BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] L'orientació acadèmica i professional té nombroses limitacions dins del sistema educatiu i, tot i ser un dret dels estudiants dins la legislació espanyola, són diverses les millores que caldria fer per poder garantir la seva eficàcia. En aquesta investigació es presenta una anàlisi de la relació que existeix entre la percepció de l'alumnat sobre l'orientació acadèmica i professional rebuda en els seus respectius centres educatius i la selecció del itinerari un cop finalitzats els seus estudis de batxillerat. Amb una mostra de 540 individus, els resultats permeten confirmar que sols el 38.3% dels alumnes entrevistats consideren útil l'orientació rebuda, mentre que la resta dels entrevistats o bé no han rebut orientació o bé tenen una percepció negativa de la mateixa. Independentment d'això, un gran percentatge dels alumnes decideix l'itinerari que desitjaria cursar al finalitzar els seus estudis de batxillerat, fet que suposa un problema al no comptar amb la correcta informació que els centres educatius haurien d'haver proporcionat.

[es] La orientación académico-profesional cuenta con numerosas limitaciones dentro del sistema educativo y, a pesar de ser un derecho de los estudiantes dentro de la legislación española, varias son las mejoras que deberían realizarse en la actualidad para garantizar su eficacia. En esta investigación se presenta un análisis de la relación que existe entre la percepción del alumnado acerca de la orientación académico-profesional recibida en sus centros educativos y la selección del itinerario tras finalizar sus estudios de Bachillerato. Con una muestra de 540 sujetos, los resultados permiten confirmar que solo el 38.3% de los alumnos entrevistados percibe la orientación recibida como útil, siendo el resto de alumnos que o bien no han recibido orientación o tienen una percepción negativa de la misma. Independientemente de ello, un gran porcentaje de alumnos decide el itinerario que desearía cursar al finalizar sus estudios en Bachillerato, lo cual supone un problema al no contar con la correcta información que los centros educativos deberían proporcionarles.
[ca] En aquest article es presenta un protocol per a la realització de l'anàlisi contrastiva segmental, mètode d'investigació en adquisició i aprenentatge de segones llengües que permet formular hipòtesis sobre la interllengua dels aprenents. En primer lloc, s'explica el paper de la lingüística contrastiva i la importància de la competència fònica en l'aprenentatge de segones llengües. En segon lloc, es descriu un protocol que consta de quatre fases. En la primera i la segona fase, respectivament, es proposa un model per d'escriure i contrastar els sistemes fonològics de la llengua meta i de la llengua materna de l'aprenent. La tercera fase correspon a la formulació d'hipòtesis de treball derivades de l'anàlisi contrastiva i la quarta, a la verificació empírica d'aquestes hipòtesis.

[es] En este artículo se presenta un protocolo para la realización del análisis contrastivo segmental, método de investigación en adquisición y aprendizaje de segundas lenguas que permite formular hipótesis sobre la interlengua de los aprendientes. En primer lugar, se explica el papel de la lingüística contrastiva y la relevancia de la competencia fónica en el aprendizaje de segundas lenguas. En segundo lugar, se describe un protocolo compuesto de cuatro fases. En la primera y en la segunda fase, respectivamente, se propone un modelo para la descripción y el contraste de los sistemas fonológicos de la lengua meta y de la lengua materna del aprendiente. La tercera fase corresponde a la formulación de hipótesis de trabajo derivadas del análisis contrastivo, y la cuarta, a la verificación empírica de las mismas.
[ca] El cas del nen anglès Charlie Gard ha generat lectures i presa de posicions no només en l'àmbit científic i mèdic, sinó també en l'opinió pública. El debat en els mitjans, en lloc de ser una discussió clínica i ètica de les qüestions morals en joc i els processos de presa de decisions, ha esdevingut una estèril confrontació ideològica de principis que ni s'entenen ni es descriuen de manera efectiva. Les qüestions ètiques, clíniques i legals en aquest cas són moltes: el concepte de vida digna de ser viscuda, el dret a no sofrir, la distribució de recursos, la presa de decisions clíniques i ètiques, la planificació anticipada de les cures, els tractaments experimentals no autoritzats al final de la vida, el concepte de millor interès del nen, la futilitat dels tractaments, les cures pal·liatives, el dret a l'esperança, la vulnerabilitat i l'autodeterminació. Lluny d'esgotar la complexitat dels temes en joc, l'objectiu principal de l'article és proposar una revisió d'alguns dels problemes ètics i clínics esmentats, començant amb la història legal de Charlie i suggerint algunes reflexions crítiques sobre aquest tema.

[es] El caso del niño inglés Charlie Gard ha generado lecturas y toma de posiciones no sólo en el ámbito científico y médico, sino también en la opinión pública. El debate en los medios, en lugar de ser una discusión clínica y ética de las cuestiones morales en juego y los procesos de toma de decisiones, se ha convertido en una estéril confrontación ideológica de principios que no se entienden ni describen de manera efectiva. Los asuntos éticos, clínicos y legales en este caso son muchos: el concepto de vida digna de ser vivida, el derecho a no sufrir, la distribución de recursos, la toma de decisiones clínicas y éticas, la planificación anticipada del cuidado, los tratamientos experimentales no autorizados al final de la vida, el concepto de mejor interés del niño, la futilidad de los tratamientos, los cuidados paliativos, el derecho a la esperanza, la vulnerabilidad y la autodeterminación. Lejos de agotar la complejidad de los temas en juego, el objetivo principal del artículo es proponer una revisión de algunos de los problemas éticos y clínicos mencionados, comenzando con la historia legal de Charlie y sugiriendo algunas reflexiones críticas al respecto.
[ca] En aquest article ens proposem demostrar que la història del català del segle XVI ençà està caracteritzada per tres fenòmens sense els quals no podem entendre tampoc la situació actual: reculada en els usos socials de la llengua, baixa cohesió de la comunitat lingüística, i augment de la variació interna i les interferències. Aquestes tres constants, però, s'han corregit en part des de finals del XIX, segons l'àmbit i el territori. Al nostre parer, allò que singularitza el català entre les llengües europees és aquesta combinació paradoxal de reculades i recuperacions durant l'edat contemporània.

[es] En este artículo nos proponemos demostrar que la historia del catalán desde el s. XVI hasta hoy se caracteriza por tres fenómenos sin los cuales no podemos entender tampoco la situación actual de esta lengua: retroceso en los usos sociales, baja cohesión de la comunidad lingüística, y aumento de la variación interna y las interferencias. Aun así, estas tres constantes se han corregido en parte desde finales del XIX, según el ámbito y el territorio. Desde nuestro punto de vista, lo que singulariza el catalán entre las lenguas europeas es esta combinación paradójica de retrocesos y recuperaciones durante la edad contemporánea.
[ca] A partir de l'anàlisi longitudinal del metabolisme social, l'estudi de la teoria de la conflictivitat socioambiental i una àmplia revisió de documents tècnics, científics i estadístics, l'article mostra com, entre 1950 i 2017, la producció bananera a la regió Atlàntic/Carib de Costa Rica va provocar el sorgiment de conflictes socioambientals per causa de l'abocament de residus de plaguicides que van contaminar l'ambient, de l'exclusió la població local de l'explotació de la natura i del greu perjudici contra la salut pública. Aquesta manera d'actuar de l'empresa bananera va ser interpretada per la població local com un atemptat contra la seva subsistència, la qual cosa va provocar-ne la mobilització per exigir a l'Estat el control de l'impacte ambiental del monocultiu.

[es] A partir del análisis longitudinal del metabolismo social, el estudio de la teoría de la conflictividad socio-ambiental y una amplia revisión de documentos técnicos, científicos y estadísticos, el artículo muestra cómo entre 1950 y el 2017 la producción bananera en la región Atlántico/Caribe de Costa Rica provocó el surgimiento de conflictos socio-ambientales, al excretar residuos de plaguicidas que contaminaron el ambiente, excluir a la población local de la explotación de la naturaleza y dañar severamente la salud pública. Este actuar de la empresa bananera fue interpretado por la población local como un atentado contra su subsistencia, lo que provocó su movilización para exigir al Estado el control del impacto ambiental del monocultivo.
[ca] La literatura i les arts plàstiques són dues eines útils per a desenvolupar la capacitat lectora i visual de l'alumnat a partir de creacions pròpies i/o alienes. Des d'aquesta premissa, existeix una cerca i implementació de metodologies que afavoreixin la motivació i, des d'aquí, el progrés de la comprensió lectora i visual tot donant cabuda a l'expressió pròpia de les emocions. A través de metodologies interdisciplinàries, s'implementa en l'alumnat d'altes capacitats un projecte que connecta art, matemàtiques i literatura. Aquesta recerca ofereix un treball interdisciplinari, en etapes de Tercer Cicle d'Educació Primària, on l'àlbum il·lustrat és l'eina per a treballar la comprensió i les emocions. Tal i com es demostra l'alumnat ha estat capaç de llegir i desxifrar codis a través del llenguatge artístic, lingüístic i matemàtic i, al seu torn, li ha servit com a llenguatges útils per a expressar les seves pròpies emocions, i en aquest cas en particular les seves pors.

[es] La literatura y las artes plásticas son dos herramientas útiles para desarrollar la capacidad lectora y visual del alumnado a partir de creaciones propias y/o ajenas. Desde esta premisa, existe una búsqueda e implementación de metodologías que favorezcan la motivación y, desde aquí, el progreso de la comprensión lectora y visual dando cabida a la expresión propia de las emociones. A través de metodologías interdisciplinares, se implementa en el alumnado de altas capacidades un proyecto que conecta arte, matemáticas y literatura. Esta investigación ofrece un trabajo interdisciplinar, en etapas de Tercer Ciclo de Educación Primaria, donde el álbum ilustrado es la herramienta para trabajar la comprensión y las emociones. Como se demuestra el alumnado ha sido capaz de leer y descifrar códigos a través del lenguaje artístico, lingüístico y matemático y, a su vez, le ha servido como lenguajes útiles para expresar sus propias emociones, y en este caso en particular sus miedos.
[ca] L'arqueologia és una eina de gran utilitat en l'ensenyament de les Ciències Socials, ja que aporta recursos per implementar la perspectiva crítica, la cultura científica i desenvolupa consciència sobre la protecció patrimonial. Però, per poder treballar-hi de manera efectiva, és indispensable fer una valoració prèvia de les concepcions errònies que l'alumnat pugui tenir al seu voltant. Aquest és l'enfocament i la justificació del present treball, que recull com un grup d'alumnes de 1r d'ESO d'un institut del País Basc percep l'arqueologia. Les dades analitzades reflecteixen que l'alumnat té interès i certs coneixements sobre l'arqueologia. No obstant això, també es constata la prevalença de concepcions errònies arquetípiques sobre la disciplina i sobre les persones que hi treballen.

[es] La arqueología es una herramienta de gran utilidad en la enseñanza de las Ciencias Sociales, ya que aporta recursos para implementarla perspectiva crítica, la cultura científica y desarrolla conciencia acerca de la protección patrimonial. Pero, para poder trabajar con ella de manera efectiva, es indispensable realizar una valoración previa de aquellas concepciones erróneas que el alumnado pueda tener entorno a la misma. Este es el enfoque y justificación del presente trabajo que recoge cómo un grupo de alumno/as de 1°de la ESO de un instituto de Bilbao percibe la arqueología. Los datos analizados reflejan que el alumnado tiene interés y ciertos conocimientos en torno a la arqueología. Sin embargo, también se constata la prevalencia de concepciones erróneas arquetípicas en torno a la disciplina y a las personas que en ella trabajan.
[ca] Després d'un ardu treball d'investigació, rescat i recopilació, la cineasta xilena Tiziana Panizza va construir un arxiu conformat per 32 documentals de diferents països que van ser realitzats a l'illa de Pasqua entre 1933 i 1970. En aquestes filmacions hi ha imatges dels moai, les característiques escultures de pedra de la cultura rapanui, però amb prou feines apareixen els seus habitants, que durant més de 60 anys van ser confinats a un sector del territori i se'ls va impedir circular o abandonar la seva pròpia terra. El documental Tierra Sola (2017) explica aquesta història de subjecció tot establint vincles entre fragments dels documentals, testimonis de gent gran i el registre observacional de l'única presó que existeix avui a l'illa. Aquest article analitza les maneres en què la pel·lícula de Panizza construeix i deconstrueix l'arxiu fílmic, mitjançant una operació de muntatge que posa en evidència el caràcter colonial de la mirada etnogràfica, així com recupera la dimensió afectiva de l'arxiu i l'estatut expressiu dels seus documents, reorganitzant una escena de memòria que inclou les dimensions visuals, aurals i texturals de la cultura.

[es] Luego de un arduo trabajo de investigación, rescate y recopilación, la cineasta chilena Tiziana Panizza construyó un archivo conformado por treinta y dos documentales de distintos países que fueron realizados en la Isla de Pascua entre 1933 y 1970. En estas filmaciones hay imágenes de los moai, las características esculturas de piedra de la cultura rapanui, pero apenas aparecen sus habitantes, quienes durante más de sesenta años fueron confinados a un sector del territorio y se les impidió circular o abandonar su propia tierra. El documental Tierra Sola (2017) cuenta esa historia de sujeción estableciendo vínculos entre fragmentos de los documentales, testimonios de ancianos y el registro observacional de la única prisión que existe hoy en la isla. Este artículo analiza los modos en que el documental construye y deconstruye el archivo fílmico, mediante una operación de montaje que pone en evidencia el carácter colonial de la mirada etnográfica, así como recupera la dimensión afectiva del archivo y el estatuto expresivo de sus documentos, reorganizando una escena de memoria que incluye las dimensiones visuales, aurales y texturales de la cultura.
[ca] L'article analitza la càrrega de treball autònom de l'estudiant en algunes assignatures dels estudis universitaris de les arts. Aquest aspecte constitueix la faceta més dificultosa i controvertida del sistema europeu de transferència i acumulació de crèdits, i en conseqüència, la raó principal que recomana la verificació regular del seu ajust en les noves titulacions. Després de passar succinta revista a la naturalesa del crèdit europeu i a la problemàtica que afecta el càlcul de les hores d'aquest treball autònom, es proposa un procediment d'estimació basat en les activitats realitzades per l'alumne en el marc de dos models de carpeta d'aprenentatge. La càrrega de treball total de l'estudiant en l'assignatura seria així el producte d'afegir, a l'estimació anterior, les hores dedicades als altres blocs recollits inicialment en el programa: el treball a l'aula i les activitats d'aprenentatge guiades.

[es] El artículo analiza la carga de trabajo autónomo del estudiante en algunas asignaturas de los estudios universitarios de las artes. Este aspecto constituye la faceta más dificultosa y controvertida del sistema europeo de transferencia y acumulación de créditos, y por consiguiente, la razón principal que recomienda la verificación regular de su ajuste en las nuevas titulaciones. Tras pasar sucinta revista a la naturaleza del crédito europeo y a la problemática que afecta al cálculo de las horas de dicho trabajo autónomo, se propone un procedimiento de estimación basado en las actividades realizadas por el alumno en el marco de dos modelos de carpeta de aprendizaje. La carga de trabajo total del estudiante en la asignatura sería así el producto de añadir, a la estimación anterior, las horas dedicadas a los otros bloques recogidos inicialmente en el programa: el trabajo en el aula y las actividades de aprendizaje guiadas.
[ca] En aquest treball plantegem la conveniència de desenvolupar les competències relacionades amb l'Educació STEAM mitjançant contextos rics que afavoreixin l'aprenentatge. Concretament, mostrem com l'ús de problemes relacionats amb l'enginyeria, adaptats a les edats de nens i nenes d'Educació Infantil (4 i 5 anys), i plantejats des de l'enfocament de l'Educació Matemàtica Realista, afavoreix el desenvolupament, entre altres coses, de la competència matemàtica, permetent treballar els estàndards de contingut i els estàndards de processos matemàtics, cosa que afavoreix un aprenentatge més significatiu.

[es] En este trabajo planteamos la conveniencia de desarrollar las competencias relacionadas con la Educación STEAM (CTIAM, en castellano) por medio de contextos ricos que favorezcan el aprendizaje. En particular, mostramos cómo el uso de problemas relacionados con la ingeniería, adaptados a las edades de niños y niñas de educación infantil (4 y 5 años), y planteados desde el enfoque de la Educación Matemática Realista, favorece el desarrollo, entre otras cosas, de la competencia matemática, permitiendo trabajar no solo los estándares de contenido sino también los estándares de procesos matemáticos, lo que da lugar a un aprendizaje más significativo.
[ca] Perú és un dels països en els quals l'embaràs no desitjat en nenes i adolescents producte de violació sexual és més freqüent. Al març de l'any 2023, la Cort Suprema de Justícia va confirmar la constitucionalitat de la Guia Tècnica del Ministeri de Salut del Perú per a interrupció voluntària per indicació terapèutica de l'embaràs menor de 22 setmanes, aplicable a qualsevol nena o adolescent víctima de violació sexual amb un embaràs no desitjat, prèvia aprovació d'una junta mèdica. No obstant això, la realitat ha demostrat ser diferent i la falta d'accés a l'avortament legal continua sent un problema per a les nenes i adolescents que necessiten d'això. En aquest context, l'Enfocament de Drets Humans del Pacient (EDHP) pot oferir un marc teòric per al debat bioètic i la solució de problemes clínics sota la inclusió de drets humans i principis com la presa de decisions compartides i la dignitat humana, buscant una cura centrada en la persona. L'objectiu d'aquest article és identificar barreres a la cura de salut oportuna i respectuosa en casos d'avortament terapèutic en nenes i adolescents amb embarassos no desitjats per violació sexual al Perú i brindar solucions a aquestes sota l'Enfocament de Drets Humans del Pacient (EDHP).

[es] Perú es uno de los países en los que el embarazo no deseado en niñas y adolescentes producto de violación sexual es más frecuente. En marzo del año 2023, la Corte Suprema de Justicia confirmó la constitucionalidad de la Guía Técnica del Ministerio de Salud de Perú para interrupción voluntaria por indicación terapéutica del embarazo menor de 22 semanas, aplicable a cualquier niña o adolescente víctima de violación sexual con un embarazo no deseado, previa aprobación de una junta médica. Sin embargo, la realidad ha demostrado ser distinta y la falta de acceso al aborto legal sigue siendo un problema para las niñas y adolescentes que necesitan de ello. En este contexto, el Enfoque de Derechos Humanos del Paciente (EDHP) puede ofrecer un marco teórico para el debate bioético y la solución de problemas clínicos bajo la inclusión de derechos humanos y principios como la toma de decisiones compartidas y la dignidad humana, buscando un cuidado centrado en la persona. El objetivo de este artículo es identificar barreras al cuidado de salud oportuno y respetuoso en casos de aborto terapéutico en niñas y adolescentes con embarazos no deseados por violación sexual en Perú y brindar soluciones a éstas bajo el Enfoque de Derechos Humanos del Paciente (EDHP).
[ca] Entre 2021 i 2023 es van publicar, a l'Argentina, una sèrie d'assajos que van tenir per objecte repensar la temporalitat de les "avantguardes", des d'interrogants suscitats per l'art i la cultura contemporànies. Qué será la vanguardia. Utopías y nostalgias en la literatura contemporánea (Premat, 2021); La vanguardia permanente (Kohan, 2021), Lo que sobra (Tabarovsky, 2023) i El surrealismo rosa de hoy (Villanueva, 2021) interroguen els desafiaments i insistències que el terme en qüestió no deixa d'ostentar, i en aquest sentit reflexionen sobre els problemes categorials i historiogràfics que la noció "avantguarda" suscita encara avui. Les hipòtesis d'aquest breu corpus són el punt de partida per a sospesar-les segons una perspectiva menys explorada: la que torna al problema de les avantguardes ja no com un dilema contraposat entre "caducitat" o "supervivència", sinó en termes implicats com els de "autoimpugnació" i "repetició". Segons aquest desplaçament, l'objectiu aquí proposat consisteix a mantenir una inestable però necessària distinció entre el tipus d'acte que les avantguardes van inaugurar —com allò que pot ser repetit o revelat— i els seus efectes. Per a això es reprèn la perspectiva de Boris Groys sobre la "baixa visibilitat" de les imatges de l'avantguarda.

[es] Entre 2021 y 2023 se publicaron, en Argentina, una serie de ensayos que tuvieron por objeto repensar la temporalidad de las "vanguardias", desde interrogantes suscitados por el arte y la cultura contemporáneas. Qué será la vanguardia. Utopías y nostalgias en la literatura contemporánea (Premat, 2021); La vanguardia permanente (Kohan, 2021), Lo que sobra (Tabarovsky, 2023) y El surrealismo rosa de hoy (Villanueva, 2021) interrogan los desafíos e insistencias que el término en cuestión no deja de ostentar, y en ese sentido reflexionan acerca de los problemas categoriales e historiográficos que la noción de "vanguardia" suscita aún hoy. Las hipótesis de este breve corpus son el punto de partida para sopesarlas según una perspectiva menos explorada: la que vuelve al problema de las vanguardias ya no como un dilema contrapuesto entre "caducidad" o "supervivencia", sino en términos implicados como los de "autoimpugnación" y "repetición". Según ese desplazamiento, el objetivo aquí propuesto consiste en mantener una inestable pero necesaria distinción entre el tipo de acto que las vanguardias inauguraron —como aquello que puede ser repetido o revelado— y sus efectos. Para ello se retoma la perspectiva de Boris Groys acerca de la "baja visibilidad" de las imágenes de la vanguardia.
[ca] A la segona onada d'espanyols que van migrar a Mèxic durant la segona meitat del segle XIX, es trobaven homes que van saber aprofitar els avantatges que el Nou Món els oferia, com el lloc de residència, el treball i les oportunitats de desenvolupament econòmic, social i polític. Un d'ells va ser Ángel Solana, establert a la capital de l'estat de Pobla, però que també va fer les seves inversions en el veí estat de Tlaxcala. Aquest article analitza les inversions que va dur a terme aquest empresari a la regió, i el paper que va jugar en el desenvolupament de l'economia regional

[es] En la segunda oleada de españoles que migraron a México durante la segunda mitad del siglo xix, se encontraban hombres que supieron aprovechar las ventajas que el Nuevo Mundo les ofrecía, como el lugar de residencia, el trabajo y las oportunidades de desarrollo económico, social y político. Uno de ellos fue Ángel Solana, establecido en la capital del estado de Puebla, pero que también hizo sus inversiones en el vecino estado de Tlaxcala. Este artículo analiza las inversiones que llevó a cabo este empresario en la región, y el papel que jugó en el desarrollo de la economía regional