BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] De ben segur que tots, alguna vegada, hem sentit a parlar del que s'anomena Intel·ligència Artificial (IA). Aquesta temàtica, de nom misteriós i protagonista en la majoria de converses i tertúlies d'avui dia, és altament extensa. Aquest projecte es centra en una part de l'Intel·ligència Artificial anomenada deep learning, que literalment es tradueix a "aprenentatge profund". Aquesta branca de la IA molt present en el nostre dia a dia, va començar sent una revolució en el camp del processament i identificació d'imatges. L'objectiu del treball és tornar als seus inicis. S'intentarà comprendre cadascun dels conceptes clau pel seu desenvolupament, i es comprovarà el comportament en l'àmbit de classificació i detecció d'imatges mèdiques. Concretament es treballarà amb imatges endoscòpiques de còlon, on la presència i la no presència de pòlips serà el factor determinant. Es compararan totes les xarxes neuronals convolucionals que ofereix Matlab per a veure quina aporta millors resultats. També, es comprovaran diferents mètodes de localització de pòlips en imatges. Finalment, es valoraran els resultats per a veure si s'ha pogut aconseguir un programa d'identificació de pòlips en imatges endoscòpiques més fiable que un humà.

[es] Seguro que todos, alguna vez, hemos oído hablar de lo que se llama Inteligencia Artificial (IA). Esta temática, de nombre misterioso y protagonista en la mayoría de conversaciones y tertulias, es altamente extensa. Este proyecto se centra en una parte de la Inteligencia Artificial llamada deep learning, que literalmente se traduce en "aprendizaje profundo". Esta rama de la IA, muy presente en nuestro día a día, comenzó siendo una revolución en el campo del procesamiento e identificación de imágenes. El objetivo del trabajo es volver a sus inicios. Se intentará comprender cada uno de los conceptos clave para su desarrollo, y se comprobará el comportamiento en el ámbito de clasificación y detección de imágenes médicas. Concretamente se trabajará con imágenes endoscópicas de colon, donde la presencia y la no presencia de pólipos será el factor determinante. Se compararán todas las redes neuronales convolucionales que ofrece Matlab para ver cuál aporta mejores resultados. También, se comprobarán diferentes métodos de localización de pólipos en imágenes. Por último, se valorarán los resultados para ver si se ha podido conseguir un programa de identificación de pólipos en imágenes endoscópicas más fiable que un humano.
[ca] Aquest projecte tracta sobre el sistema desenvolupat per la UPC per la 2015 MediaEval Multimodal Person Discovery in Broadcast TV Task del MediaEval 2015. L'objetciu d'aquesta tasca es identificar qui parla i està present en una emissió de vídeo, utilizant qualsevol font d'informació.

[es] Este proyecto habla sobre el sistema desarrollado por la UPC para la 2015 MediaEval Multimodal Person Discovery in Broadcast TV Task del MediaEval 2015. El objetivo de esta tarea es identificar quien habla y está presente durante la emisión de un vídeo, utilizando cualquier fuente de información.
[ca] Aimsun Next és un programa de simulació que realitza moltes consultes de cerca de camins mínims. Concretament, per xarxes de tràfic molt grans, aquest procés pot trigar molt de temps, perquè és molt costós computacionalment. Existeixen heurístiques capaces de minimitzar l'espai de cerca en consultes punt a punt sense pèrdua d'informació. Amb l'objectiu de millorar el rendiment del software, s'implementen algorismes de generació de Landmarks per ser emprats dintre de l'heurístic ALT (A* + Landmarks + Triangle Inequality). A més, es realitzen experiments per analitzar la millora del rendiment y establir quina configuració de l'heurística proporciona un major benefici a l'usuari.

[es] Aimsun Next es un programa de simulación de redes de tráfico que realiza muchas consultas de búsqueda de caminos mínimos. En concreto, para redes de tráfico de gran tamaño, este proceso puede llevar mucho tiempo, al ser muy costoso computacionalmente. Existen heurísticos capaces de minimizar el espacio de búsqueda en consultas punto a punto sin pérdida de información. Con el objetivo de mejorar el rendimiento del software, se implementan algoritmos de generación de Landmarks para ser utilizados dentro del heurístico ALT (A* + Landmarks + Triangle Inequality). Además, se realizan experimentos para analizar la mejora del rendimiento y establecer qué configuración de la heurística proporciona un mayor beneficio al usuario.
[ca] En aquest projecte es presenta un filtre analògic sintonitzable amb control digital. El control digital s'implementa per mitjà d'una FPGA Spartan 3A i resistències programables. El sistema consta de dos filtres sintonitzables idèntics. El filtre 'master' filtra un to d'entrada i el de control digital compara l'entrada i la sortida i modifica les resistències programables per sintonitzar la freqüència central del filtre al to d'entrada. Llavors, els mateixos paràmetres s'apliquen al filtre 'slave' per obtenir el filtre sintonitzable. Les simulacions i els resultats experimentals mostren la viabilitat d'aquest enfocament.

[es] En este proyecto se presenta un filtro analógico sintonizable con control digital. El control digital se implementa por medio de una FPGA Spartan 3A y resistencias programables. El sistema consta de dos filtros sintonizables idénticos. El filtro 'master' filtra un tono de entrada y el de control digital compara la entrada y la salida y modifica las resistencias programables para sintonizar la frecuencia central del filtro para el tono de entrada. Entonces, los mismos parámetros se aplican al filtro 'slave' para obtener el filtro sintonizable. Las simulaciones y los resultados experimentales muestran la viabilidad de este enfoque.
[ca] En el present document es descriu el Treball de Fi de Grau (TFG) realitzat amb la fi de dissenyar i implementar una aplicació demostrativa de robòtica industrial i visió per computador que pugui ser mostrada al públic durant els dies de portes obertes de l'Escola d'Enginyeria de Barcelona Est (EEBE). D'aquesta manera, es pretén despertar l'interès dels assistents en realitzar el grau d'Enginyeria Electrònica Industrial i Automàtica. La demostració està formada per un ordinador, una càmera i un robot Mitsubishi RV-2AJ. Concretament, consisteix en que un usuari introdueix el seu nom per teclat en la interfície gràfica de l'ordinador i, mitjançant la captura d'una imatge amb la càmera i algoritmes d'intel·ligència artificial i tècniques de visió per computador, el robot és capaç de col·locar ordenadament una sèrie de peces cúbiques que l'usuari ha distribuït prèviament pel tauler, formant finalment el seu nom amb les lletres posicionades a les cares d'aquests cubs. En aquest projecte es poden trobar dues parts clarament diferenciades. Una part d'intel·ligència artificial i visió per computador, on s'adquireix la imatge per obtenir el reconeixement de les lletres observades i les seves corresponents posicions i orientacions, tot això resumit en una interfície gràfica programada amb Python. I, per altra part, una part de robòtica, on el robot rep les dades transmeses per comunicació en sèrie RS-232 i executa una rutina programada amb MELFA BASIC IV per recollir i col·locar les peces en l'ordre correcte fins formar el nom de l'usuari.

[es] En el presente documento se describe el Trabajo de Fin de Grado (TFG) realizado con el fin de diseñar e implementar una aplicación demostrativa de robótica industrial y visión por computador que pueda ser mostrada al público durante los días de puertas abiertas de la Escuela de Ingeniería de Barcelona Este (EEBE). De esta manera, se pretende despertar el interés de los asistentes en realizar el grado de Ingeniería Electrónica Industrial y Automática. La demostración está formada por un ordenador, una cámara y un robot Mitsubishi RV-2AJ. Concretamente, consiste en que un usuario introduce su nombre por teclado en la interfaz gráfica del ordenador y, mediante la captura de una imagen con la cámara y algoritmos de inteligencia artificial y técnicas de visión por computador, el robot es capaz de colocar ordenadamente una serie de piezas cúbicas que el usuario ha distribuido previamente por el tablero, formando finalmente su nombre con las letras posicionadas en las caras de dichos cubos. En este proyecto se pueden encontrar dos partes claramente diferenciadas. Una parte de inteligencia artificial y visión por computador, donde se adquiere y se procesa la imagen para obtener el reconocimiento de las letras observadas y sus correspondientes posiciones y orientaciones, todo ello resumido en una interfaz gráfica programada en Python. Y, por otra parte, una parte de robótica, donde el robot recibe los datos transmitidos por comunicación en serie RS-232 y ejecuta una rutina programada en MELFA BASIC IV para recoger y colocar las piezas en el orden correcto hasta formar el nombre del usuario.
[ca] El present Treball de Fi de Grau (TFG) aborda el disseny i anàlisi d'una minicentral hidroelèctrica situada en un embassament preexistent al Parc Natural Reserva de la Biosfera del Montseny, concretament en el municipi de La Seva, Osona, Catalunya. La iniciativa s'emmarca en la cerca de solucions sostenibles per a la generació d'energia, aprofitant els recursos hídrics locals de manera eficient. La recerca es centra en l'avaluació de la viabilitat tècnica i econòmica de la minicentral hidroelèctrica, considerant factors com la capacitat de l'embassament i la infraestructura existent. S'efectua una anàlisi detallat dels aspectes legals, energètics i econòmics relacionats amb el projecte, destacant la seva contribució potencial al desenvolupament sostenible de la regió. Els resultats obtinguts revelen el potencial significatiu de la minicentral hidroelèctrica per generar energia renovable de manera eficient, contribuint a la diversificació de la matriu energètica i a la reducció d'emissions de gasos d'efecte hivernacle. En conclusió, aquest TFG proporciona una visió integral del desenvolupament d'una minicentral hidroelèctrica a La Seva, Osona, Catalunya, destacant la seva importància com a alternativa sostenible per a la generació d'energia i el seu impacte positiu en l'entorn local.

[es] El presente Trabajo de Fin de Grado (TFG) aborda el diseño y análisis de una minicentral hidroeléctrica situada en un embalse preexistente en el Parque Natural Reserva de la Biosfera del Montseny concretamente en el municipio de La Seva, Osona, Cataluña. La iniciativa se enmarca en la búsqueda de soluciones sostenibles para la generación de energía, aprovechando los recursos hídricos locales de manera eficiente. La investigación se centra en la evaluación de la viabilidad técnica y económica de la minicentral hidroeléctrica, considerando factores como, la capacidad del embalse y la infraestructura existente. Se lleva a cabo un análisis detallado de los aspectos legales, energía y económicos relacionados con el proyecto, destacando su contribución potencial al desarrollo sostenible de la región. Los resultados obtenidos revelan el potencial significativo de la minicentral hidroeléctrica para generar energía renovable de manera eficiente, contribuyendo a la diversificación de la matriz energética y a la reducción de emisiones de gases de efecto invernadero. En conclusión, este TFG proporciona una visión integral del desarrollo de una minicentral hidroeléctrica en La Seva, Osona, Cataluña, destacando su importancia como alternativa sostenible para la generación de energía y su impacto positivo en el entorno local.
[ca] En un món on la quantitat de dades disponibles augmenta exponencialment, l'aprenentatge automàtic o Machine learning és vist com una tecnologia disruptiva que té la capacitat de transformar sectors tan diversos com les finances, la medicina o la musicologia. Aquest creixement i la gran quantitat d'inversions han portat a la creació de programoteques que ajuden a crear models fàcilment sense la necessitat d'entendre els algoritmes subjacents. L'objectiu d'aquest treball és desenvolupar una xarxa neuronal multicapa sense utilitzar biblioteques informàtiques, entenent els fonaments dels algoritmes que componen el conjunt. Aquest projecte engloba tots els passos del procés, des d'una visió general del problema fins a una explicació detallada dels algoritmes utilitzats. Després de descriure la motivació de la tesi, el document explora el problema de regressió, aprofundint en els conceptes més rellevants de l'aprenentatge automàtic. A continuació, s'introdueixen tècniques d'aprenentatge seqüencial, així com les màquines d'aprenentatge extrem i l'algoritme de retropropagació. La part central del projecte es focalitza en els resultats obtinguts desenvolupant els diferents algoritmes presentats. A part de comparar-los, el treball també analitza la tria dels paràmetres que componen cada model.

[es] En un mundo donde la cantidad de datos disponibles aumenta exponencialmente, el aprendizaje automático o Machine learning es visto como una tecnología disruptiva que tiene la capacidad de transformar sectores tan diferentes como las finanzas, la medicina o la musicología. Este crecimiento y la gran cantidad de inversiones han llevado a la creación de programotecas que ayudan a crear modelos fácilmente sin la necesidad de entender los algoritmos subyacentes. El objetivo de este trabajo es desarrollar una red neuronal multicapa sin usar librerías informáticas, entendiendo los fundamentos de los algoritmos que componen el conjunto. Este proyecto abarca todos los pasos del proceso, desde una visión general del problema hasta una explicación detallada de los algoritmos. Después de describir la motivación de la tesis, el documento explora el problema de regresión, profundizando en los conceptos más relevantes del aprendizaje automático. A continuación, se introducen técnicas de aprendizaje secuencial, así como las máquinas de aprendizaje extremo y el algoritmo de retropropagación. La parte central del proyecto se focaliza en los resultados obtenidos en el desarrollo de los diferentes algoritmos presentados. Aparte de compararlos, el trabajo también analiza cómo seleccionar los parámetros que componen cada modelo.
[ca] Aplicació del mètode inpainting per reconstrucció després d'haver obtingut el registre de les múltiples imatges d'entrada. Aplicació de tècniques de restauració per incrementar la resolució de la imatge reconstruïda.

[es] Aplicación del método inpainting para reconstrucción después de haber obtenido el registro de las múltiples imágenes de entrada. Aplicación de técnicas de restauración para incrementar la resolución de la imagen reconstruida.
[ca] Proposem un nou enfocament per a l'anàlisi de tràfic de Twitter basat en la teoria de la renovació. Tot i que els conjunts de dades de Twitter són de creixent interès per als investigadors, l'extracció d'informació del temps entre missatges segueix estant una mica inexplorada. El nostre enfocament, que estén el nostre treball previ en la detecció d'anomalies, permet caracteritzar els nivells de correlació dins d'una seqüència de missatges, per tant avaluar el grau d'interacció que hi ha entre aquests l'enviament de missatges. A més, el nostre mètode ens permet detectar la presència de trànsit periòdic, que és útil per determinar si hi ha spam. A causa que les nostres tècniques propostes només fan ús de la informació de temporització i són susceptibles de disminució de la resolució, es poden utilitzar com a eines de baixa complexitat per a l'anàlisi de dades.

[es] Proponemos un nuevo enfoque para el análisis de tráfico de Twitter basado en la teoría de la renovación. A pesar de que los conjuntos de datos de Twitter son de creciente interés para los investigadores, la extracción de información del tiempo entre mensajes sigue estando un tanto inexplorada. Nuestro enfoque, que extiende nuestro trabajo previo en la detección de anomalías, permite caracterizar los niveles de correlación dentro de una secuencia de mensajes, por lo tanto evaluar el grado de interacción que hay entre esos el envío de mensajes. Además, nuestro método nos permite detectar la presencia de tráfico periódico, que es útil para determinar si hay spam. Debido a que nuestras técnicas propuestas sólo hacen uso de la información de temporización y son susceptibles de disminución de la resolución, se pueden utilizar como herramientas de baja complejidad para el análisis de datos.
[ca] Proposta de conjunt residencial de nova planta a la zona limítrof entre el barri d'Horta i el Parc Natural de Collserola. Un sistema articulat de bancals i traçats sinuosos, com dits urbans entrellaçats amb dits de vegetació que teixeixen ciutat i natura. Als aterrassaments construïts, tretze edificis plurifamiliars que parteixen del mateix patró de palazzina, alberguen els habitatges en les seves tres plantes d'alçada i, al seu voltant, espais comunitaris els connecten amb els recorreguts d'accés. Prenent com a referències més pròximes l'obra de J.A. Coderch i els escrits de C. Martí, es treballa tant l'expressió formal de l'arquitectura, com el caràcter dels habitatges. S'aventura un mode de vida alternatiu a la ciutat, sense caure en el pintoresquisme, gràcies a la combinació de la funcionalitat i la solvència.

[es] Propuesta de conjunto residencial de nueva planta en la zona limítrofe entre el barrio de Horta y el Parque Natural de Collserola. Un sistema articulado de bancales y trazados sinuosos, como dedos urbanos entrelazados con dedos de vegetación que tejen ciudad y naturaleza. En los aterrazamientos construidos, trece edificios plurifamiliares que parten del mismo patrón de palazzina, albergan las viviendas en sus tres plantas de altura y, a su alrededor, espacios comunitarios los conectan con los recorridos de acceso. Tomando como referencias más próximas la obra de J.A. Coderch y los escritos de C. Martí, se trabaja tanto la expresión formal de la arquitectura, como el carácter de las viviendas. Se aventura un modo de vida alternativo en la ciudad, sin caer en el pintoresquismo, gracias a la combinación con la funcionalidad y la solvencia.
[ca] A través d'un enfocament multidisciplinari, la recerca proposa una anàlisi dels possibles efectes que podria provocar l'augment del nivell del mar com a conseqüència del canvi climàtic. Es tria per a això una localització que ha experimentat transformacions extremes en els darrers 2.500 anys: la desembocadura del Guadalquivir, al sud d'Espanya. S'hi estudien els factors que provoquen canvis en el nivell del mar i la seva relació amb l'acció humana. Des d'un punt de vista metodològic, s'inicia amb l'anàlisi dels estudis previs sobre les modificacions del nivell del mar i, més específicament, la transformació de la desembocadura del Guadalquivir des d'una gran badia en època tartèssia (segles IV a VI aC) fins al denominat Llac Ligustí en època romana, i la seva situació actual com a maresma. Les dades obtingudes, juntament amb les fonts escrites sobre la ciutat de Tartessos, es relacionen amb l'evolució del litoral a Sanlúcar de Barrameda, elaborant una representació de la desembocadura en els darrers tres segles. Això permet identificar les causes antròpiques que han provocat una gran transformació del seu litoral. Finalment, es conclouen les possibles conseqüències d'un ascens del nivell del mar, tant en la maresma, que amb la seva inundació podria recuperar la forma del Llac Ligustí, com en la ciutat de Sanlúcar de Barrameda.

[es] A través de un enfoque multidisciplinar, la investigación propone un análisis de los posibles efectos que podrían producirse por el aumento del nivel del mar a consecuencia del cambio climático. Se elige para ello una localización que se ha modificado de manera extrema en los últimos 2.500 años: la desembocadura del Guadalquivir, en el sur de España. Se estudian los motivos que producen cambios en el nivel del mar y su relación con el factor humano. Desde un punto de vista metodológico, se parte del análisis de los trabajos previos que tratan cuestiones relativas a las modificaciones del nivel mar y, más específicamente, la transformación de la desembocadura del Guadalquivir desde una gran bahía en época tartesia (s. IV a VI a.C.) al denominado Lago Ligustino de época romana, hasta su situación actual de marisma. Los datos obtenidos, junto con los referentes escritos sobre la ciudad de Tarteso, se relacionan con la evolución del litoral en Sanlúcar de Barrameda, dibujando para ello la desembocadura en los últimos tres siglos. Esto permite encontrar las causas antrópicas que han producido una gran transformación en su litoral. Se concluyen las consecuencias que pudiera tener un ascenso del mar, tanto en la marisma, que con su inundación recuperaría la forma del Lago Ligustino, como en Sanlúcar de Barrameda.
[ca] En aquest treball, estudio els esquemes de comunicació que es donen en diferents aplicacions telemàtiques, i n'identifico patrons de missatges. Analitzo aplicacions telemàtiques que es poden implementar amb protocols utilitzats actualment en IoT, complementàriament estudio una aplicació addicional de transaccions d'un mercat d'accions que no s'ha regit pels estàndards d'IoT, tot plegat de cara a estudiar els missatges que s'intercanvien, fent èmfasi en la seva sincronia i l'esquema de comunicació que utilitza cadascuna d'elles, tot identificant les limitacions dels estàndards IoT. Finalment, dono una valoració global de tot l'estudi, identifico els principals patrons de comunicació i amb aquesta premissa, proposo un protocol que es podria utilitzar de cara a futures aplicacions, amb els nous esquemes de computació que s'utilitzaran cada cop més: edge computing i fog computing.

[es] En este trabajo, estudio los esquemas de comunicación que se llevan a cabo en diferentes aplicaciones telemáticas, e identifico patrones de mensajes. Analizo aplicaciones telemáticas que se pueden implementar con protocolos utilizados actualmente en IoT, complementariamente estudio una aplicación adicional de transacciones en un mercado de acciones, todo con el objetivo de estudiar los mensajes que se intercambian, enfocándome en su sincronía y el esquema de comunicación que utiliza cada una de ellas, e identificando las limitaciones de los estándares IoT. Por último, doy una valoración global de todo el estudio, identifico patrones de comunicación y con esta premisa, propongo un protocolo que se podría utilizar en futuras aplicaciones, con los nuevos esquemas de computación que se utilizarán cada vez más: edge computing y fog computing.
[ca] Català: Aquest projecte busca explicar com es pot afegir la funcionalitat de localització geogràfica a les moltes aplicacions que es relacionen a les xarxes sense fils de sensors. Els equips utilitzats són un conjunt de plaques que formen el kit JN5148, de l'empresa de microcontroladors NXP Jennic. S'utilitza com a norma de comunicació l'estàndard IEEE 802.15.4-2003, que defineix la capa física i MAC per a xarxes sense fils amb baixa taxa de dades. Es fa una explicació de les funcions més importants que s'han de realitzar en un sistema de localització. Es planteja, analitza i posa a prova diferents mètodes per complir aquestes funcions. Finalment, s'implementa un sistema de localització utilitzant el temps de propagació dels senyals per a l'estimació de distàncies.

[es] Castellano: Este proyecto busca explicar cómo se puede agregar la funcionalidad de localización geográfica a las muchas aplicaciones que se relacionan a las redes inalámbricas de sensores. Los equipos utilizados son un conjunto de placas que forman el kit JN5148, de la empresa de microcontroladores NXP Jennic. Se utiliza como norma de comunicación el estándar IEEE 802.15.4-2003, que define la capa Física y MAC para redes inalámbricas con baja tasa de datos. Se hace una explicación de las funciones más importantes que se deben realizar en un sistema de localización. Se plantea, analiza y pone a prueba diferentes métodos para cumplir estas funciones. Finalmente, se implementa un sistema de localización utilizando el tiempo de propagación de las señales para la estimación de distancias.