista feudal de 1148: por una parte, el Liber Iudiciorum, de tradición germánicohispánica, por la otra, las Costums de Tortosa, un corpus compilado en la década de los 70 del siglo XIII, basado en las Costums de Valencia (1238) y estas, a su vez, en el derecho romano de recepción. El objetivo es analizar las principales características de cada códice para, posteriormente, rastrear su aplicación en las escrituras notariales del Diplomatari de la Catedral de Tortosa. El estudio documental ha permitido constatar la convivencia inicial entre ambas tradiciones jurídicas en una sociedad de frontera como Tortosa, así como la generalización del derecho común.
[ca] Com a resultat de la prospecció liquénica efectuada a partir de 1979 a 17 localitats, totes elles edificis o monuments, pertanyents al nucli urba de Palma de Mallorca, s'han catalogat 51 especies de líquens que suposen 28 cites noves per a les llles Balears i Pitiüses, 5 pera les Balears i 3 pera Mallorca. La majoria d'elles són crustacies, saxícoles, calcícoles i nitrófíles.

[es] Como resultado de la prospección liquénica efectuada a partir de 1979 en 17 localidades, todas ellas edificios o monumentos, pertenecientes al núcleo urbano de Palma de Mallorca, se han catalogado 51 especies de líquenes que suponen 28 citas nuevas para las Islas Baleares, 5 para las Baleares orientales (Mallorca y Me-norca) y 3 para Mallorca. La mayoría de ellas son crustáceas, saxícolas, calcícolas y nitrófilas.
[ca] La COVID-19 va crear una situació d'incertesa generalitzada entre professorat, alumnat, professionals i institucions participants en els programes de les pràctiques curriculars obligatòries dels graus en Treball Social a Espanya. El nostre objectiu ha sigut analitzar aquesta incidència en les universitats i en la Universitat de Vigo en particular. A partir de la recopilació i la valoració de dades qualitatives a diferents escales, en aquest article descrivim la situació i les respostes donades des dels equips universitaris de coordinació de pràctiques curriculars per a afrontar l'estat d'alarma i la progressiva supressió de les places ofertes els cursos anteriors a la pandèmia. Observem i constatem com en aquest context d'incertesa entre tots els actors implicats s'implanta la formació a distància, se suprimeixen les pràctiques presencials o s'adapten les guies docents per a convalidar pràctiques extracurriculars o tutories i seminaris personalitzats o en petits grups d'estudiants. Finalment, a manera de reflexió fonamentada, concloem que va haver-hi per part dels actors implicats una reacció resilient i d'adaptació, però l'experiència pot ser una oportunitat d'obrir un debat sobre la importància que adquireixen les tecnologies de la informació i comunicació en el procés d'ensenyament-aprenentatge de les futures i futurs professionals del treball social.

[es] La COVID-19 creó una situación de incertidumbre generalizada entre profesorado, estudiantado y profesionales e instituciones participantes en los programas de las prácticas curriculares obligatorias de los Grados de Trabajo Social en España. Nuestro objetivo ha sido analizar dicha incidencia en las universidades y en la Universidad de Vigo en particular. A partir de la recopilación y valoración de datos cualitativos a diferentes escalas, en el presente artículo describimos la situación y las respuestas dadas desde los equipos universitarios de coordinación de prácticas curriculares para afrontar el estado de alarma y la progresiva supresión de las plazas ofertadas en los cursos anteriores a la pandemia. Observamos y constatamos cómo en dicho contexto de incertidumbre, entre todos los actores implicados se implanta la formación a distancia, se suprimen las prácticas presenciales o se adaptan las guías docentes para convalidar prácticas extracurriculares o tutorías y seminarios online personalizados o en pequeños grupos de estudiantes. Finalmente, a modo de reflexión fundamentada concluimos que hubo por parte de los actores implicados una reacción resiliente y de adaptación, pero la experiencia puede ser una oportunidad al abrirse un debate sobre la importancia que adquieren las tecnologías de la información y comunicación en el proceso de enseñanza-aprendizaje de las/os futuras/os profesionales del Trabajo Social.
[ca] El següent treball es correspon amb una de les principals conclusions de la Tesi Doctoral que estic finalitzant a la Universitat de Granada en aquests moments. Enfront de la historiografia i obres gene-alògiques que han tractat la vila de Jódar com a vila senyorial al llarg del segle XIII. Aquestes obres van indicar que la vila de Jódar va ser cedida com a possessió al primer senyor laic de la frontera, Sancho Martínez de Jódar. Però va ser realment la vila de Jódar cedida en propietat a Sancho Martínez de Jódar o va ser cedida com a tinença a Sancho Martínez de Jódar? Encara que sembla una pregunta simple de contestar, haurem de revisar, de nou, tant les cròniques castellanes, obres genealògiques i els documents que tenim avui dia a les nostres mans per afirmar si Jódar va ser una vila senyorial o, per contra, una vila reialenca.

[es] El siguiente trabajo se corresponde con una de las principales conclusiones de la Tesis Doctoral que estoy finalizando en la Universidad de Granada en estos momentos. Frente a la historiografía y obras genealógicas que han tratado a la villa de Jódar como villa señorial a lo largo del siglo XIII. Estas obras indicaron que la villa de Jódar fue cedida como posesión al primer señor laico de la frontera, Sancho Martínez de Jódar. Pero ¿fue realmente la villa de Jódar cedida en propiedad a Sancho Martínez de Jódar o fue cedida como tenencia a Sancho Martínez de Jódar? Aunque parece una pregunta simple de contestar, deberemos de revisar, de nuevo, tanto las crónicas castellanas, obras genealógicas y los documentos que tenemos hoy en día en nuestras manos para afirmar si Jódar fue una villa señorial o, por el contrario, una villa de realengo.