[ca] L'objectiu d'aquesta investigació és estudiar les arquitectures flotants destinades al bany en el context geogràfic i cultural de les capitals escandinaves. El treball parteix d'una tasca de catalogació d'infraestructures i equipaments que es troben en ús actualment per detectar solucions particulars que es troben en plena vigència dins d'una àmplia diversitat d'opcions. Per fer-ho, es fa una anàlisi de 39 obres, de les quals s'han seleccionat 9 casos d'estudi que resulten paradigmàtics dins aquest tipus de construccions. L'estudi comença contextualitzant històricament i geogràficament les arquitectures flotants per al bany i els seus diferents dissenys, establint un conjunt de paràmetres que poden servir per formalitzar-los. La descripció d'aquests paràmetres, i el seu estudi a través del dibuix, permet definir una sèrie de tipus d'arquitectures flotants que faciliten establir relacions comparatives entre ells, sistematitzant un mètode d'anàlisi cartogràfic propi. El coneixement de l'evolució de cada cas i la seva formalització específica permet apreciar les diferents relacions entre persones, arquitectura i medi natural. Per això, cal aprofundir en la diversitat d'estratègies descrites de les diferents obres estudiades que basen la seva relació amb l'aigua a la flotabilitat. Aquesta exploració es mostra especialment útil en la reinvenció dels fronts urbans marítims i fluvials, tenint en compte els reptes i els desafiaments que es deriven de les previsions d'augment en el nivell del mar i de l'actual context de canvi climàtic.

[es] El objetivo de esta investigación es el estudio de las arquitecturas flotantes destinadas al baño en el contexto geográfico y cultural de las capitales escandinavas. El trabajo parte de una labor de catalogación de infraestructuras y equipamientos que se encuentran en uso actualmente para detectar soluciones particulares que se hallan en plena vigencia, dentro de una amplia diversidad de opciones. Para ello, se realiza un análisis de 39 obras, de las cuales se han seleccionado 9 casos de estudio que resultan paradigmáticos dentro de este tipo de construcciones. El estudio comienza contextualizando histórica y geográficamente las arquitecturas flotantes para el baño y sus distintos diseños, estableciendo un conjunto de parámetros que pueden servir para su formalización. La descripción de estos parámetros, y su estudio a través del dibujo, permite definir una serie de tipos de arquitecturas flotantes que facilitan el establecimiento de relaciones comparativas entre ellos, sistematizando un método de análisis cartográfico propio. El conocimiento de la evolución de cada caso y su formalización específica permite apreciar las distintas relaciones entre personas, arquitectura y medio natural. Para ello, resulta necesario profundizar en la diversidad de estrategias descritas de las diferentes obras estudiadas que basan su relación con el agua en la flotabilidad. Esta exploración se muestra especialmente útil en la reinvención de los frentes urbanos marítimos y fluviales, teniendo en cuenta los retos y desafíos que se derivan de las previsiones de aumento en el nivel del mar y del actual contexto de cambio climático.