[ca] El canvi climàtic en ràpida evolució i les pressions antropogèniques han remodelat significativament el nostre entorn, i han requerit una comprensió integral dels seus impactes a mitjà i llarg termini. Aquesta comprensió és crucial per formular estratègies efectives per a la conservació i restauració del medi ambient. L'Ecologia Històrica, reconeguda i cada cop més utilitzada en la recerca acadèmica, ofereix una valuosa eina per a aquesta finalitat. Més enllà dels capítols introductoris (Capítol 1) i finals (Capítol 8), aquesta tesi inclou sis capítols diferents que utilitzen diferents enfocaments, com ara la revisió sistemàtica de la literatura, la zooarqueologia, la tafonomia i mètrica òssia, els isòtops estables i la paleoproteòmica. La investigació pretén investigar els vincles entre la pesca, la tecnologia i els esdeveniments històrics sobre els recursos aquàtics des dels períodes precolonials fins a la història al Brasil. Els capítols 2 i 3 van utilitzar revisions de la literatura sobre restes de fauna publicades per investigar els canvis a llarg termini i a gran escala en la diversitat de mamífers i peixos al sud del Brasil en l'època precolonial. En particular, el capítol 2 presenta el ZooarchBR, la primera base de dades de fauna arqueològica al Brasil, que mostra aplicacions potencials per a l'arqueologia i la ciència de la conservació, mentre que el capítol 3 examina les espècies de peixos ossis i cartilaginosos, explorant els canvis en la seva diversitat i trets funcionals al llarg del temps. El capítol 4 examina les composicions de les captures de peixos precolonials i els artefactes de pesca relacionats de jaciments arqueològics que abasten els últims 6.000 anys a la badia de Babitonga, un estuari important a la costa sud. El capítol 5 contribueix a omplir el buit de les dades zooarqueològiques dels períodes colonials i postcolonials al Brasil. Les troballes revelen el paper crucial dels peixos i dels mamífers terrestres autòctons en el consum domèstic i els mitjans de vida econòmics durant la colonització europea del sud del Brasil. El capítol 6 utilitza mètriques d'otòlits i anàlisi d'isòtops estables per comprendre els entorns explotats, els processos de pesca i l'ecologia de les espècies objectiu a les pesqueries precolonials (de subsistència) i històriques (de subsistència i comercials) a la badia de Babitonga. El capítol també explora els possibles canvis en la longitud total del cos, associats a les pressions humanes sobre les comunitats de peixos. Subratllant el paper fonamental dels processos històrics en la comprensió dels reptes ambientals contemporanis, en particular la sobrepesca, la desfaunació i els impactes antropogènics sobre les espècies i els hàbitats costaners, aquesta tesi subratlla la necessitat de perspectives històriques en els debats de conservació. A més, el capítol 7 presenta un fullet educatiu dissenyat per familiaritzar els lectors amb la zooarqueologia dins de la comunitat més àmplia. Aquest fullet posa l'accent en la importància de preservar els jaciments arqueològics i subratlla les seves contribucions potencials a les discussions en curs sobre la conservació del medi ambient.

[es] El cambio climático en rápida evolución y las presiones antropogénicas han remodelado significativamente nuestro entorno, requiriendo una comprensión integral de sus impactos a mediano y largo plazo. Esta comprensión es crucial para formular estrategias efectivas en conservación y restauración ambiental. La Ecología Histórica, reconocida y cada vez más utilizada en la investigación académica, ofrece una herramienta valiosa para este propósito. Más allá de los capítulos introductorio (Capítulo 1) y conclusivo (Capítulo 8), esta tesis abarca seis capítulos distintos que emplean diversos enfoques, como revisiones sistemáticas de literatura, zooarqueología, tafonomía ósea y métricas, isótopos estables y paleoproteómica. La investigación tiene como objetivo indagar sobre las relaciones entre la pesca, la tecnología y eventos históricos en recursos acuáticos desde períodos precoloniales hasta históricos en Brasil.Los capítulos 2 y 3 emplean revisiones de literatura sobre restos de fauna publicados para investigar cambios a largo plazo y a gran escala en la diversidad de mamíferos y peces en el sur de Brasil en tiempos precoloniales. En particular, el Capítulo 2 presenta ZooarchBR, la primera base de datos de fauna arqueológica en Brasil, mostrando aplicaciones potenciales para la arqueología y la ciencia de la conservación. El Capítulo 3 examina especies de peces óseos y cartilaginosos, explorando cambios en su diversidad y rasgos funcionales a lo largo del tiempo.El Capítulo 4 examina composiciones de capturas de peces precoloniales y artefactos de pesca relacionados en sitios arqueológicos que abarcan los últimos 6000 años en la Bahía de Babitonga, un importante estuario en la costa sur. El Capítulo 5 contribuye a llenar el vacío en datos zooarqueológicos de los períodos colonial y postcolonial en Brasil. Los hallazgos revelan el papel crucial de peces y mamíferos terrestres nativos en el consumo doméstico y los medios de vida económicos durante la colonización europea del sur de Brasil.El Capítulo 6 emplea métricas de otolitos y análisis de isótopos estables para comprender los ambientes explotados, los procesos de pesca y la ecología de las especies objetivo en las pesquerías precoloniales (subsistencia) e históricas (subsistencia y comerciales) en la Bahía de Babitonga. El capítulo también explora posibles cambios en la longitud corporal total, asociados con las presiones humanas sobre las comunidades de peces.Al enfatizar el papel crucial de los procesos históricos para comprender los desafíos ambientales contemporáneos, especialmente la sobrepesca, la desfaunación y los impactos antropogénicos en especies y hábitats costeros, esta tesis subraya la necesidad de perspectivas históricas en los debates sobre conservación. Además, el Capítulo 7 presenta un folleto educativo diseñado para familiarizar a los lectores con la Zooarqueología en la comunidad en general. Este folleto enfatiza la importancia de preservar los sitios arqueológicos y destaca sus posibles contribuciones a las discusiones en curso sobre la conservación ambiental.