[ca] 1-Introducció En una biòpsia prostàtica (BP) existeix un escenari microscòpic (EM), que definim com el conjunt de lesions no malignes (LMN) identificables. L'existència d'algunes d'aquestes lesions incrementa el risc de detecció de CaP en biòpsies successives. Actualment es recomana realitzar una BP de repetició davant una sospita persistent de CaP, o quan s'identifica proliferació acinar atípica (ASAP), neoplàsia intraepitelial d'alt grau (HGPIN) multifocal (≥ 3 zones de biòpsia), o HGPIN amb cèl·lules atípiques sospitoses (PINATYP). Tanmateix, es recomana realitzar una ressonància magnètica multiparamètrica (RMNmp) i una biòpsia dirigida a les lesions sospitoses. 2 Hipòtesis La nostra hipòtesis és que l'EM d'una BP negativa permet predir el risc futur de CaP clínicament significatiu (CaPcs). 3 Objectius • Definir l' EM d'una BP negativa mitjançant una revisió sistemàtica i definir la incidència de les LNM que el componen. • Identificar la incidència de CaP i CaPcs en una biòpsia de repetició rere la troballa de cadascuna de les LNM que composen l'escenari microscòpic. - Identificar l'habilitat actual de l'EM de predir el risc futur de CaP i de CaPcs. - Integrar les LNM que s'identifiquen com factors predictors independents de detecció de CaP en un nomograma. 4 Material i mètode Aquest projecte ha generat 3 publicacions, presentades com a compendi de publicacions. Primera publicació. Va tindre com a objectiu identificar que LNM podrien formar part de l'EM. Es va realitzar una revisió sistemàtica de la literatura, seguint els principis de la declaració PRISMA i de selecció PICO. Es van identificar 1015 referències i es van seleccionar 57 articles originals. Segona publicació. Es va realitzar un anàlisis retrospectiu observacional unicèntric de 377 biòpsies de repetició, en les que s'havia realitzat una RMNmp i una biòpsia guiada de les lesions sospitoses. Es va analitzar el valor predictor de CaP clínicament significatiu (CaPcs), en un anàlisis uni i multivariant de 12 LNMs. Tercera publicació. Es va dissenyar un model predictiu que va incorporar l'EM, construint-se un nomograma predictor de CaPcs que es va validar internament. 5 Resultats La nostra revisió sistemàtica va trobar que la ASAP s'associa a una taxa de detecció de CaP en BP successives entre el 32 i 48%. El HGPIN entre el 13 i 42%. El risc de detecció de CaP amb HGPIN multifocal es redueix significativament quan coexisteix PIA. En el nostre estudi retrospectiu observacional es va observar una incidència de ASAP, HGPIN multifocal i PINATYP de 4.2%, 39.7% i 3.7% respectivament, i la taxa de CaPcs va ser estadísticament similar en els pacients amb aquestes troballes histològiques. No obstant, la taxa de CaPcs va ser 22.2% amb PIA present, i 36.1% quan estava absent. La PIA va ser la única troballa histològica que va predir un menor risc de CaPcs, amb una odds ratio (OR) de 0.54. En la tercera publicació es va desenvolupar un nomograma que va incloure: edat, tacte rectal, densitat i diferència de PSA, PIRADS i PIA. La validació interna va presentar un AUC de 0.840. Per un llindar del 6%, va definir que més del 20% de las BP de repetició serien evitables sense perdre diagnòstics de CaPcs. 6 Conclusions L'anàlisi de l'EM d'una BP negativa permet definir LNMs amb valor predictiu de CaPcs en la biòpsia de repetició. Només la troballa de PIA va predir un menor risc de CaPcs en biòpsies repetides. No observem que el HGPIN s'associés a major risc de CaPcs. La baixa incidència de ASAP i PINATYP no ens va permetre obtenir conclusions sòlides sobre el seu valor predictiu. La PIA és un predictor independent que permet la seva incorporació en els models predictius de CaPcs en biòpsies de repetició.

[es] 1 Introducción En una biopsia prostática (BP) existe un escenario microscópico (EM), que definimos como el conjunto de lesiones no malignas (LMN) identificables. La existencia de algunas de estas lesiones incrementa el riesgo de detección de CaP en biopsias sucesivas. Actualmente se recomienda realizar una BP de repetición ante una sospecha persistente de CaP, o cuando se identifica proliferación acinar atípica (ASAP), neoplasia intraepitelial de alto grado (HGPIN) multifocal (≥ 3 zonas de biopsia), o HGPIN con celular atípicas sospechosas (PINATYP). Asimismo, se recomienda realizar una resonancia magnética multiparamétrica (RMNmp) y una biopsia dirigida a las lesiones sospechosas. 2 Hipótesis Nuestra hipótesis es que el EM de una BP negativa permite predecir el riesgo futuro de CaP clínicamente significativo (CaPcs). 3 Objetivos • Definir el EM de una BP negativa mediante una revisión sistemática y definir la incidencia de las LNM que lo componen. • Identificar la incidencia de CaP y CaPcs en una biopsia de repetición tras el hallazgo de cada una de las LNM que componen el escenario microscópico • Identificar la habilidad actual de del EM de predecir el riesgo futuro de CaP y de CaPcs. • Integrar las LNM que se identifiquen como factores predictores independientes de detección de CaP en un nomograma. 4 Material y método Este Proyecto ha generado 3 publicaciones, presentadas como compendio de publicaciones. Primera publicación. Tuvo como objetivo identificar que LNM podrían formar parte del EM. Se realizó una revisión sistemática de la literatura, siguiendo los principios de la declaración PRISMA y de selección PICO. Se identificaron 1015 referencias y se seleccionaron 57 artículos originales. Segunda publicación. Se realizó un análisis retrospectivo observacional unicéntrico de 377 biopsias de repetición, en las que se había realizado una RMNmp y una biopsia guiada de lesiones sospechosas. Se analizó el valor predictor de CaP clínicamente significativo (CaPcs), en un análisis uni y multivariante de 12 LNMs. Tercera publicación. Se diseñó un modelo predictivo que incorporó el EM, construyéndose un nomograma predictor de CaPcs que se validó internamente. 5 Resultados Nuestra revisión sistemática encontró que la ASAP se asocia a una tasa de detección de CaP en BP sucesivas entre el 32 y 48%. El HGPIN entre el 13 y 42%. El riesgo de detección de CaP con HGPIN multifocal se reduce significativamente cuando coexiste PIA. En nuestro estudio retrospectivo observacional se observó una incidencia de ASAP, HGPIN multifocal y PINATYP de 4.2%, 39.7% y 3.7% respectivamente, y la tasa de CaPcs fue estadísticamente similar en los pacientes con estos hallazgos histológicos. Sin embargo, la tasa de CaPcs fue 22.2% con PIA presente, y 36.1% cuando estaba ausente. La PIA fue el único hallazgo histológico que predijo un menor riesgo de CaPcs, con una odds ratio (OR) de 0.54. En la tercera publicación se desarrolló un nomograma que incluyó: edad, tacto rectal, densidad y diferencia de PSA, PIRADS y PIA. La validación interna presentó un AUC de 0.840. Para un umbral del 6%, definió que más del 20% de las BP de repetición serían evitables sin perder diagnósticos de CaPcs. 6 Conclusiones El análisis del EM de una BP negativa permite definir LNMs con valor predictivo de CaPcs en la biopsia de repetición. Solo el hallazgo de PIA fue predijo un menor riesgo de CaPcs en biopsias repetidas. No observamos que el HGPIN se asociara a mayor riesgo de CaPcs. La baja incidencia de ASAP y PINATYP no nos permitió obtener conclusiones robustas sobre su valor predictivo. La PIA es un predictor independiente que permite su incorporación en los modelos predictivos de CaPcs en biopsia de repetición.