[ca] Hilaire Belloc (1870-1953) va escriure catorze novel·les que reflecteixen el conjunt de costums i creences del període eduardià. Tot i que ell era reconegut per la seva poesia i assajos, cal repassar les seves novel.les atentament de bell nou, ja que són l'instrument que utilitza per explicar les seves idees mitjançant narracions, sovint estranyes i divertides alhora, que d'antuvi foren considerades literatura d'evasió, però que expliquen el seu pensament més clarament que en altres possibles exposicions teòriques. Des del seu punt de vista catòlic punyent Belloc fa referència a la Reforma anglicana i la consegüent plutocràcia emergent, la intromissió de la cultura europea en les institucions angleses, la historiografia Whig (la interpretació que en fan els progressistes liberals), el desig de la gent normal per ascendir socialment i la frustració que sol acompanyar l'intent. Belloc analitza la nostra relació amb els diners: com els guanyem, en què els invertim i quines són les nostres prioritats econòmiques. És sagaç i albira el paper emergent de la dona i com s'ho fa per arribar als primers llocs de poder, encara que Belloc sovint presenta imatges estereotipades de la dona. La tesi intenta descobrir les capes ocultes, plenament significatives, que rauen en les novel·les humorístiques d'en Belloc i la seva aplicació a formes actuals de pensament i conducta. En la seva tasca de novel·lista Belloc s'esforça per descriure les passions humanes i la nostra follia. Malgrat que les seves novel·les foren escrites des del 1904 al 1932, les opinions sobre els seus contemporanis són vigents avui dia, perquè la natura humana és la mateixa que aleshores i mai no canvia, com tampoc ho fa la nostra ambició i afany de domini.

[es] Hilaire Belloc (1870-1953) escribió catorce novelas que reflejan el conjunto de costumbres y creencias de la época eduardiana. Aunque es conocido sobre todo por su poesía y ensayos, sus novelas merecen ser revisadas atentamente puesto que expresan la densidad ideológica de Belloc a través de narraciones divertidas, incluso extrañas, a las que inicialmente se etiquetó como literatura de evasión. Sin embargo estas novelas contribuyen a expresar su esfera de pensamiento de forma más clara que en otros teóricamente posibles tratados académicos. Desde su punto de vista inequívocamente católico Belloc introduce temas como la Reforma anglicana y la plutocracia que inmediatamente se originó como nueva clase emergente, la influencia de la cultura europea en las instituciones inglesas, la interpretación Whig de la historia (historiografía 'oficial' que elaboran los liberales a partir del siglo XVIII) y el deseo irrefrenable del ciudadano de a pie por ascender en la escala social, con la frustración que suele acompañarlo. Con su característica vena humorística y mirada satírica, Belloc va analizando nuestras obsesiones pecuniarias: cómo ganamos dinero, en qué lo invertimos y cuáles son nuestras prioridades económicas. Su sagacidad le lleva a vislumbrar el papel de la mujer, cada día más preponderante, y de qué manera accede a los máximos puestos de decisión, si bien a menudo ofrece imágenes femeninas estereotipadas. La tesis intenta desentrañar las capas de significación ocultas en las novelas humorísticas de Belloc y extrapolarlas al pensamiento y conducta contemporáneos. Con su habitual perspicacia Belloc se esfuerza en describir las pasiones humanas. Pone el espejo frente a nuestra insensatez. Aunque sus obras de ficción abarcan el período que va de 1904 a 1932, las observaciones que realiza sobre sus coetáneos siguen vigentes en la sociedad actual, puesto que la naturaleza humana no cambia básicamente, ni tampoco nuestra ambición y afán de dominio.