[ca] Barcelona no ha estat aliena als fenòmens de segregació urbana, fins i tot la posada en marxa de les seves primeres reformes a la fi de la S. XIX van comportar el desplaçament de classes socials menys afavorides a causa de l'encariment de el cost de vida a les zones intervingudes. Aquestes dinàmiques han donat lloc a processos de gentrificació, que si bé es configuren com un fenomen: estructural, permanent i general de les ciutats, no queden exempts de trets particulars que defineixen una realitat pròpia. Així, des de la seva gran transformació per a les Olimpíades de l'92 fins al context actual, Barcelona ha aconseguit posicionar-se com a ciutat global, on la seva creixent activitat turística representa una de les principals dimensions dels processos de gentrificació.Aquest increment exponencial de turistes - població flotant cada vegada més present en el quotidià de la ciutat - ha impactat el teixit residencial al demanar més allotjaments turístics, esdevenint en l'alça el valor de l'habitatge i en l'aparició d'habitatges d'ús turístic (HUT s per les sigles en català). A això se suma, l'impacte en el seu entorn que ha transformat l'estructura de el teixit comercial; caracteritzada pel seu model de proximitat, forçant la seva adaptació al perfil i exigències dels nous consumidors, a causa de la rendibilitat que representa i deixant en segon pla les necessitats dels residents. Això, es reflecteix en la figura dels mercats d'alimentació, la vigència regida per les seves possibilitats de reinvenció, ha de contemplar la seva doble dimensió "econòmica - social", disputant el pes entre els seus rols d'activitat comercial i equipament públic.En aquest context, es planteja l'estudi de les repercussions en l'estructura urbana de la ciutat, puntualitzant sobre els impactes en el teixit residencial i en el teixit comercial, com efectes derivats dels processos de gentrificació desenvolupats en el marc d'una intensa activitat turística . Així mateix, aquesta realitat complexa tendeix a polaritzar encara més, si es manifesta en una "Barcelona de dues velocitats"; remetent-nos a la divergència en les trajectòries que experimenta el comportament socioeconòmic dels seus barris, acreixent les desigualtats entre els seus habitants i vivint en una constant competència entre residents i turistes.Es desenvoluparà una metodologia d'anàlisi quantitativa a partir de dades obtingudes en estudis previs i documents oficials de l'Ajuntament (informes, censos, webs). Considerant dos indicadors; el 1er: referit a el canvi d'ús de el teixit residencial expressat a través del registre d'habitatges d'ús turístic (HUT s) en els barris de l'àmbit municipal i el 2on: relacionat a la dinàmica de el teixit comercial respecte a les intervencions executades en els mercats de alimentació i el nombre d'establiments en actiu. Vinculant tot això a el nivell de renda familiar disponible (NRFD) dels residents, a fi d'establir la incidència de la capacitat de despesa de la població.Els resultats permeten apreciar una relació entre l'evolució a l'interior dels mercats d'alimentació; expressat en nombre d'establiments, en funció a el teixit residencial dels barris que els alberguen. Al seu torn, aquesta evolució es pot vincular amb una de les principals conseqüències de la gentrificació: la presència HUT s, que impacta en els usos tradicionals. Es destaca que els HUT 's troben una convivència suportable en barris consolidats com el cas de la Dreta de l'Eixample; el qual posseeix una població majoritàriament benestant, així com un elevat índex de les activitats terciàries, permetent un entorn idoni perquè aquests comerços puguin desenvolupar la seva doble dimensió: innovant com a activitat comercial i com a servei públic que atén les necessitats de la comunitat.Finalment, el present estudi no només s'ha remès a una revisió teòrica i descriptiva sobre els processos de gentrificació a Barcelona, sinó que aposta per analitzar-los a través d'indicadors i els interrelaciona, amb l'objectiu de tenir una visió conjunta dels seus efectes concatenats a el marc d'una ciutat on cada vegada són més perceptibles les diferències socioeconòmiques de la població.

[en] Barcelona has not been oblivious to the phenomena of urban segregation, even the implementation of its first reforms at the end of the 19th century led to the displacement of less favored social classes due to the rising cost of living in the intervened areas. These dynamics have given rise to gentrification processes, which although they are configured as a phenomenon: structural, permanent and general of cities, they are not exempt from particular features that define their own reality. Thus, from its great transformation for the 92 Olympics to the current context, Barcelona has managed to position itself as a global city, where its growing tourist activity represents one of the main dimensions of the gentrification processes.This exponential increase in tourists - a floating population that is increasingly present in the daily life of the city - has impacted the residential fabric by demanding more tourist accommodation, becoming the rise in the value of housing and the appearance of housing for tourist use (HUT's by its acronym in Catalan). In addition, the impact on its environment that has transformed the structure of the commercial fabric; characterized by its proximity model, forcing its adaptation to the profile and demands of new consumers, due to the profitability it represents and leaving the needs of residents in the background. This is reflected in the figure of the food markets, whose validity is governed by its possibilities of reinvention, must contemplate its double dimension "economic - social", disputing the weight between its roles of commercial activity and public equipment.In this context, the study of the repercussions on the urban structure of the city, pointing out the impacts on the residential fabric and the commercial fabric, as effects derived from the gentrification processes developed within the framework of an intense tourist activity. Likewise, this complex reality tends to polarize even more, if it manifests itself in a "two-speed Barcelona"; referring to the divergence in the trajectories that the socioeconomic behavior of its neighborhoods experiences, increasing the inequalities between its inhabitants and living in a constant competition between residents and tourists.A quantitative analysis methodology will be developed based on data obtained in previous studies and official documents of the City Council (reports, censuses, websites). Considering two indicators; the 1st: referred to the change in the use of the residential fabric expressed through the registry of dwellings for tourist use (HUT's) in the neighborhoods of the municipal area and the 2nd: related to the dynamics of the commercial fabric with respect to the interventions executed in the markets Food and the number of active establishments. Linking all this to the level of available family income (NRFD) of the residents, in order to establish the incidence of the population's spending capacity.The results show a relationship between the evolution within the food markets; expressed in number of establishments, depending on the residential fabric of the neighborhoods that house them. In turn, this evolution can be linked to one of the main consequences of gentrification: the presence of HUT's, which impacts traditional uses. It should be noted that HUT's find a bearable coexistence in consolidated neighborhoods such as the Dreta de l'Eixample; which has a mostly well-stocked population, as well as a high rate of tertiary activities, allowing an ideal environment for these businesses to develop their double dimension: innovating as a commercial activity and as a public service that meets the needs of the community.Finally, the present study has not only referred to a theoretical and descriptive review of gentrification processes in Barcelona, but also focuses on analyzing them through indicators and interrelates them, with the aim of having a joint vision of their effects concatenated in the framework of a city where the socioeconomic differences of its population are increasingly noticeable.