[ca] Cada vegada es dóna més importància al verd urbà i alhora s'exigeix sostenibilitat en les aportacions d'aigua, nutrients i tasques de manteniment. Les gespes, i recentment els prats, són un component important d'aquests espais. En els períodes de sequera en el clima Mediterrani cal restringir-ne el reg a favor d'usos prioritaris. Aquesta restricció es realitza en base a optimitzar l'ús de l'aigua i a l'aplicació d'aigües no convencionals com del freàtic, pluvials, regenerades, etc. Els objectius d'aquesta tesi se centren en avaluar l'eficiència en l'ús de l'aigua de diferents gespes i la resposta al reg amb aigua regenerada. A més, provar metodologies per analitzar-ne la qualitat ornamental a diferents escales. Finalment, estudiar les possibles relacions de competència, al·lelopatia i facilitació, en combinacions gramínia/lleguminosa que trobem en prats.Els mètodes de base ecofisiològica a nivell de fulla són precisos però llargs i tediosos, que els fa no recomanables pel seguiment de la qualitat de la gespa. L'ús d'escales de qualificació visual de gespes està molt estès, però té una base subjectiva, per això s'està incorporant l'espectroradiometria i la fotografia digital. La primera és una tècnica clàssica, però s'estan adaptant sensors portàtils, aptes per a la gestió. La segona, amb el desenvolupament de programes informàtics, es senzilla i de baix cost que la fa idònia tant per la recerca i millora de varietats com per a gestors d'espais verds; i és un punt important de la present tesis, que ha generat un sistema objectiu, fiable, reproduïble i barat per avaluar in situ i en temps real la qualitat de la vegetació, referent a la biomassa, nutrició i estat hídric.Dels resultats obtinguts es conclou que a l'estiu és necessari com a mínim un 60% de l'evapotranspiració de referència, ETo. Mentre que a la tardor - hivern es podria reduir el reg al 40 % de la ETo per garantir la qualitat. El reg amb aigua regenerada de salinitat superior a 4 dS m-1 disminueix la qualitat de la gespa. Sobretot la formada per espècies del tipus fotosintètic C3 en sòl argilós però en sòls sorrencs són viables. Les pluges de tardor afavoreixen el rentat de sals de la zona radicular. Les relacions entre espècies mostren com Lotus tenuis es va desenvolupar millor sense la presència de Cynodon dactylon perquè n'ocupava l'espai subterrani del test. Els efectes de la competència subterrània eren més importants si hi havia competència aèria. Els extractes de fulles seques, germinats i la presència de llavors de C. dactylon en el medi de cultiu no van tenir efecte en la germinació en les concentracions provades. Determinats extractes de C. dactylon van estimular el desenvolupament de les plàntules. Les llavors de C. dactylon van disminuir el desenvolupament de la part aèria de plàntules de L. corniculatus.

[es] Cada vez se da más importancia al verde urbano y al mismo tiempo se exige sostenibilidad en los aportes de agua, nutrientes y tareas de mantenimiento. Los céspedes, y recientemente los prados, son un componente importante de estos espacios. En los períodos de sequía en clima mediterráneo se debe restringir el riego a favor de usos prioritarios. Esta restricción se realiza en base a optimizar su uso y a la aplicación de aguas no convencionales, como del freático, pluviales, regeneradas, etc. Los objetivos de esta tesis se centran en evaluar la eficiencia en el uso del agua de distintas especies de césped y su respuesta al riego con agua regenerada. Además, probar metodologías para analizar su cualidad ornamental a distintas escalas. Finalmente, estudiar las posibles relaciones de competencia, alelopatía y facilitación en combinaciones gramínea/leguminosa que encontramos en prados.Los métodos de base ecofisilógica a nivel de hoja son precisos pero largos y tediosos, lo que no los hace recomendables para el seguimiento de la cualidad del césped. El uso de escaleras de calificación visual de céspedes está muy extendido, pero tiene una base subjetiva. Recientemente se está incorporando la espectroradiometría y la fotografía digital para los análisis de césped. La primera es una técnica clásica pero se están adaptando sensores portátiles para poderse utilizar en espacios verdes. La segunda, con el desarrollo de programas informáticos aporta sencillez y bajo coste, que posibilita su idoneidad para la investigación y mejora de variedades como para gestores de espacios verdes; y es un punto importante de la presente tesis, que ha generado un sistema objetivo, fiable, reproducible y económico para evaluar in situ y en tiempo real la cualidad de la vegetación, referente a la biomasa, nutrición y estado hídrico. De los resultados obtenidos se concluye que en verano es necesario como mínimo un 60% de la evapotranspiración de referencia, ETo. Mientras que en otoño - invierno se podía reducir el riego al 40 % de la ETo para garantizar la calidad. El riego con agua regenerada de salinidad superior a 4 dS m-1 disminuye la calidad del césped, sobretodo la formada por especies del tipo fotosintético C3 en suelo arcilloso y en suelo arenoso son viables. Las lluvias otoñales favorecen el lavado de sales en la zona radicular. Las relaciones entre especies muestran como Lotus tenuis se desarrolló mejor sin la presencia de Cynodon dactylon, porque la gramínea ocupaba el espacio subterráneo de la maceta. Los efectos de la competencia subterránea eran más importantes si había competencia aérea. Los extractos de hojas secas, germinados y la presencia de semillas de C. dactylon en el medio de cultivo no tuvieron efecto en la germinación, en las concentraciones probadas. Determinados extractos de C. dactylon estimularon el desarrollo de las plántulas. Las semillas de C. dactylon disminuyeron el desarrollo de la parte aérea de plántulas de L. corniculatus.