[ca] La presència de fluxos irregulars al nostre sistema circulatori poden contribuir al desenvolupament de malalties cardiovasculars, que representen una important amenaça per a la salut humana. No obstant això, els fluxos cardiovasculars són extremadament difícils de modelar a causa de la multitud de paràmetres que hi influeixen. Per això, es fan servir models simplificats que només tenen en compte algunes de les seves característiques. D'aquesta manera, aquesta tesi pretén analitzar l'efecte de la curvatura i la pulsació en \textit{pipes} lleugerament corbades en un rang de nombre de Reynolds entre $1000 \leq Re \leq 3000$. Tres malles de \textit{pipes} amb curvatures variables s'han dissenyat utilitzant \textit{GMSH} per a les simulacions posteriors amb el programa \textit{Nek5000}. Per a un flux no pulsàtil, s'ha observat una fase transitòria que progressa fins a un estat estacionari final. Això evidencia que la curvatura i l'augment abrupte del nombre de Reynolds són insuficients per desencadenar turbulència, fins i tot a $Re = 3000$. No obstant això, pel cas de màxim $Re$ i màxima curvatura, la secció corbada actua com a amplificador de pertorbacions, conduint a un estat més susceptible a desencadenar turbulències. A més, per a diferents valors de Re, l'estructura de l'estat estacionari és diferent. D'altra banda, es va avaluar una pulsació caracteritzada per $\mathrm{Wo} = 12$ i $A = 1$ a la configuració de més curvatura. Per a $Re_{mean} = 1000$, la pulsació va introduir lleugeres fluctuacions en el comportament del flux, i per a Re_{mean} = 2000, el flux va passar a un estat totalment turbulent. Per tant, la presència d'un flux pulsatiu actua com a font de transició a turbulència. Els resultats daquesta tesi tenen el potencial de contribuir a una comprensió més profunda de la dinàmica de fluids en la transició a turbulència en pipes corbes.

[es] La presencia de flujos irregulares en nuestro sistema circulatorio pueden contribuir al desarrollo de enfermedades cardiovasculares, que representan una importante amenaza para la salud humana. Sin embargo, los flujos cardiovasculares son extremadamente difíciles de modelar debido a la multitud de parámetros que influyen en ellos. Por ello, se emplean modelos simplificados que sólo tienen en cuenta algunas de sus características. De este modo, esta tesis pretende analizar el efecto de la curvatura y la pulsación en \textit{pipes} ligeramente curvadas en un rango de número de Reynolds entre $1000 \leq Re \leq 3000$. Tres mallas de \textit{pipes} con curvaturas variables se han diseñado utilizando \textit{GMSH} para las posteriores simulaciones con el software \textit{Nek5000}. Para un flujo no pulsátil, se ha observado una fase transitoria que progresa hasta un estado estacionario final. Esto evidencia que la curvatura y el aumento abrupto del número de Reynolds son insuficientes para desencadenar turbulencia, incluso a $Re = 3000$. Sin embargo, a mayor $Re$ y curvatura, la sección curvada actúa como amplificador de perturbaciones, conduciendo a un estado más susceptible a desencadenar turbulencias. Además, para distintos valores de $Re$, la estructura del estado estacionario es diferente. Por otra parte, se evaluó una pulsación de $\mathrm{Wo} = 12$ y $A = 1$ en la configuración de mayor curvatura. Para $Re_{mean} = 1000$, la pulsación introdujo ligeras fluctuaciones en el comportamiento del flujo, y para $Re_{mean} = 2000$, el flujo pasó a un estado totalmente turbulento. Por lo tanto, la presencia de un flujo pulsátil actúa como fuente de transición a turbulencia. Los resultados de esta tesis tienen el potencial de contribuir a una comprensión más profunda de la dinámica de fluidos en la transición a turbulencia en \textit{pipes} curvas.