[ca] La tesi doctoral té per objectiu estudiar els canvis que viuen els pares haitians durant la seva trajectòria migratòria a Xile, tot identificant quins són els factors que influeixen en els marcs comprensius sobre la infància i el rol que tenen en la cura. Alhora, s'analitzen els marcs interpretatius que subjauen en les polítiques públiques xilenes que incideixen en l'experiència dels homes migrants. El disseny metodològic és eminentment qualitatiu. S'ha desenvolupat un treball de camp per etapes, mitjançant observació participant, 12 entrevistes biogràfiques a homes haitians, 41 entrevistes en profunditat a informants clau professionals i voluntaris que han treballat amb famílies haitianes i cinc entrevistes exploratòries a dones haitianes. Es compara la perspectiva dels pares transnacionals amb les seves famílies a Haití, amb la dels pares que han reunificat les seves famílies o han iniciat un nou projecte familiar a Xile. L'anàlisi dels resultats mostra la crisi de l'autoritat masculina a partir del rol de l'home com a pare de família i de la figura paterna, que es concreta en una sèrie de ruptures relacionades amb les comprensions religioses i la divisió sexual del treball. Les ruptures, influïdes per l'absència de la xarxa de cura femenina, emergeixen com un nou mandat moral, encara que sense representar un qüestionament de l'ordre de gènere. Els resultats del treball de camp evidencien cinc factors que influeixen en el canvi: (1) temps de permanència i etapa del projecte migratori; (2) la fe i les xarxes de suport nacionals i transnacionals; (3) la normativa migratòria (4) la participació femenina al mercat de treball remunerat i (5) les lleis de protecció de dones i infància. La tesi conclou amb una reflexió sobre els principals reptes que planteja en la gestió pública l'atenció de famílies migrants no castellanoparlants a Xile, al considerar les conseqüències que les ruptures del gènere masculí poden tenir per a les dones i les dissidències.

[es] La tesis doctoral tiene por objetivo estudiar los cambios que viven los padres haitianos durante su trayectoria migratoria en Chile, identificando cuáles son los factores que influyen en los marcos comprensivos sobre la infancia y su rol en el cuidado. Al mismo tiempo se analizan los marcos interpretativos que subyacen a las políticas públicas chilenas que inciden en la experiencia de los varones migrantes. El diseño metodológico es eminentemente cualitativo. Se ha desarrollado un trabajo de campo por etapas, mediante observación participante, 12 entrevistas biográficas a hombres haitianos, 41 entrevistas en profundidad a informantes claves profesionales y voluntarios que han trabajado con familias haitianas y cinco entrevistas exploratorias a mujeres haitianas. Se compara la perspectiva de los padres transnacionales con sus familias en Haití, con la de aquellos padres que reunificaron a sus familias o iniciaron un nuevo proyecto familiar en Chile. El análisis de los resultados muestra la crisis de la autoridad masculina a partir del rol de la jefatura familiar y de la figura paterna, que se concreta en una serie de rupturas relacionadas con las comprensiones religiosas y la división sexual del trabajo. Las rupturas, influidas por la ausencia de la red de cuidado femenina, emergen como un nuevo mandato moral, aunque sin representar un cuestionamiento del orden de género. Los resultados del trabajo de campo evidencian cinco factores que influyen en el cambio: (1) tiempo de permanencia y etapa del proyecto migratorio; (2) la fe y las redes de apoyo nacionales y transnacionales; (3) la normativa migratoria (4) la participación femenina en el mercado de trabajo remunerado y (5) las leyes de protección de mujeres e infancia. La tesis concluye con una reflexión sobre los principales desafíos en la gestión pública que plantea la atención de familias migrantes no castellano hablantes en Chile, al considerar las consecuencias que las rupturas del género masculino pueden tener para las mujeres y las disidencias.