BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] En vista de l'expansió dels programes de telepeatge a les carreteres de l'estat de São Paulo (Brasil), busquem analitzar l'exercici de les cinc principals empreses d'aquest sector -Sem Parar, ConectCar, Veloe i Taggy-, juntament amb els principals agents financers, de caràcter nacional i internacional, presents a les seves respectives estructures accionarials. Considerant que l'objecte d'estudi de la geografia és l'espai geogràfic, sinònim de territori utilitzat, dirigim la nostra anàlisi als processos de popularització d'aquest mètode de pagament automàtic i electrònic, que només necessita un TAG present al parabrisa dels vehicles. A partir dels resultats, s'observa un dinamisme a l'àmbit financer, alhora que apareixen noves formes de circulació de diners pel territori. Els agents financers estudiats en aquesta investigació estan interessats en l'evolució i la massificació de formes innovadores de pagament i la tendència és que les disputes en aquest sector siguin cada vegada més intenses, amb èmfasi en els bancs digitals. No obstant això, aquestes noves formes de circulació financera requereixen un territori cada cop més informatitzat i dens materialment.

[pt] Tendo em vista a expansão dos programas de pedágio eletrônico nas rodovias concessionadas do estado de São Paulo (Brasil), objetivamos analisar a atuação das principais empresas desse ramo -Sem Parar, ConectCar, Veloe e Taggy-, em conjunto com grandes agentes financeiros, de caráter nacional e internacional, presente em suas respectivas estruturas acionárias. Para tal, tendo como noção de que o objeto de estudo da geografia é o espaço geográfico, sinônimo de território usado, direcionamos nossa análise aos processos de popularização desse modo automático e digital de pagamento, que necessita apenas de uma etiqueta presente no para-brisa dos veículos. A partir dos resultados, nota-se uma dinamização da esfera financeira, concomitantemente ao surgimento de novas formas de circulação do dinheiro pelo território. Os grupos financeiros trabalhados nesse artigo se mostram interessados na evolução e massificação das formas inovadoras de pagamento e a tendência é que as disputas nesse setor sejam cada vez mais acirradas, sendo os bancos digitais cada vez mais presentes no segmento. Contudo, essas novas formas de circulação financeira exigem um território cada vez mais informatizado e denso em materialidades.
[ca] L'objectiu del document és esbossar les circumstàncies de l'establiment de la galeria d'escultures de Łódź al carreró de Rubinstein (anteriorment: Aleja ZMP) i el seu impacte en l'estètica de Łódź.Tot i la història de la ciutat que es remunta a principis del segle XV, la primera escultura de ple dret a l'espai públic només va aparèixer el 1912. Al començament de la Segona Guerra Mundial, el nombre d'escultures va augmentar fins a una dotzena aproximadament, però totes aquestes obres van ser destruïdes pels alemanys en els primers anys de l'ocupació.En el període 1945-1970, van aparèixer dos monuments i una dotzena de formes més petites. La cara escultòrica de la ciutat només va ser canviada per la Galeria d'escultures de Łódź, que es va centrar en els temes més importants de l'urbanisme de la postguerra, la política, les tendències artístiques i les necessitats socials. Tot i el seu curt període de funcionament (1972-1978), els seus efectes encara són visibles a gairebé tot arreu a Łódź. Mai abans ni mai després s'havia estetitzat el mitjà de l'escultura a tal escala a la ciutat.El record d'aquest lloc i de diverses desenes d'escultures (i dels seus creadors) gairebé s'ha esvaït. Actualment, s'estan realitzant activitats per restaurar la galeria d'escultures de Łódź a la seva posició deguda en la història de la ciutat i continuar les seves activitats al mateix lloc.

[pt] O objetivo do artigo é descrever as circunstâncias do estabelecimento da Galeria de Esculturas Łódź no Beco de Rubinstein (anteriormente: Aleja ZMP) e seu impacto na estética de Łódź. Apesar da história da cidade remontar ao início do século XV, a primeira escultura totalmente desenvolvida em espaço público apareceu apenas em 1912. No início da Segunda Guerra Mundial, o número de esculturas aumentou para cerca de uma dúzia, mas todas essas obras foram destruídas pelos alemães nos primeiros anos da ocupação. No período de 1945 a 1970, dois monumentos e uma dúzia de formas menores apareceram. A face escultural da cidade foi mudada apenas pela Galeria de Esculturas de Łódź, que enfocou as questões mais importantes do planejamento urbano do pós-guerra, política, tendências artísticas e necessidades sociais. Apesar de seu curto período de operação (1972-1978), seus efeitos ainda são visíveis em quase todos os lugares em Łódź. Nunca antes e nunca depois o meio da escultura foi estetizado em tal escala na cidade. A memória deste lugar e de várias dezenas de esculturas (e de seus criadores) quase desapareceu. Atualmente, estão em andamento atividades para restaurar a Galeria de Esculturas de Łódź ao seu devido lugar na história da cidade e continuar suas atividades no mesmo local.
[ca] L'educació és fonamental per a la llibertat i l'autonomia, que donen dignitat a les persones. La comprensió dels avanços científics i tecnològics afavoreix la reducció de les desigualtats socioculturals i político-econòmiques entre els ciutadans d'una població. En aquest article es proposen exemples de temes de bioètica i de bioseguretat per a ús de docents a l'escola. Els mestres poden adaptar els temes transversalment segons les exigències institucionals, la seva experiència i percepció, considerant les edats, temps, característiques regionals i realitats dels seus alumnes.

[pt] A educação é crucial para a alocação da liberdade de decisão e autonomia, que possibilita a real dignidade aos indivíduos. A compreensão dos avanços científico-tecnológicos favorece a redução das desigualdades sócio-político-econômicas e culturais na população. Este artigo propõe temas para a abordagem dos professores sobre bioética e biossegurança no ensino secundário. Os professores podem escolher e adaptar temas, de acordo com as indicações institucionais, sua experiência e percepção, considerando o tempo, as idades, as características regionais e a realidade dos alunos.
[ca] Es realitza un estudi sobre el tema de la gestació subrogada o substitució gestacional en relació a la nació mexicana i la nació brasilera, les quals, com a països independents situats en diferents ubicacions geogràfiques i amb idiomes diferents, tenen en comú el fet de compartir el mateix continent, concentrar una gran població i comptar amb la pràctica de la gestació subrogada. Tot i que aquesta figura està present en altres països del món, a causa de l'amplitud i complexitat del tema, es realitza un estudi especial sobre les dues nacions esmentades amb la intenció de conèixer l'estat actual d'aquesta forma de reproducció, especialment pel que fa a la participació de la gestant substituta a Mèxic o de la donadora temporal d'úter, com és coneguda a Brasil. Aquest estudi comparatiu permet comprendre l'evolució, el desenvolupament i els mecanismes legals actuals d'aquesta pràctica reproductiva, amb l'objectiu de proposar millores a la legislació mexicana en procés de construcció. L'estudi és de tipus jurídic qualitatiu i aplica mètodes deductius i inductius, dogmàtics i exegètics. Aquest estudi és rellevant, actual i d'interès general tant a nivell nacional com internacional.

[pt] Resumo: É abordado um estudo sobre o tema da barriga de aluguel no que diz respeito à nação mexicana e à nação brasileira, que como países independentes, localizados em partes diferentes do planeta e com línguas diferentes, têm em comum, compartilhando o mesmo continente, concentrando uma grande número de população e conta com a presença da maternidade substituta, onde embora este número esteja presente em outros países do mundo, devido à amplitude e complexidade do tema; É feito estudo especial apenas das duas nações citadas, com o intuito de conhecer o estado atual desta figura procriadora, em particular no que diz respeito à participação da mãe substituta no México ou doadora temporária do útero como é conhecida no Brasil, através da realização de um estudo comparativo que nos permite compreender a evolução, o desenvolvimento e os mecanismos jurídicos atuais da figura procriativa em questão, com o objetivo de oferecer uma proposta de melhoria à legislação mexicana no processo de construção. É realizado um estudo jurídico qualitativo, onde se aplica o método dedutivo e indutivo, dogmático e exegético; O estudo é relevante, atual e de interesse geral a nível nacional e internacional.
[ca] El present estudi té com a objectiu analitzar Os Passageiros do Futuro, de Wilson Rocha, des de la perspectiva de Gary Wolfe (1979) a The Known and The Unknown: The Iconography of Science Fiction, centrant-se principalment en la icona del robot. Com a contribució teòrica, es consideren les aportacions de crítics com Henschel [et al.] (2021), Goodbody (2021), Araújo (2022; 2014), Wolfe (2016) i Ginway (2005), mentre que els crítics que aborden característiques de la ciència-ficció se centren en elements ficticis iconogràfics que porten el lector a reflexionar sobre aspectes com els impactes de l'ús excessiu de la tecnologia en el medi ambient. A més, a través dels personatges Grande Bolha i Log, es proposa entendre com la icona del robot sovint retrata característiques socials i culturals que dialoguen directament amb els impactes causats pels avenços tecnològics en la societat en conjunt.

[pt] O presente estudo tem como objetivo analisar Os Passageiros do Futuro, de Wilson Rocha, a partir da perspectiva de Gary Wolfe (1979) em The Known and The Unknown: The Iconography of Science Fiction, focando sobretudo no ícone do robô. Como aporte teórico, são consideradas as contribuições de críticos como Henschel, et al ( 2021), Goodbody (2021), Araújo (2022; 2014), Wolfe (2016) e Ginway (2005), enquanto críticos que abordam características da FC, com foco em elementos ficcionais iconográficos que levam o leitor a refletir sobre aspectos como os impactos do uso desmedido da tecnologia no meio ambiente. Além disso, por meio dos personagens Grande Bolha e Log, propõe-se compreender como o ícone do robô, muitas vezes, retrata características sociais e culturais que dialogam diretamente com os impactos causados pelos avanços tecnológicos na sociedade como um todo.
[ca] La cerca de medicaments i vacunes per a ajudar a combatre la COVID-19 es va fer realitat després que l'Organització Mundial de la Salut (OMS) declarés la pandèmia de coronavirus el 11/03/2020. Aquest fet impactant en les nostres vides ha emfatitzat la importància de la ciència per al manteniment de la vida i la salut de tots. Les recomanacions de l'OMS s'han convertit en una constant en els telenotícies, sobretot perquè estem davant una situació nova i aterridora. D'acord amb la seva característica transnacional, la pandèmia reforça que la inversió en recerca en el camp mèdic i de la salut és vital per al manteniment i concreció dels drets fonamentals de la pròpia condició humana: la vida i la salut. En aquest context, aquest article té com a objectiu, sense pretendre esgotar el vast tema, identificar la prescripció de medicaments sense prova científica de la seva efectivitat en el tractament del COVID-19 com un conflicte d'interessos que genera impactes nocius en la societat.

[pt] A busca por medicações e vacinas que auxiliem no combate ao COVID-19 se tornaram uma realidade após a Organização Mundial de Saúde (OMS) declarar a pandemia do Coronavírus em 11/03/2020. Este fato impactante em nossas vidas acentuou a importância da ciência para a manutenção da vida e saúde de todos. Recomendações de saúde tornaram-se uma constante nos telejornais, até porque lidamos com uma situação nova e assustadora. Ostentando caráter transnacional, a pandemia reforça que o investimento em pesquisas na área médica se faz vital para a manutenção e concretude de direitos fundamentais à própria condição humana: vida e saúde. Neste contexto, o presente artigo tem objetivo, sem pretensão de esgotar o vasto assunto, de identificar a possibilidade de se enquadrar a prescrição de medicamentos sem comprovação científica de sua eficácia no tratamento do COVID-19 como um conflito de interesse que gera impactos nocivos na sociedade.
[ca] L'objectiu d'aquest article és analitzar la percepció de les institucions i l'aplicació de la llei en la realitat brasilera de la Vella República des del punt de vista de la manifestació artística còmica d'Ariano Suassuna. Per a la comprensió i l'anàlisi de la Vella República – el període entre 1889 i 1930, també anomenada República Oligàrquica, 1a República o República de Cafè amb llet –, el marc teòric és el Coronelismo, Enxada e Voto, de Victor Nunes Leal. Sobre la percepció i les representacions còmiques populars de la llei i les institucions públiques, l'obra escollida és Auto da Compadecida, d'Ariano Suassuna. El paral·lelisme entre les obres pretén destacar una distància entre l'esfera pública brasilera a finals del segle XIX i principis del segle XX –i tot el que es deriva d'ella, com la llei, els processos de presa de decisions polítiques, la relació entre els ciutadans i les autoritats "legitimadament constituïdes"– i la realitat social.

[pt] O objetivo deste artigo é analisar a percepção das instituições e da aplicação da lei na realidade brasileira da República Velha a partir da manifestação artística cômica de Ariano Suassuna. Para a compreensão e a análise da República Velha – período compreendido entre 1889 e 1930, também denominado por República Oligárquica, 1ª República ou República do Café com Leite –, o marco teórico é o Coronelismo, Enxada e Voto, de Victor Nunes Leal. Sobre a percepção e as representações populares cômica da lei e das instituições, a peça escolhida é o Auto da Compadecida, de Ariano Suassuna. O paralelo entre as obras visa a evidenciar um distanciamento entre a esfera pública brasileira do final do século XIX e início do XX – e tudo o que dela decorre, como as leis, os processos de tomada de decisões políticas, a relação entre cidadãos e autoridades "legitimamente constituídas" – e a realidade social.
[ca] En aquest article analitzem les afirmacions de João Apolinário sobre la Revolució dels Clavells. Així, examinem com la va descriure l'autor i quines estratègies d'escriptura estaven en joc, ja que els seus textos van ser primerament publicats al Brasil el 1974, els mesos immediatament posteriors als fets, en un diari, l'Última Hora de São Paulo, i poste- riorment van ser unificats en un llibre, 25 de Abril de 1974 Portugal Revolução Modelo, publicat per l'editorial Nórdica el mateix any. Els textos feien una introducció a la situació portuguesa durant l'Estado Novo i tot seguit descrivien les conquestes aconseguides per la revolució del 1974 des de la perspectiva de João Apolinário. Com una forma de justificar la pertinència de la Revolució, l'autor també mobilitzava alguns mites nacionals de Portugal i intentava allunyar el llegat colonial i acostar la realitat revolucionària als lectors brasilers. Tenint en compte aquestes qüestions, se'n fa una anàlisi lligada a la història cultural que proposa Roger Chartier (2002), amb el suport de les consideracions d'Anthony Smith (1999) sobre el nacionalisme i les estratègies de mobilització de la narrativa històrica com a font de legitimitat per a les demandes del present. Des de la nostra perspectiva, aquests escrits provocaven un doble moviment de 1) rellegir els mites nacionals portuguesos mobilitzant-los com a justificacions històriques i determinants per a l'èxit de la Revolució, i 2) presentar als lectors brasilers el model portuguès com una forma possible de lluita contra la realitat del règim militar (1964-1985).

[pt] No presente artigo analisamos as asserções de João Apolinário sobre a Revolução dos Cravos. Assim, examinamos como esse evento foi descrito pelo autor e quais estratégias de escritura estavam em jogo, pois esses textos foram publicados no Brasil, primeiramente, em 1974, nos meses que se seguiram ao evento, em um periódico, o Última Hora de São Paulo e, posteriormente, unificados em um livro, 25 de Abril de 1974 Portugal Revolução Modelo, publicado pela Editora Nórdica no mesmo ano. Sob a perspectiva de João Apolinário, os textos introduziram a situação portuguesa durante do Estado Novo e, em seguida, descreveram as conquistas alcançadas pela Revolução de 1974. Como uma forma de justificar a pertinência desse evento, o autor também mobilizou alguns mitos nacionais de Portugal, tentando afastar o legado colonial e aproximar a realidade revolucionária aos leitores brasileiros. Com essas questões em vista, operamos uma análise aliada à História Cultural proposta por Roger Chartier (2002) com o auxílio das considerações de Anthony Smith (1999) sobre o nacionalismo e as estratégias de mobilização da narrativa histórica como fonte de legitimidade para as demandas do presente. Em nossa perspectiva, esses escritos realizavam um duplo movimento de 1) reler os mitos nacionais portugueses, mobilizando-os como justificativas históricas e determinantes para o sucesso da revolução e 2) apresentar aos leitores brasileiros o modelo português como uma forma possível de luta contra a realidade do Regime Militar (1964-1985).
[ca] En el context de les propostes legislatives brasileres, busquem comprendre els reptes i obstacles en el camí cap a la delimitació de les pràctiques al final de la vida. S'han analitzat 193 documents, des de 1981 fins a 2020, basant-se en la metodologia hermenèutica-dialèctica. S'han evidenciat diferents propostes normatives per a les pràctiques d'eutanàsia i ortotanàsia, en relació als cures pal·liatius. Les associacions dels termes "cures pal·liatius" i "ortotanàsia", en oposició a "eutanàsia/suïcidi assistit", revelen la construcció conflictiva de valors que impregna la nostra societat. Amb la tramitació dels projectes relacionats amb la ortotanàsia i l'eutanàsia, entenem el sentit de les decisions polítiques que implica les possibilitats de tria i llibertat de les persones, entre el dret a la vida i el dret a una mort digna. Comprenguem el problema de la legalització de la ortotanàsia com una forma que el poder legislatiu eviti el debat sobre l'eutanàsia/suïcidi assistit, com a alternativa a la distanàsia i al patiment en el procés de morir.

[pt] No âmbito das proposições legislativas brasileiras, buscou-se compreender os desafios e obstáculos no percurso delimitativo das práticas de fim de vida. Analisou-se 193 documentos, desde 1981 até 2020, com base na metodologia hermenêutica-dialética. Evidenciou-se distintas propostas regulamentadoras das práticas de eutanásia e ortotanásia, na relação com os cuidados paliativos. As associações dos termos "cuidados paliativos" e "ortotanásia", em oposição à "eutanásia/suicídio assistido, revelaram a conflituosa construção de valores que perpassa nossa sociedade. Com a tramitação de projetos relacionados à ortotanásia e eutanásia, compreendemos o sentido das decisões políticas que envolvem as possibilidades de escolhas e liberdade das pessoas, entre o direito à vida e o direito à morte digna. Compreendemos a problemática da legalização da ortotanásia, como forma do poder legislativo se furtar ao debate sobre a eutanásia/suicídio assistido, como alternativa à distanásia e ao sofrimento no processo de morrer.
[ca] El present article busca plantejar una comparació preliminar entre la poesia d'António Franco Alexandre (Portugal, 1944) i la del poeta francès Francis Ponge (1899-1988). Estant ja establerta la presència tutelar d'algunes figures (Ovidi, Camões, Fernando Pessoa) en l'obra de Franco Alexandre, aquest article desitja impulsar un primer diàleg entre el poeta portuguès i l'autor de Le Parti Pris des Choses (1942). Privilegiant un punt de vista posthumanista centrat en els éssers no humans, tractarem de considerar les maneres en què la celebració de l'objecte, crucial per a la poètica de Ponge, resulta ser fructífera, amb l'esperança de llançar llum sobre la poesia de Franco Alexandre.

[pt] O presente artigo visa ensaiar uma primeira aproximação entre a poesia de António Franco Alexandre (Portugal, 1944) e a poética do poeta francês Francis Ponge (1899-1988). Tendo já sido assinalada, na fortuna crítica alexandrina, a presença tutelar de alguns vultos literários (Ovídio, Camões, Fernando Pessoa) na obra de Franco Alexandre, o trabalho em pauta pretende encetar um primeiro diálogo entre o poeta português e o autor de Le Parti Pris des Choses (1942). Privilegiando um prisma pós-humanista centrado nos entes não-humanos, procurar-se-á sobretudo equacionar o modo como a apologia do objecto, desenhado em Ponge, se revela fecundo na iluminação da poética alexandrina.
[ca] La nanotecnologia s'està desenvolupant de forma exponencial en l'àrea farmacèutica, prometent grans beneficis; no obstant això, pot estar subjecta a riscos intrínsecs relacionats amb aquesta ciència. En aquest article es reflexiona sobre els desafiaments que enfronten els òrgans reguladors en funció de l'absència, o d'una legislació incipient, especialment al Brasil, ja que els documents disponibles en relació a la reglamentació no inclouen especificacions per a nanomedicaments, els quals presenten alteracions en la seva dimensió i constitució, i conseqüentment presenten un comportament diferent al dels medicaments convencionals. La contingència que involucra el desenvolupament de nanomedicaments i la gestió dels riscos per a la vida humana i el medi ambient fan que la bioètica hagi de jugar un paper a fi d'analitzar quins impactes es deriven d'aquest procés.

[pt] A nanotecnologia vem se desenvolvendo de forma exponencial na área farmacêutica, prometendo grandes benefícios, entretanto, pode estar sujeita a riscos intrínsecos relacionados a esta ciência. Neste artigo é realizada uma reflexão acerca dos desafios enfrentados pelos órgãos regulatórios em função da ausência, ou ainda, incipiente legislação, especialmente no Brasil, visto que os documentos disponíveis em relação a regulamentação, não incluem especificações para nanomedicamentos, os quais apresentam alterações na dimensão e constituição, e consequentemente comportamento diferente de medicamentos convencionais. A contingência envolvendo o desenvolvimento de nanomedicamentos e a gestão dos riscos para a vida humana e o meio ambiente fazem com que a bioética seja invocada de forma a analisar quais os impactos decorrem deste processo.
[ca] El Cantó Noroest Peninsular es projecta com una regió europea amb dificultats per inserir-se en els eixos d'integració global. Situació que es concreta en l'estancament de les seves àrees urbanes i en la contracció del seu territori rural, en particular el seu extens àmbit muntanyós. Les polítiques de l'administració en aquest àmbit territorial han actuat declarant-lo espai classificat i, a continuació, generant una normativa protectora del medi "natural" que pren la part pel tot, oblida el caràcter cultural del paisatge rural i la importància del patrimoni vinculat, per a continuació actuar com a política d'ordenació del territori. La impertinència d'aquest enfoc es visualitza en la muntanya astur lleonesa, on s'accentuen les contradiccions.

[pt] O Canto Noroeste Peninsular é projetado como uma região europeia com dificuldades para a sua inserção nos eixos da integração global. Uma situação que se materializa na estagnação das suas zonas urbanas e na contração do seu território rural, em particular na sua extensa zona montanhosa. As políticas da administração nesta área territorial têm agido declarando-o um espaço classificado e, depois, gerando uma regulação protetora do ambiente "natural" que assume o papel para o todo, esquece o caráter cultural da paisagem rural e a importância do património ligado, para depois agir como uma política de ordenamento territorial. A impertinência desta abordagem é visualizada na montanha asturiana, onde as suas contradições são acentuadas.