[ca] Davant d'un context d'inaplicació del tipus penal de manipulació de mercat incorporat al Codi Penal de la Nació Argentina (CP) per la Llei 26.733 de 2011, la tesi té per objectiu indagar sobre la justificació de la criminalització d'aquesta mena de conductes i analitzar críticament la legislació dictada amb aquesta finalitat en aquell país. Per al primer objectiu s'adopta una perspectiva dual, mitjançant la qual es pretén visibilitzar l'existència de bones raons per a la persecució penal d'aquest fenomen i obtenir derivacions útils en el pla de lege ferenda. Es comença amb un estudi sobre la lesivitat dels comportaments manipulatius, a l'efecte dels quals es discuteixen les principals posicions doctrinàries basades en el concepte de bé jurídic, i es proposa una reformulació de l'interès a tutelar, fonamentant-ho en la hipòtesi d'eficiència dels mercats. L'anàlisi es completa amb el punt de vista de la il·licitud material considerada com un criteri limitatiu addicional de la potestat punitiva estatal, que permet traçar distincions valoratives entre les diferents tipologies de manipulació sobre la base del que es considera correcte o incorrecte a la societat actual i, en conseqüència, crear normes penals dotades de més consens social. Pel que fa al segon propòsit del treball, es duu a terme una extensa exegesi dels tipus penals continguts a l'art. 309 CP i dels supòsits infraccionals previstos a la legislació administrativa, en funció de la qual se'n determina l'àmbit concret de cobertura davant de l'univers de pràctiques identificades en la casuística. Per aconseguir una interpretació d'ambdues regulacions ajustada a la realitat, es té en compte la configuració concreta dels mercats de capitals a l'actualitat. A partir d'això, s'emet un judici sobre l'abast de la normativa amb què se sanciona la manipulació de mercat a l'Argentina i s'elabora una proposta de reforma.

[es] Frente a un contexto de inaplicación del tipo penal de manipulación de mercado incorporado al Código Penal de la Nación Argentina (CP) por la Ley 26.733 de 2011, la tesis tiene por objetivo indagar acerca de la justificación de la criminalización de esta clase de conductas y analizar críticamente la legislación dictada con ese fin en aquel país. Para lo primero, se adopta una perspectiva dual, mediante la cual se pretende visibilizar la existencia de buenas razones para la persecución penal de este fenómeno y obtener derivaciones útiles en el plano de lege ferenda. Se comienza con un estudio acerca de la lesividad de los comportamientos manipulativos, a cuyo efecto se discuten las principales posiciones doctrinarias basadas en el concepto de bien jurídico y se propone una reformulación del interés a tutelar, con fundamento en la Hipótesis de Eficiencia de los Mercados. El análisis se completa con el punto de vista de la ilicitud material considerada como un criterio limitativo adicional de la potestad punitiva estatal, que permite trazar distinciones valorativas entre las distintas tipologías de manipulación sobre la base de lo que se considera correcto o incorrecto en la sociedad actual y, en consecuencia, crear normas penales dotadas de mayor consenso social. Con respecto al segundo propósito del trabajo, se realiza una extensa exégesis de los tipos penales contenidos en el art. 309 CP y de los supuestos infraccionales previstos en la legislación administrativa, en función de lo cual se determina su concreto ámbito de cobertura frente al universo de prácticas identificadas en la casuística. A fin de lograr una interpretación de ambas regulaciones ajustada a la realidad, se tiene en cuenta la concreta configuración de los mercados de capitales en la actualidad. A partir de ello, se emite un juicio acerca de los alcances de la normativa con la que se sanciona la manipulación de mercado en Argentina y se elabora una propuesta de reforma.