BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Després de la caiguda de l'imperi colonial italià i del feixisme, el racisme va ser oficialment rebutjat per la recent nascuda República italiana. La Constitució, que va entrar en vigor el 1948, establia que els ciutadans serien considerats iguals davant la llei "sense distinció de raça". Aquesta negativa, però, no va anar acompanyada d'un debat públic sobre l'impacte i les conseqüències de la legislació racista i an- tisemita del feixisme, ni sobre el paper dels italians en la realització de pràctiques discriminatòries. Al contrari, després de la guerra es va arrelar la narració del "bon italià", descrita ni com a racista ni violenta. L'article demostra com el racisme no va desaparèixer, però, del debat de la postguerra: l'anàlisi de les intervencions dels periodistes i les cartes dels lectors publicades entre la dècada de 1950 i la meitat dels anys seixanta per algunes de les revistes il·lustrades més populars mostra com els periodistes i els lectors van abordar tema de l'antisemitisme i el racisme contra els negres, juntament amb el tema de la formació de societats multiculturals a Itàlia i a l'estranger. D'una banda, l'article posa de manifest les continuïtats i els trencaments en l'abordatge dels temes d'identitat i alteritat entre la preguerra i la República; d'altra banda, analitza els mecanismes discursius a través dels quals es va establir la idea que els italians no eren racistes, fins i tot als mitjans de comunicació.

[es] Después de la caída del imperio colonial italiano y el fascismo, el racismo fue oficialmente rechazado por la recién nacida República Italiana. La Constitución, que entró en vigor en 1948, estableció que los ciudadanos serían considerados iguales ante la ley "sin distinción de raza". Esta negativa, sin embargo, no estuvo acompañada de un debate público sobre el impacto y las consecuencias de la le- gislación racista y antisemita del fascismo, ni sobre el papel de los italianos en la realización de prácticas discriminatorias. Al contrario, después de la guerra arraigó la narrativa del "buen italiano", calificada como ni racista ni violenta. El artículo demuestra cómo el racismo no desapareció, sin embargo, del debate de posguerra: el análisis de intervenciones de periodistas y cartas de lectores publicadas entre los años cincuenta y mediados de los sesenta por algunas de las revistas ilustradas más populares muestra cómo periodistas y lectores abordaron el tema la cuestión del antisemitismo y el racismo contra los negros, junto con la cuestión de la formación de sociedades multiculturales en Italia y en el extranjero. Por un lado, el artículo destaca las continuidades y rupturas en el abordaje de los temas de identidad y alteridad entre la preguerra y la República; por otro lado, analiza los mecanismos discursivos a través de los cuales se estableció la idea de que los italianos no eran racistas, incluso en los medios de comunicación.
[ca] Presentem els resultats del projecte d'innovació docent (2011PID-UB/45) que, amb el mateix títol, que duu aquest article, hem portat a terme les autores de mateix. El disseny de l'assignatura Història Medieval de Catalunya s'ha realitzat partint d'un model d'avaluació per competències pel que s'han dissenyat un segui de materials docents adequats a la proposta d'avaluació continuada. Finalment s'analitza el resultat de l'enquesta que, a petició de les autores, van respondre tots els estudiants implicats en aquesta experiència. Considerem els resultats positius, no només de cara als estudiants sinó també pel què ha suposat de treball en equip i col•laboratiu dins de l'equip docent que l'ha fet possible.

[es] En este artículo presentamos los resultados del proyecto de innovación docente (2011PID-UB/45) que, bajo el mismo título, hemos llevado a cabo las autores que lo firman. El diseño de la asignatura "Història Medieval de Catalunya", se ha realizado partiendo de un modelo de evaluación por competencias para el cual hemos preparado una serie de materiales docentes adaptados a nuestra propuesta de evaluación continuada. Para finalizar hemos analizado el resultado de la encuesta de valoración que elaboramos y pedimos a la totalidad de los estudiantes que respondieran. Como conclusión de nuestro trabajo hacemos una valoración positiva de la experiencia, no sólo por lo que respecta a los estudiantes sino también por el trabajo en equipo que hemos podido realizar dentro del equipo docente que lo ha hecho posible.
[ca] Aquest treball explora el processament computacional de l'Anàlisi Melòdica de la Parla (AMP) en un corpus de parla sociolingüístic, el corpus PRESEEA (nivell d'instrucció alt). La investigació destaca la importància dels entorns computacionals per a l'anàlisi fonètica, centrant-se en l'estudi del to, la intensitat i la duració de la parla i la seva relació amb els grups entonatius en espanyol. Mitjançant eines avançades, com ORALSTATS, es demostra l'eficàcia de la metodologia de l'Anàlisi Melòdica de la Parla (AMP) per a l'anàlisi fonètica en grans volums de dades. Malgrat els avantatges d'aquestes eines de processament automàtic, l'estudi també assenyala desafiaments i limitacions en la precisió i la interpretació de les dades obtingudes. Els resultats emfasitzen la complexitat de la prosòdia i la seva variabilitat segons factors sociolingüístics, obrint noves direccions per a futures investigacions en lingüística computacional i fonètica. Paraules clau: Anàlisi Melòdica de la Parla (AMP); Corpus PRESEEA; Prosòdia; ORALSTATS; Espanyol

[es] Este trabajo explora el procesamiento computacional del análisis melódico del habla en un corpus de habla sociolingüístico, el corpus PRESEEA (nivel de instrucción alto). La investigación destaca la importancia de los entornos computacionales para el análisis fonético, centrándose en el estudio del tono, la intensidad, y la duración del habla y su relación con los grupos entonativos en español. Mediante herramientas avanzadas como Oralstats, se demuestra la eficacia de la metodología del Análisis Melódico del Habla (AMH) para el análisis fonético en grandes volúmenes de datos. A pesar de las ventajas de estas herramientas de procesamiento automático, el estudio también señala desafíos y limitaciones en la precisión y interpretación de los datos obtenidos. Los resultados enfatizan la complejidad de la prosodia y su variabilidad según factores sociolingüísticos, abriendo nuevas direcciones para futuras investigaciones en lingüística computacional y fonética. Palabras clave: Análisis Melódico del Habla (AMH); Corpus PRESEEA; Prosodia; ORALSTATS; Español
[ca] Tot i tractant-se d'un dels diàlegs platònics més comentats i influents, hi ha poques reflexions sobre el lloc que ocupen les dones al curiós relat antropogònic de Timeu, on alhora que se les nega el seu rol a l'origen de l'espècie, s'hi insisteix en el caràcter necessari de la seva funció a la procreació. Seguint Loraux, que sosté que en la literatura grega predomina una retòrica que identifica el que és femení amb la sexualitat i la reproducció, alhora que oblitera el seu lloc a la genealogia de l'espècie, proposo que aquesta retòrica és reproduïda a Timeu, i que es construeix a partir de tres trets: (1) el lloc secundari de les dones al relat de l'origen de la humanitat, (2) la funció discursiva del femení com a introductor de la sexualitat i, (3) l'associació entre el part i la bogeria.

[es] Aun tratándose de uno de los diálogos platónicos más comentados e influyentes, existen pocas reflexiones acerca del lugar que ocupan las mujeres en el curioso relato antropogónico de Timeo, donde a la vez que se les niega su rol en el origen de la especie, se insiste en el carácter necesario de su función en la procreación. Siguiendo a Loraux, quien sostiene que en la literatura griega predomina una retórica que identifica lo femenino con la sexualidad y la reproducción, a la vez que oblitera su lugar en la genealogía de la especie, propongo que esta retórica es reproducida en Timeo, y que se construye a partir de tres rasgos: (1) el lugar secundario de las mujeres en el relato del origen de la humanidad, (2) la función discursiva de lo femenino como introductor de la sexualidad y, (3) la asociación entre el parto y la locura.
[ca] Aquest article proposa la lectura dels quaderns de Mar.a Zambrano des de la perspectiva de l'assaig, entès com a gènere literari i mètode de coneixement. L'anàlisi s'aplica als seus quaderns romans, en què queda reflectit el desenvolupament d'un saber en construcció, fonamentat en l'experiència del subjecte. Aquests trets fan assimilables els quaderns de María Zambrano als Assaigs de Montaigne, obra fundacional i model del gènere de la qual s'allunyen, això no obstant, els assaigs publicats de la pensadora.

[es] El presente artículo propone leer los cuadernos de María Zambrano desde la perspectiva del ensayo, entendido como género literario y método de conocimiento. El análisis se aplica a sus cuadernos romanos, en los que aparece a las claras el desarrollo de un pensamiento en ciernes, fundamentado en la experiencia del sujeto. Estos rasgos los emparentan con los Ensayos de Montaigne, obra fundacional y modelo del género del que se alejan, no obstante, los ensayos publicados de la pensadora.
[ca] L'article aborda la capella de l'Estudi de Salamanca formulant les dades de la seva configuració i atenent als problemes que ha comportat la recerca d'un dels espais més controvertits de l'edifici d'Escuelas Mayores. Es determina la seva localització original: la capella composava un àmbit religiós, civil i representatiu, imprescindible per al funcionament institucional. El recinte acollia la celebració de les festes del calendari escolar i els claustres. La construcció de la biblioteca a sobre implica la seva renovació per mitjà de l'encàrrec d'un retaule a Felipe Bigarny i Juan de Flandes per, finalment, unificar l'espai de la llibreria a la capella. Així mateix, es qüestiona l'autoria del "Cielo de Salamanca", tradicionalment atribuït a Fernando Gallego, i es proposa una lectura iconològica d'aquesta "arquitectura d'autor".

[es] En este artículo se aborda la Capilla del Estudio salmantino formulando los datos de su configuración y atendiendo a los problemas que ha conllevado la investigación de uno de los espacios más controvertidos del edificio de Escuelas Mayores. Se determina su localización original: La Capilla componía un ámbito religioso, civil y representativo, imprescindible para el funcionamiento institucional. El recinto acogía la celebración de las fiestas del calendario escolar y los claustros. La construcción de la biblioteca encima, implica su renovación a través del encargo de un retablo a Felipe Bigarni y Juan de Flandes, para, finalmente, unificar el espacio de la librería a la capilla. Asimismo se cuestiona la autoría del Cielo de Salamanca, tradicionalmente atribuido a Fernando Gallego, y se propone una lectura iconológica de esta 'arquitectura de autor'.
[ca] En aquest article es recullen algunes reflexions sobre la situació actual de la pronunciació en la didàctica de les llengües estrangeres. Després d'una aproximació als conceptes bàsics, es tracten diversos aspectes de la didàctica de la pronunciació i es posa de manifest la necessitat d'un canvi d'enfocament per tal d'actualitzar-la d'acord amb l'ensenyament comunicatiu de la llengua.

[es] En este artículo se recogen algunas reflexiones sobre la situación actual de la pronunciación en la didáctica de las lenguas extranjeras. Tras una aproximación a los conceptos básicos, se tratan diversos aspectos de la didáctica de la pronunciación y se pone de manifiesto la necesidad de un cambio de enfoque para actualizarla de acuerdo con la enseñanza comunicativa de la lengua.
[ca] En aquest capítol es descriuen i s'analitzen els esdeveniments i les accions més rellevants duts a terme en l'àmbit de les biblioteques públiques de Catalunya durant el bienni 2020-2021. Sens dubte, el bienni ha estat marcat per la pandèmia de la COVID-19 i hem vist com les biblioteques han hagut de fer front al tancament dels equipaments i a adaptar els serveis i activitats a la nova situació. Després d'estabilitzar el sistema, es van impulsar diverses accions per pal·liar la manca d'obertura física, especialment en format virtual, però també per a persones amb risc de vulnerabilitat. Amb la reobertura, a poc a poc, els serveis es van recuperant, camí d'assolir els nivells anteriors a la pandèmia. Tot i la situació, l'activitat professional en jornades, congressos i esdeveniments no ha desaparegut i s'ha adaptat a formats virtuals o híbrids. En aquests dos anys també hi ha hagut canvis tècnics en processos com ara catalogació i canvis de programari, i s'ha materialitzat la interfície de petició de documents en préstec interbibliotecari de totes les biblioteques del Sistema de Lectura Pública de Catalunya. En definitiva, l'objectiu del capítol és mostrar una visió de conjunt de l'activitat de les biblioteques públiques catalanes per reflectir el moment actual i veure les tendències de futur.

[es] En este capítulo se describen y analizan los eventos y las acciones más relevantes llevados a cabo en el ámbito de las bibliotecas públicas de Cataluña durante el bienio 2020-2021. Sin duda, el bienio ha estado marcado por la pandemia de la COVID-19 y hemos visto cómo las bibliotecas han tenido que afrontar el cierre de los equipamientos adaptando los servicios y actividades a la nueva situación. Tras estabilizar el sistema, se impulsaron diversas acciones para paliar la carencia de servicio presencial, especialmente en formato virtual, pero también para personas con riesgo de vulnerabilidad. Con la reapertura, pocoa poco, los servicios se van recuperando, con la voluntad de alcanzar los niveles anteriores a la pandemia. A pesar de la situación, la actividad profesional en jornadas, congresos y eventos no ha desaparecido y se ha adaptado a formatos virtuales o híbridos. En estos dos años también se han producido cambios técnicos en procesos como catalogación y cambios de software, y se ha materializado la interfaz de petición de documentos en préstamo interbibliotecario de todas las bibliotecas del Sistema de Lectura Pública de Cataluña. En definitiva, el objetivo del capítulo es mostrar una visión de conjunto de la actividad de las bibliotecas públicas catalanas para reflejar el momento actual y ver tendencias de futuro.
[ca] Aquest és un número especial perquè hi fem una celebració. No commemorem cap efemèride de calendari sinó un esdeveniment clau per a la vida de les dones d'avui, les del món occidental i les de qualsevol món en què circuli la llibertat femenina. En aquest número anunciem la vinguda de l'Era de la Perla i de l'època de les aigües de Tiamat, un temps definitiu de desplaçament simbòlic del patriarcat agònic.

[es] Este es un número especial porque es también una celebración. No conmemoramos una efemérides de calendario sino un acontecimiento clave para la vida de las mujeres de hoy, las del mundo occidental y las de cualquier mundo en el que circule la libertad femenina. En este número anunciamos la llegada de la Era de la Perla y de la época de las aguas de Tiamat, un tiempo definitivo de desplazamiento simbólico del patriarcado agonizante
[ca] Aquest escrit tracta de les dimensions polítiques de les relacions interètniques a Wallmapu, i para atenció als fenòmens de violència i les seves conseqüències en forma de pràctiques de terrorisme d'Estat aplicades sobre el poble maputxe, abans i després de l'esclat social de l'any 2019. Estudia l'abast de les estratègies polítiques del moviment maputxe en l'actual moment constituent i s'interroga sobre els escenaris que es poden obrir (o tancar) davant d'un horitzó lliure determinista que s'entreveu com a la superació d'una contradicció que oposa a una etnoclasse que defensa la construcció jurídica de l'Estat-nació contra pobles que promouen el "despertar" o la "primavera xilena" que hi ha rere la proposta d'una assemblea constituent plurinacional. aliances interètniques; plurinacionalitat; terrorisme d'Estat; autodeterminació

[es] El escrito aborda dimensiones políticas de las relaciones interétnicas en Wallmapu, prestando atención a los fenómenos de violencia y sus consecuencias mediante prácticas de terrorismo de estado sobre el pueblo mapuche, anteriores y posteriores al estallido social del año 2019. Hace alcances sobre las estrategias políticas del movimiento mapuche en el momento constituyente en proceso y se interroga sobre los escenarios que se pueden abrir (o cerrar) ante un horizonte libre determinista que se vislumbra como superación de una contradicción que opone a una etnoclase que defiende la construcción jurídica del estado-nación, ante pueblos que promueven el "despertar" o "la primavera chilena" tras la propuesta de una asamblea constituyente plurinacional.
[ca] El processament computacional de la llengua abraça qualsevol activitat relacionada amb la creació, la gestió i la utilització de tecnologia i de recursos lingüístics. En el pla científic, aquesta activitat és central en disciplines com ara la lingüística de corpus, l'enginyeria lingüística o el processament del llenguatge natural escrit o parlat. En el pla quotidià, s'inclou en un ventall ampli d'aplicacions cada cop més habituals: sistemes automàtics d'atenció telefònica, traducció automàtica, etc. La gran majoria d'aquestes aplicacions requereixen eines i recursos lingüístics específics per a cada llengua. Per a llengües amb un mercat ampli, com l'anglès o el castellà, l'oferta de productes i serveis basats en tecnologia lingüística és variada i habitual. Per al cas de llengües com el català, és més difícil trobar productes i serveis que s'ofereixin ja "de fàbrica" amb aquesta tecnologia. Aquest article presenta una panoràmica de l'estat actual de les tecnologies de la llengua per al català, com també diversos aspectes que avui dia es debaten en el si de la comunitat científica dedicada al processament del llenguatge natural parlat i escrit.

[es] El procesamiento computacional de la lengua abarca cualquier actividad relacionada con la creación, la gestión y la utilización de tecnología y de recursos lingüísticos. En el plano científico, esta actividad es central en disciplinas como la lingüística de corpus, la ingeniería lingüística o el procesamiento del lenguaje natural escrito o hablado. En el plano cotidiano, se incluye en un amplio abanico de aplicaciones cada vez más habituales: sistemas automáticos de atención telefónica, traducción automática, etc. La gran mayoría de estas aplicaciones requieren herramientas y recursos lingüísticos específicos para cada lengua. Para lenguas con un mercado amplio, como el inglés o el castellano, la oferta de productos y servicios basados en tecnología lingüística es variada y habitual. En el caso de lenguas como el catalán, es más difícil encontrar productos y servicios que se ofrezcan ya "de fábrica" con esta tecnología. Este artículo presenta una panorámica del estado actual de las tecnologías de la lengua para el catalán, así como diversos aspectos que hoy en día se debaten en el seno de la comunidad científica dedicada al procesamiento del lenguaje natural hablado y escrito.
[ca] Aquest article se centra en el canvi semàntic melioratiu que l'adjectiu maco ha experimentat des del llatí (*vappa 'va venir desvirtuat, evaporat', fig. 'home inútil, brivall, brètol') fins al castellà actual ('ben semblant', 'ben vestit', entre altres), és a dir, hi ha hagut un canvi de percepció: des de l'olfactòria i gustativa cap a la visual. El marc teòric que s'utilitza per a l'anàlisi és el proporcionat per la semàntica diacrònica de prototips exposada per Geeraerts en la seva obra de 1997, en la qual estableix les bases per a l'estudi de la variació semàntica, i des de la qual és possible explicar la modulació semasiològica que maco ha tingut des de la seva primera aparició en la documentació castellana (1638) amb connotacions pejoratives fins a les melioratives per les quals es va anar optant a partir del segle XVIII. Es demostrarà, d'una banda, que el canvi semàntic obeeix a motivacions d'ordre psicològic i a mecanismes metafòrics i metonímics generats pel saber enciclopèdic dels parlants i el context sociocultural en el qual viuen; i, per un altre, que el nou significat es converteix a partir de la segona meitat del segle XVIII en el prototip de la categoria maco.

[es] Este artículo se centra en el cambio semántico meliorativo que el adjetivo guapo ha experimentado desde el latín (vappa'vino desvirtuado, evaporado', fig. 'hombre inútil, bribón, granuja') hasta el castellano actual ('bien parecido', 'acicalado, bien vestido', entre otros), es decir, ha habido un cambio de percepción: desde la olfativa y gustativa hacia la visual. El marco teórico que se utiliza para el análisis es el proporcionado por la semántica diacrónica de prototipos expuesta por Geeraerts en su obra de 1997, en la que sienta las bases para el estudio de la variación semántica, y desde la que es posible explicar la modulación semasiológica que guapo ha tenido desde su primera aparición en la documentación castellana (1638) con connotaciones peyorativas hasta las meliorativas por las que se fue optando a partir del siglo XVIII. Se demostrará, por un lado, que el cambio semántico obedece a motivaciones de orden psicológico y a mecanismos metafóricos y metonímicos generados por el saber enciclopédico de los hablantes y el contexto sociocultural en el que viven; y, por otro, que el nuevo significado se convierte a partir de la segunda mitad del siglo XVIII en el prototipo de la categoría guapo.
[ca] Entre les creences escatològiques del cristianisme medieval europeu destaca la imatge de l'infern com un monstre amb una enorme gola que engoleix les ànimes dels condemnats. En estreta relació amb aquest tema, de vegades els difunts foren representats sent cuinats en grans calders com a part del seu martiri. Per intentar explicar el perquè d'aquesta iconografia, alguns autors han comparat aquestes imatges amb les referències veterotestamentàries sobre Leviatan i també del She'ol hebreu com un ésser que s'alimenta dels pecadors. Al costat d'aquesta proposta, una altra part dels investigadors ha fet el mateix prenent com a referents diversos éssers híbrids documentats durant l'Antiguitat en diferents tradicions religioses mediterrànies i proper-orientals. En aquest article es posa en relleu que tant les referències hebrees com les de la resta de l'àmbit mediterrani són expressions religioses d'una mateixa idea àmpliament estesa: la mort com a entitat devoradora amb una enorme gola, afegint-se nous exemples iconogràfics anteriors al canvi d'era.

[es] Entre las creencias escatológicas del cristianismo medieval europeo destaca la imagen del infierno como un monstruo de grandes fauces que engulle las almas de los condenados. En estrecha relación con este tema, en ocasiones los difuntos fueron representados siendo cocinados en grandes calderos como parte de su martirio. Para tratar de explicar el porqué de esta iconografía, algunos autores han comparado estas imágenes con las referencias veterotestamentarias acerca de Leviatán y también del She'ol hebreo como ente que se alimenta de los pecadores. Junto a esta propuesta, otra parte de los investigadores ha hecho lo propio tomando como referentes a varios seres híbridos documentados durante la Antigüedad en diferentes tradiciones religiosas mediterráneas y próximo-orientales. En la presente publicación se pone de relieve que tanto las referencias hebreas como las del resto del ámbito mediterráneo son expresiones religiosas de una misma idea ampliamente extendida: la muerte como entidad devoradora de amplias fauces, añadiéndose nuevos ejemplos iconográficos anteriores al cambio de era.