BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] L'assaig que presenta versa sobre la reflexió de la construcció social i científica de la discapacitat i proposa el qüestionament, diàleg i desconstrucció de discursos i pràctiques instituïdes en l'organització escolar i reproduïdes en l'organització social. La reflexió considera les concepcions ontològiques, epistemològiques i metodològiques referents a les persones amb discapacitat subjacents en els discursos i en les pràctiques escolars, des de les que s'institucionalitzen normes, diagnòstics, trajectòries i pronòstics de l'esdevenir de grups de persones que s'assumeixen com identitats fixes i intranscendents . Així les dimensions de la reflexió s'originen en la meva experiència com a manifestació i transgressió del percebut, pensat, sentit i viscut. De manera, que s'orienta a deconstruir discursos i pràctiques en l'educació que acompanyin obrir trajectòries pedagògiques sobre la singularitat, subjectivitat i alteritat per pensar sobre qui som i per què som al món. Aquesta proposta refereix a una ruptura ontològica, perquè la diferència no pot i no ha de ser assumida com a mesura de normalització, i cosificació dels subjectes, ja que hi ha un principi de singularitat que està travessat pel pensament, la voluntat i el judici de qui està i habita en un espai i un temps.

[es] El ensayo teórico que presento versa sobre la reflexión de la construcción social y científica de la discapacidad y propone el cuestionamiento, diálogo y deconstrucción de discursos y prácticas instituidas en la organización escolar, que son reproducidas en la organización social. La reflexión considera las concepciones ontológicas, epistemológicas y metodológicas referentes a las personas con discapacidad que subyacen en los discursos y en las prácticas escolares, desde las que se institucionalizan como normas, diagnósticos, trayectorias y pronósticos del devenir de grupos de personas que se asumen, como identidades fijas e intrascendentes. Las dimensiones de la reflexión se originan en mi experiencia como manifestación y trasgresión de lo percibido, pensado, sentido y vivido. De manera que se orienta a deconstruir discursos y prácticas en la educación que acompañen la orientación de trayectorias pedagógicas sobre la singularidad, subjetividad y alteridad para pensar sobre quiénes somos y para qué estamos en el mundo. Esta propuesta se refiere a una ruptura ontológica, porque la diferencia no puede y no debe ser asumida como medida de normalización y cosificación de los sujetos, ya que existe un principio de singularidad que está atravesado por el pensamiento, la voluntad y el juicio de quien está y habita en un espacio y un tiempo.
[ca] El text analitza processos de missionalització indígena generats a les dècades de 1970/80 en territoris jaqueños del Paraguai i l'Argentina. Indaga sobre les relacions existents entre agents cristians de pastoral assentats a un costat i a l'altre de la frontera nacional, i planteja que aquests vincles van ser un element rellevant per comprendre la dinàmica que va prendre la sanció i contingut de la Llei Integral de l'Aborigen a la província de Formosa (1984) -ubicada a l'extrem nord-est d'Argentina. L'anàlisi es basa en els conceptes de judicialització, pastoral aborigen i frontera. El primer és necessari per pensar el procés històric mitjançant el qual les legislacions són produïdes. Pastoral aborigen, en canvi, és un terme nadiu que remet a diversos actors eclesiàstics cristians (bisbes, sacerdots, laics i laiques consagrades, religioses, seminaristes, pastors protestants, entre d'altres) que des de la dècada del seixanta del segle XX es van dedicar a treballar i viure al costat de pobles originaris imprimint a la seva pràctica cert sentit "alliberamentista". Aquell terme nadiu aquí és conceptualitzat per comprendre aquest subjecte col·lectiu i l'espai de sociabilitat cristiana indigenista en què es va configurar. Finalment, el concepte de frontera és necessari per analitzar les diverses dinàmiques frontereres que van tenir lloc en el procés històric sota estudi (concepte/objecte, concepte/metàfora, border, frontier i fronteres ètniques). Metodològicament, l'article es nodreix de documents històrics, publicacions periòdiques i anàlisi de fonts secundàries.

[es] El texto analiza procesos de misionalización indígena generados en las décadas de 1970/80 en territorios chaqueños de Paraguay y Argentina. Indaga sobre las relaciones existentes entre agentes cristianos de pastoral asentados a uno y otro lado de la frontera nacional, y plantea que tales vínculos fueron un elemento relevante para comprender la dinámica que tomó la sanción y contenido de la Ley Integral del Aborigen en la provincia de Formosa (1984) -ubicada en el extremo noreste de Argentina. El análisis se apoya en los conceptos de juridización, pastoral aborigen y frontera. El primero, resulta necesario para pensar el proceso histórico mediante el cual las legislaciones son producidas. Pastoral aborigen, en cambio, es un término nativo que remite a diversos actores eclesiásticos cristianos (obispos, sacerdotes, laicos y laicas consagradas, religiosas, seminaristas, pastores protestantes, entre otros) que desde la década del sesenta del siglo XX se dedicaron a trabajar y vivir junto a pueblos originarios imprimiendo a su práctica cierto sentido "liberacionista". Aquel término nativo aquí es conceptualizado para comprender a ese sujeto colectivo y el espacio de sociabilidad cristiana indigenista en el que se configuró. El concepto de frontera, por último, resulta necesario para analizar las diversas dinámicas fronterizas que tuvieron lugar en el proceso histórico bajo estudio (concepto/objeto, concepto/metáfora, border, frontier y fronteras étnicas). Metodológicamente, el artículo se nutre de documentos históricos, publicaciones periódicas y análisis de fuentes secundarias.
[ca] En català actual, el verb amenaçar coneix, juntament amb un valor lèxic (amb subjecte agent), un valor d'auxiliar evidencial (segons la definició de Cornillie 2016) que permet realitzacions com: amenaçava de ploure (DIEC2, s. v. amenaçar, 3; DDLC, s. v. amenaçar, 5). El desplegament d'aquest valor ha estat explicat, per al cas de l'anglès (com a epistèmic: Traugott 1997) i de l'espanyol (Cornillie 2007, 2016; Cornillie i Octavio de Toledo 2015), amb el concepte de subjectivació (d'acord amb la proposta de Traugott i Dasher 2002). Seguint aquesta línia de recerca, en aquest estudi provem de descriure i explicar el procés de canvi pel qual aquest verb desenvoluparà, en català, el valor epistèmic/evidencial durant l'època moderna, en un procés que culminarà ja en el segle XIX. La recerca es fonamentarà en el buidatge i anàlisi de dades de corpus textuals informatitzats del català antic, modern i contemporani. Les dades obtingudes seran analitzades qualitativament i quantitativa, i interpretades mitjançant les eines teòriques de què ens forneix la Lingüística Cognitiva i la Gramàtica de Construccions basada en l'ús d'acord amb la proposta de Traugott i Trousdale (2013) i la Invited Inferencing Theory of Semantic Change (IITSC) de Traugott (2012).

[es] En catalán actual, el verbo amenazar tiene, junto con un valor léxico (con sujeto agente), un valor de auxiliar evidencial (según la definición de Cornillie 2016) que permite realizaciones como: amenaçava de ploure (DIEC2, s.v. amenaçar, 3; DDLC, s.v. amenaçar, 5). El despliegue de este valor ha sido explicado, para el caso del inglés (como epistémico: Traugott 1997) y del español (Cornillie 2007, 2016; Cornillie y Octavio de Toledo 2015), con el concepto de subjectivación (de acuerdo con la propuesta de Traugott y Dasher 2002). Siguiendo esta línea de investigación, en este estudio tratamos de describir y explicar el proceso de cambio por el cual este verbo desarrollará, en catalán, el valor epistémico/evidencial durante la época moderna, en un proceso que culminará ya en el siglo XIX. La investigación se fundamentará en el vaciado y análisis de datos de corpus textuales informatizados del catalán antiguo, moderno y contemporáneo. Los datos obtenidos serán analizados cualitativa y cuantitativamente, e interpretados mediante las herramientas teóricas de que nos abastece la Lingüística Cognitiva y la Gramática de Construcciones basada en el uso de acuerdo con la propuesta de Traugott y Trousdale (2013) y la Invited Inferencing Theory of Semantic Change (IITSC) de Traugott (2012).
[ca] En l'educació matemàtica de tots els nivells es distingeixen quatre tipologies de visualització: il•lustracions, materials, grafs / diagrames i imatges geomètriques. S'analitzarà, a la llum dels mitjans visualitzadors actuals i dels resultats en aquest camp de la recerca educativa, el rol central que les imatges geomètriques poden jugar en el desenvolupament del pensament visual avançat. S'analitzarà, també, com afavorir el pensament visual a través d'aprendre les pròpies tècniques d'elaborar aquests tipus d'imatges.

[es] En la educaci&oacute;n matem&aacute;tica de todos los niveles, se distinguen cuatro tipolog&iacute;as de visualizaci&oacute;n: ilustraciones, materiales, grafos/diagramas e im&aacute;genes geom&eacute;tricas. Se analizar&aacute;, a la luz de los medios visualizadores actuales y de los resultados en este campo de la investigaci&oacute;n educativa, el rol central que las im&aacute;genes geom&eacute;tricas pueden jugar en el desarrollo del pensamiento visual avanzado. Se analizar&aacute; c&oacute;mo favorecer el pensamiento visual a trav&eacute;s de aprender las propias t&eacute;cnicas de elaborar estos tipos de im&aacute;genes.
[ca] Aquest treball pretén analitzar les diferències possibles en els nivells d'alfabetització científica entre centres educatius convencionals i centres singulars, on gran part de la seva població està en risc d'exclusió social. Es va fer una investigació en una mostra d'estudiants de 5è curs d'Educació Primària de tres centres de la província de València (Espanya): un centre de caràcter singular amb un percentatge rellevant d'alumnat amb necessitats de compensació educativa, un centre públic ordinari i un centre concertat. Els resultats van mostrar nivells d'alfabetització científica significativament inferiors a l'alumnat del centre singular en comparació dels altres centres. Es conclou la necessitat urgent d'incloure pràctiques educatives d'èxit, com els projectes d'aprenentatge servei, als centres singulars, per abordar la bretxa als nivells d'alfabetització científica, com proposen la majoria de polítiques educatives nacionals i internacionals.

[es] El presente trabajo pretende analizar las posibles diferencias en los niveles de alfabetización científica entre centros educativos convencionales y centros singulares, donde gran parte de su población está en riesgo de exclusión social. Se llevo a cabo una investigación en una muestra de estudiantes de 5° curso de Educación Primaria de tres centros de la provincia de Valencia (España): un centro de carácter singular con un porcentaje relevante de alumnado con necesidades de compensación educativa, un centro público ordinario y un centro concertado. Los resultados mostraron niveles de alfabetización científica significativamente inferiores en el alumnado del centro singular en comparación con los otros centros. Se concluye la necesidad urgente de incluir prácticas educativas de éxito, como los proyectos de aprendizaje-servicio en los centros singulares, para abordar la brecha en los niveles de alfabetización científica, como proponen la mayoría de las políticas educativas nacionales e internacionales.
[ca] Aquest article analitza l'actuació del polític catalanista Joan Ventosa i Calvell a la zona rebel durant la Guerra Civil espanyola. Mercè a la seva correspondència particular amb el màxim dirigent de la Lliga Catalana, Francesc Cambó, hem pogut conèixer el caràcter de les seves tres entrevistes amb el general Franco a Burgos al començament del conflicte (octubre, novembre i desembre de 1936) i com es concretà la col·laboració de la dreta catalanista amb els militars rebels: suport econòmic, assessorament financer, contactes amb grups econòmics internacionals, organització de la propaganda exterior, etc. Son especialment interessants les informacions sobre els plans dels militars respecte el futur de Catalunya i sobre el règim i el caràcter polític de la postguerra. La prolongació de la guerra, la progressiva feixistització del govern de Franco i l'anticatalanisme existent a la "zona nacional" acabaran marginant políticament a Ventosa, que fins i tot havia cregut que podria esdevenir un dels homes forts del govern de Franco.

[es] Este artículo analiza la actuación del político catalanista Joan Ventosa i Calvell en la zona rebelde durante la Guerra Civil española. Gracias a su correspondencia particular con el máximo dirigente de la Lliga Catalana, Francesc Cambó, hemos podido conocer el carácter de sus tres entrevistas con el general Franco en Burgos a principio del conflicto (octubre, noviembre y diciembre de 1936) y como se concretó la colaboración de la derecha catalanista con los militares rebeldes: apoyo económico, asesoramiento financiero, contactos con grupos económicos internacionales, organización de la propaganda exterior, etc. Son especialmente interesantes las informaciones sobre los planes de los militares respecto al futuro de Cataluña y sobre el régimen y el carácter político de la postguerra. La prolongación de la guerra, la progresiva facistización del gobierno de Franco y el anticatalanismo existente en la "zona nacional" acabaron por marginar políticamente a Ventosa, que incluso había creído que podría ser uno de los hombres fuertes del gobierno de Franco.
[ca] Aquest article exhuma classes de la càtedra liderada per Noé Jitrik a la Universitat de Buenos Aires (Argentina) durant l'anomenada "universitat montonera" (1973-1974). Més concretament, descriu les intervencions realitzades per aquells que no van formar part de l'elenc estable de l'equip. Aquestxs agents van consolidar un ús poc ortodox de les teories (una característica de la càtedra) a través de configuracions didàctiques que contrasten amb les simplificacions predominants a les institucions d'ensenyament argentines des de 1966 i fins ben entrat el segle XXI en el subcamp dels estudis literaris. Per fonamentar aquesta lectura, es recuperen resultats d'investigacions sobre els processos d'institucionalització i internacionalització dels estudis literaris a l'Argentina i a Espanya. Analitzar des d'aquesta escala aquella intervenció duta a terme en un període convuls contribueix a precisar-ne les derives en el camp acadèmic d'un país determinat per la inestabilitat de les seves polítiques públiques i per la violència estatal.

[es] Este artículo exhuma clases de la cátedra liderada por Noé Jitrik en la Universidad de Buenos Aires (Argentina) durante la llamada "universidad montonera" (1973-1974). Más precisamente, describe las intervenciones realizadas por quienes no formaron parte del elenco estable del equipo. Estxs agentes consolidaron un uso poco ortodoxo de las teorías (una característica de la cátedra) a través de configuraciones didácticas que contrastan con las simplificaciones prevalecientes en las instituciones de enseñanza argentinas desde 1966 y hasta bien entrado el siglo XXI en el subcampo de los estudios literarios. Para fundamentar esta lectura se retoman resultados de investigaciones sobre los procesos de institucionalización e internacionalización de los estudios literarios en Argentina y en España. Analizar desde esta escala aquella intervención llevada adelante en un período convulsionado contribuye a precisar sus derivas en el campo académico de un país determinado por la inestabilidad de sus políticas públicas y por la violencia estatal.
[ca] Els processos d'industrialització van marcar fortes transformacions que van conduir a una nova manera de funcionament de la ciutat i a una nova organització del territori i de la societat de Barcelona, tot i la derrota del 1714 i del Decret de Nova Planta que la va convertir en una plaça forta envoltada de muralles i fortaleses que ofegaven el seu possible creixement. Barcelona va ser el focus de la Revolució Industrial a Espanya. I això dins d'un procés de reconstrucció de la ciutat, ja que gairebé un terç de la seva superfície va ser utilitzada per a la construcció de la Ciutadella, amb els enderrocs de cases i reallotjaments de població, mentre es reedificaven les cases afectades pels bombardejos.La liberalització del comerç entre la metròpolis i les colònies, va permetre a Barcelona comerciar amb les illes del Carib possibilitant un flux comercial i uns processos d'acumulació de capital que generarien la instal·lació de les manufactures d'indianes i, posteriorment, la gradual instal·lació de fàbriques de energia de vapor. La puixança industrial de Barcelona va propiciar la creació de la Reial Junta Particular de Comerç que va fomentar el comerç a la vegada que va crear una sèrie d'escoles necessàries per a la formació del personal especialitzat que reclamava la nova indústria.El treball explora com, lentament, el pensament il·lustrat sobre com fer ciutat, desenvoluparà un conjunt de disposicions legals i administratives que impactaran en un canvi substancial, tant de l'habitatge com de la forma urbana.

[es] Los procesos de industrialización marcaron fuertes transformaciones que condujeron a una nueva manera de funcionamiento de la ciudad y a una nueva organización del territorio y de la sociedad de Barcelona, a pesar de la derrota de 1714 y del Decreto de Nueva Planta que la convirtió en una plaza fuerte rodeada de murallas y fortalezas que ahogaban su posible crecimiento. Barcelona fue el foco de la Revolución Industrial en España. Y ello dentro de un proceso de reconstrucción de la ciudad, puesto que casi un tercio de su superficie fue utilizada para la construcción de la Ciudadela, con los derribos de casas y realojos de población, mientras se reedificaban las casas afectadas por los bombardeos.La liberalización del comercio entre la metrópolis y las colonias, permitió a Barcelona comerciar con las islas del Caribe posibilitando un flujo comercial y unos procesos de acumulación de capital que generarían la instalación de las manufacturas de indianas y, posteriormente, la paulatina instalación de fábricas con energía de vapor. La pujanza industrial de Barcelona propició la creación de la Real Junta Particular de Comercio que fomentó el comercio al mismo tiempo que creó una serie de escuelas necesarias para la formación del personal especializado que reclamaba la nueva industria.El trabajo explora cómo lentamente, el pensamiento ilustrado acerca de cómo hacer ciudad, desarrollará un conjunto de disposiciones legales y administrativas que impactarán en un cambio substancial, tanto de la vivienda como de la forma urbana.
[ca] A les darreres dues dècades hem vist sorgir una important quantitat d'investigacions al voltant dels femicidis a Amèrica Llatina i el Carib. En aquest context, és important ressaltar el pioner lloc que ocupa Costa Rica en la genealogia del concepte, la seva elaboració teòrica, aixı́ com el passatge de tipus penal. El següent article presenta reflexions epistemològiques, polı́tiques i ètiques que es desprenen del meu procés de recerca doctoral sobre les tensions pel reconeixement i les lluites per la justı́cia al voltant dels femicidis al paı́s. Metodològicament, l'anàlisi se centra en la feina d'entrevistes a profunditat que vaig fer amb familiars i amistats properes a dones vı́ctimes d'aquesta violència extrema; aixı́ com el treball de monitorització, contrast i producció de dades estadı́stiques que va concloure amb l'elaboració d'una cartografia crı́tica de femicidis. A manera de conclusió, es convida a construir investigacions i polı́tiques vinculars, on es col·lectivitzin els efectes de llegir, escoltar, sentir i pensar el dolor social

[es] En las últimas dos décadas hemos visto surgir una importante cantidad de investigaciones en torno a los femicidios en América Latina y el Caribe. En este contexto, es importante resaltar el pionero lugar que ocupa Costa Rica en la genealogı́a del concepto, su elaboración teórica, ası́ como en su pasaje de tipo penal. El siguiente artı́culo presenta reflexiones epistemológicas, polı́ticas y éticas que se desprenden de mi proceso de investigación doctoral sobre las tensiones por el reconocimiento y las luchas por la justicia en torno a los femicidios en el paı́s. Metodológicamente, el análisis se centra en el trabajo de entrevistas a profundidad que realicé con familiares y amistades cercanas a mujeres vı́ctimas de esta violencia extrema; ası́ como el trabajo de monitoreo, contraste y producción de datos estadı́sticos que concluyó con la elaboración de una cartografı́a crı́tica de femicidios. A manera de conclusión, se invita a construir investigaciones y polı́ticas vinculares, en donde se colectivicen los efectos de leer, escuchar, sentir y pensar el dolor social.
[ca] Aquest treball analitza l'assaig "El patriotismo de la mujer", de Mercedes Cabello (1876), des d'una perspectiva feminista. En aquest text, Cabello brinda una lectura monolítica sobre el combat del 2 de maig, tot visibilitzant el coneixement soterrat que constitueix la participació activa de les dones en la lluita per la pàtria. Així, m'interessa detenir-me en el curós procés de ressignificacions del genèric "dona" emprat per l'autora per articular una genealogia femenina i feminista travessada pels desplaçaments entre els nominalismes i els genèrics (Valcárcel, 1994). Sostinc que és precisament la lectura detallada d'aquests desplaçaments la que permet ponderar les particularitats, implicacions i silencis del discurs-objecte-realitat del feminisme del moment.

[es] Este trabajo analiza el ensayo "El patriotismo de la mujer", de Mercedes Cabello (1876), desde una perspectiva feminista. En este texto, Cabello brinda una lectura monolítica sobre el combate del 2 de mayo, al tiempo que visibiliza el conocimiento soterrado que constituye la participación activa de las mujeres en la lucha por la patria. Así, me interesa detenerme en el cuidadoso proceso de resignificaciones del genérico "mujer" emprendido por la autora para articular una genealogía femenina y feminista atravesada por los desplazamientos entre los nominalismos y los genéricos (Valcárcel, 1994). Sostengo que es precisamente la lectura detallada de estos desplazamientos la que permite ponderar las particularidades, implicaciones y silencios del discurso-objeto-realidad del feminismo del momento.