[ca] La següent proposta pretén descriure la meva intervenció durant les jornades: Pràctiques Interseccionals. L'atenció a la salut afectivosexual des d'un coneixement transdisciplinari. Experiències a Catalunya, Portugal i Itàlia. El punt de partida d'aquest treball ha estat una reflexió antropològica sobre immigració, salut reproductiva i violència obstètrica (VO), però en començar a pensar en la construcció del taller, va ser necessari desplaçar l'eix del discurs també sobre les pràctiques metodològiques a les quals em referia. Conscient que la relació entre l'activisme i la investigació és un discurs central en la reflexió antropològica actual, l'aspecte que intent destacar aquí, troba la seva base ideològica en la investigació – acció. En aquest paradigma teòric, és necessari implicar-se directament i ser parcial, prendre posició i no ser neutral, i per això sovint ens enfrontem amb dinàmiques de poder que s'han de saber llegir i identificar. Així, després d'una primera part introductòria en què s'expliquen els objectius de l'exposició, segueix una part metodològica en què es detallen els aspectes més teòrics de la investigació i el posicionament de l'autora. La segona part s'endinsa en la descripció del laboratori corpori, mentre que el darrer capítol profunditza en les circumstàncies en què s'ha desenvolupat la investigació etnogràfica, que també són objecte d'un doctorat actualment en curs. L'article es desenvolupa entre experiències, testimonis concrets i propostes crítiques dictades per categories de reflexió antropològica i filosòfica – literària com el cos matern, l'identitat i la narració; però també entre les relacions de poder i intercanvi i les teories feministes basades en la interseccionalitat i el decolonialisme. PARAULES CLAU: antropologia decolonial, cos matern, migracions, violència obstètrica, identitat.

[es] La siguiente propuesta pretende describir mi intervención durante las jornadas: Prácticas Interseccionales. La atención a la salud afectivo-sexual desde un conocimiento transdisciplinar. Experiencias en Cataluña, Portugal e Italia. El punto de partida de este trabajo ha sido una reflexión antropológica sobre migración, salud reproductiva y violencia obstétrica (VO). Sin embargo, cuando empecé a pensar en la construcción del taller, fue necesario desplazar el eje del discurso también sobre las prácticas metodológicas a las que me refería. Consciente de que la relación entre el activismo y la investigación es un discurso central en la reflexión antropológica actual, el aspecto que intento destacar aquí encuentra su base ideológica en la investigación-acción. En este paradigma teórico es necesario implicarse directamente y ser parcial, tomar posición y no ser neutral, por lo que a menudo nos enfrentamos con dinámicas de poder que se deben saber leer e identificar. Así, tras una primera parte introductoria en la que se explican los objetivos de la exposición, sigue una parte metodológica en la que se detallan los aspectos más teóricos de la investigación y el posicionamiento de la autora. La segunda parte se adentra en la descripción del laboratorio corpóreo, mientras que el último capítulo profundiza en las circunstancias en las que se ha desarrollado la investigación etnográfica, que también son objeto de un doctorado actualmente en curso. El artículo se desarrolla entre experiencias, testimonios concretos y propuestas críticas dictadas por categorías de reflexión antropológica y filosófico-literaria como el cuerpo materno, la identidad y la narración; pero también entre las relaciones de poder e intercambio y las teorías feministas basadas en la interseccionalidad y el decolonialismo. PALABRAS CLAVE: antropología decolonial, cuerpo materno, migraciones, violencia obstétrica, identidad