BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Transmetre la informació de manera precisa i fiable a través de regions cerebrals és una tasca important en el sistema nerviós. És un procés que involucra l'activitat coordinada d'una població de neurones relativament gran. En xarxes organitzades topogràficament, en les quals els extrems dels axons de les neurones acaben en regions confinades, la propagació de l'impuls nerviós depen dels patrons d'activitat: les neurones presinàtpiques han d'estar suficientment a prop les unes de les altres per tal d'assegurar que les neurones postsinàptiques reben un mínim nombre de senyals convergents que els permeti generar potencials d'acció. En aquest estudi, s'utilitzen principis de topologia algebraica per tal de definir un model matemàtic que expliqui les condicions que asseguren la transmissió d'informació entre capes de neurones. Mostrem que complexos simplicials formats a partir de neurons presinàtpiques es poden utilitzar per a determinar si una població de neurones postsinàptiques rebrà senyals per sobre del llindar que els permeti propagar l'impuls nerviós; identificar les neurones en una població que contribueixen a la propagació, i distingir entre clústers individuals o múltiples de neurones.

[es] Transmitir la información de manera precisa y fiable entre regiones del cerebro es una tarea de vital importancia para el sistema nervioso. Es un proceso que involucra la actividad coordinada de una población de neuronas relativamente grande. En redes organizadas topográficamente, en las cuales los extremos de los axones neuronales acaban en regiones confinadas, la propagación del impulso nervioso depende de los patrones de actividad: las neuronas presinápitcas deben estar suficientemente cerca las unas de las otras para asegurar que las neuronas postsinápticas recien un minimo nuúmero de señales convergentes que les permita generar potenciales de acción. En este estudio, se usan principios de topología algebraica con el fin de definir un modelo matemático que explique las condiciones que aseguran la transmisión de información entre capas de neuronas. Mostramos que los complejos simplicales formados a partir de neuronas presinápticas se puedes usar para determinar si una población de neuronas postsinátpicas recibirá señales por encima del umbral que les permita propagar el impulso nervioso; identificar las neuronas dentro de una población que contribuyen a la popagación; y distinguir entre clústeres individuales o múltiples de neuronas.
[ca] Aquest projecte es basa en la caracterització, calibratge i millorar d'un radar que treballa a 94 GHz. L'objectiu del projecte és que el radar sigui capaç de detectar núvols per a després analitzar les dades obtingudes. En la primera part del projecte s'indiquen les bases teòriques dels radars, així com els diferents mètodes que s'utilitzen per calcular les característiques dels blancs. El segon bloc, se centra a explicar quines parts formen el radar i les funcions que fa cada una. Posteriorment, s'explica el procés realitzat per tal d'obtenir els primers resultats. El procés seguit abans de detectar blancs en moviment ha consistit en primer lloc a caracteritzar el sistema i tot seguit realitzar diferents mesures per calibrar el radar. Un cop caracteritzat i calibrat s'han realitzat tests per tal de detectar núvols i obtenir les primeres mesures. En la part final del projecte, després d'analitzar els resultats, es proposen diferents alternatives per obtenir unes millors prestacions.

[es] Este proyecto se centra en la caracterización, calibración y mejora de un radar que trabaja a 94 GHz. El objetivo del proyecto es que el radar sea capaz de detectar nubes para después analizar los datos obtenidos. En la primera parte del proyecto se indican las bases teóricas de los radares, así como los diferentes métodos que se utilizan para calcular las características de los blancos. El segundo bloque, se centra en explicar qué partes forman el radar y las funciones que hace cada uno. Posteriormente, se explica el proceso realizado para obtener los primeros resultados. El proceso seguido antes de detectar blancos en movimiento ha consistido en primer lugar en caracterizar el sistema y a continuación realizar diferentes medidas para calibrar el radar. Una vez caracterizado y calibrado se han realizado test para detectar nubes y obtener las primeras medidas. En la parte final del proyecto, después de analizar los resultados, se proponen diferentes alternativas para obtener unas mejores prestaciones.
[ca] El present document exposa la posada en marxa per a aplicacions docents del robot col·laboratiu UR3e de la marca Universal Robots. La finalitat del treball resideix en la realització d'un estudi sobre la funció actual del robot UR3e que es troba al laboratori de l'escola, donar les eines necessàries per a expandir la seva utilitat i presentar-lo com a element docent envers cursos avançats de robòtica. S'implementen perifèrics per atorgar al robot d'elements de comunicació amb l'usuari humà i es proposen aplicacions on hi predominen interaccions entre l'humà i màquina aprofitant les qualitats col·laboratives que presenta. Les aplicacions dissenyades engloben: la realització d'un assemblatge, juntament amb processos de control de qualitat, tenint en compte un entorn industrial; la resolució del problema de la torre de Hanoi; i la realització d'un sistema de transport i classificació de peces mitjançant una cinta transportadora controlada pel robot. Finalment, es presenten les bases per a adaptar les aplicacions esmentades en l'àmbit docent i es proposen millores respecte la flexibilitat de la cèl·lula de treball, com ara la connectivitat amb altres màquines del laboratori i l'ús d'un sistema de visió integrat a l'element terminal del robot.

[es] En el presente documento se expone la puesta en marcha para aplicaciones docentes del robot colaborativo UR3e de la marca Universal Robots. La finalidad del trabajo reside en la realización del estudio sobre la función actual del robot en el laboratorio de la escuela, y dar las herramientas necesarias para incrementar su utilidad y presentarlo como elemento docente. Asimismo, el proyecto está destinado a un alumnado con cierto grado de conocimiento en robótica. Se implementan elementos periféricos para otorgar al robot elementos de comunicación e interacción con el usuario humano. Igualmente, se proponen aplicaciones donde prevalecen dinámicas de trabajo conjuntas entre el humano y la màquina, aprovechando las cualidades colaborativas que presenta el robot. Las aplicaciones diseñadas presentan: la realización de un ensamblaje, juntamente con procesos de control de calidad de dicho robot, en un entorno industrial; la resolución del problema de la torre de Hanoi; y la realización de un sistema de transporte y clasificación de piezas, mediante una cinta transportadora controlada por el robot. Finalmente, se presentan ideas para adaptar las aplicaciones mencionadas en el ámbito docente y se proponen mejoras de la flexibilidad de la célula de trabajo referentes a la conectividad del robot UR3e, con otros dispositivos del laboratorio y el uso de un sistema de visión integrado en elemento terminal del robot.
[ca] La fabricació additiva de metall ha experimentat un creixement molt ràpid gràcies als desenvolupaments tecnològics i a les inversions en recerca. Entre els diferents mètodes de fabricació additiva hi està la tècnica d'injecció d'aglomerant, la qual es basa en la fabricació d'una peça capa per capa mitjançant la deposició selectiva d'aglutinant fluid sobre un llit de pols metàl·lic. Després del procés d'impressió, les peces obtingudes s'han de sotmetre a un curat i a una densificació posterior. En aquest treball es recopila informació necessària per poder comprendre aquesta tècnica, a més de ser una guia sobre la selecció de la matèria primera i l'optimització dels paràmetres del procés. Es revisen les característiques de la pols, les propietats de l'aglutinant i els paràmetres del procés d'impressió que més influeixen en les propietats de les peces finals. Per tant, el que es tracta és que aquest treball sigui com una avantsala a futurs projectes en col·laboració amb HP on es procedeixi a estudiar la pols metàl·lic i la seva influència en la selecció d'alguns paràmetres de de el procés.

[es] La fabricación aditiva de metal ha experimentado un crecimiento muy rápido gracias a los desarrollos tecnológicos y a las inversiones en investigación. Entre los diferentes métodos de fabricación aditiva existe la técnica de inyección de aglomerante o binder jetting en inglés, el cual se basa en la fabricación de una pieza capa por capa mediante la deposición selectiva de aglutinante fluido sobre un lecho de polvo metálico. Tras el proceso de impresión, las piezas obtenidas deben de someterse a un curado y a una densificación posterior. En este trabajo se recopila información necesaria para poder comprender dicha técnica, además de ser una guía sobre la selección de la materia prima y la optimización de los parámetros del proceso. Se revisan las características del polvo, las propiedades del aglutinante y los parámetros del proceso de impresión que más influyen en las propiedades de las piezas finales. Por lo tanto, lo que se trata es de que este trabajo sea como una antesala a futuros proyectos en colaboración con HP donde se proceda a estudiar el polvo metálico y su influencia en la selección de algunos parámetros de del proceso.
[ca] Estudiem els models de la computació quàntica que estan basats en el mesurament, i investiguem si els seus distribucions de probabilitat de sortida es poden prendre de manera eficient en un ordinador clàssic. Trobem que fins i tot per models no adaptatius de MBQC, si aquesta tasca fos factible llavors un dels principals conjectures de la teoria de la complexitat computacional serien violades. Finalment, vam mostrar que els nostres resultats coincideixen amb el treball previ que es basa en el model del circuit quàntic.

[es] Estudiamos los modelos de la computación cuántica que están basados en la medición, e investigamos si sus distribuciones de probabilidad de salida se pueden tomar de manera eficiente en un ordenador clásico. Encontramos que incluso para modelos no adaptativos de MBQC, si esta tarea fuera factible entonces uno de los principales conjeturas de la teoría de la complejidad computacional serían violadas. Por último, mostramos que nuestros resultados coinciden con el trabajo previo que se basa en el modelo del circuito cuántico.
[ca] En aquest treball, es proposa una arquitectura de xarxa òptica passiva coherent basada en divisors (PON) per a accés sobre una sola fibra. Aquest PON permet la divisió de longitud d'ona ultra-densa (ud-WDM) utilitzant un sol làser per transceptor. Utilitzant un modulador IQ per al desplaçament de la longitud d'ona de la freqüència de l'oscil·lador local (LO), els senyals de pujada i de baixada es separen, cosa que permet a les unitats òptiques mitigar la interferència bidireccional. Es proporciona un fons teòric del canvi de longitud d?ona per obtenir la influència dels paràmetres sobre el rendiment i es fan simulacions per ajudar les conclusions més enllà del rang de mesures experimentals. Finalment, es va establir un enllaç bidireccional de prova i es van mesurar rebuigs de fins a 19 dB per a un espai entre canals de 1,5R_S i 10 dB amb un espai entre canals de R_S, on R_S és la velocitat de transferència. La transmissió de prova és un format QPSK amb una velocitat de dades de 4 Gbit / s.

[es] En este trabajo, se propone una arquitectura de red óptica pasiva coherente (PON) basada en divisores para acceso a través de una sola fibra. Este PON permite la multiplexación por división de longitud de onda ultradensa (ud-WDM) usando un solo láser por transceptor. Al utilizar un modulador IQ para el desplazamiento de la longitud de onda de la misma frecuencia del oscilador local (LO), las señales de subida y de bajada se separan, lo que permite a las unidades ópticas mitigar la interferencia bidireccional. Se proporcionan antecedentes teóricos del cambio de longitud de onda para derivar la influencia de los parámetros sobre el rendimiento, y se realizan simulaciones para ayudar a las conclusiones más allá del rango de medidas experimentales. Finalmente, se configuró un enlace bidireccional de prueba y se midieron los rechazos de hasta 19 dB para un espaciado de canales de 1.5R_S y 10 dB con un espaciado de canales de R_S, donde R_S es la velocidad en baudios. La transmisión de prueba es un formato QPSK con una velocidad de datos de 4 Gbit / s.
[ca] Aquest Treball neix a partir de la idea de voler millorar la vida de persones socialment vulnerables des d'una perspectiva tècnic-enginyeria. Aquest treball s'ha dut a terme amb l'ajuda de l'associació Oasiurbà, una organització sense ànim de lucre l'objectiu és millorar les condicions de vida dels veïns de Raval que més ho necessiten, i poder garantir-los unes condicions d'habitatge digne. L'objectiu d'aquest treball és mitjançant la instal·lació d'una sèrie de sensors en els pisos que conformen la mostra, recollir valors de la condició acústica, de la qualitat de l'aire i de les condicions tèrmiques i d'humitat dels pisos seleccionats. El conjunt de sensors són formats per 2 Termohigròmetres, un sensor de qualitat d'aire, sensors que mesuren la temperatura mitjançant 3 canals diferents, un sonòmetre i un sensor que registra el flux de calor que transcorre a través d'una paret o una superfície. Mitjançant la base de dades que es conforma amb els mesuraments de tots els sensors i l'estudi de dades provinents de sensors externs que ens proporciona la Generalitat, l'objectiu de la feina a estat el processament i estudi d'aquestes dades des d'una perspectiva estadística.

[es] Este Trabajo nace a partir de la idea de querer mejorar la vida de personas socialmente vulnerables desde una perspectiva técnico-ingenieril. Este trabajo se ha llevado a cabo con la ayuda de la asociación Oasiurbà, una organización sin ánimo de lucro cuyo objetivo es mejorar las condiciones de vida de los vecinos del Raval que más lo necesitan, y poder garantizarles unas condiciones de vivienda digna. El objetivo de este trabajo es mediante la instalación de una serie de sensores en los pisos que conforman la muestra, recoger valores de la condición acústica, de la calidad del aire y de las condiciones térmicas y de humedad de los pisos seleccionados. El conjunto de sensores son formados por 2 termohigrómetros, un sensor de calidad de aire, sensores que miden la temperatura mediante 3 canales distintos, un sonómetro y un sensor que registra el flujo de calor que transcurre a través de una pared o una superficie. Mediante la base de datos que se conforma con las mediciones de todos los sensores y el estudio de datos provenientes de sensores externos que nos proporciona la Generalitat, el objetivo del trabajo a sido el procesamiento y estudio de estos datos desde una perspectiva estadística.
[ca] El nostre projecte neix d'observar que al final de la ciutat, a l'altre costat de les autopistes, on el territori encara té per nom Barcelona, es troba una gran zona verda, on ha aflorat la vegetació fins a envair l'edificació i que actualment es troba abandonada. Tal com explica Gilles Clement (2018) tota ordenació territorial genera espais residuals, i en conseqüència a la ciutat acaben existint una gran quantitat d'espais indecisos, sense cap mena de funció, als quals és difícil donar-los un nom, però aquest en concret, el començarem per anomenar-lo com: "Un parèntesi de natura entre trens i autopistes", perquè tot i situar-se en un context territorial heterogeni i caòtic, un cop dins, les infraestructures passen a un segon pla i el protagonisme el prenen els pins, els ametllers, les canyes i les herbes que formen aquest paisatge. El projecte fa una proposta d'intervenció a l'edificació abandonada de l'antiga Granja del Ritz i els seus entorns. Es parteix de l'objectiu de recuperar aquest element històric que en el seu moment va ser un punt de referència en aquest territori i ara no té cap ús previst. Es proposa una implementació d'un centre cultural polivalent i una adequació dels seus entorns en uns jardins, perquè tot el conjunt esdevingui un nou punt de trobada dins el barri.

[es] Nuestro proyecto nace de observar que al final de la ciudad, al otro lado de las autopistas, donde el territorio todavía tiene por nombre Barcelona, ​​se encuentra una gran zona verde, donde ha aflorado la vegetación hasta invadir la edificación y que actualmente se encuentra abandonada. Tal y como explica Gilles Clement (2018) toda ordenación territorial genera espacios residuales, y en consecuencia en la ciudad acaban existiendo una gran cantidad de espacios indecisos, sin ningún tipo de función, a los que es difícil darles un nombre, pero éste en concreto, lo empezaremos por llamarlo como: "Un paréntesis de naturaleza entre trenes y autopistas", porque a pesar de situarse en un contexto territorial heterogéneo y caótico, una vez dentro, las infraestructuras pasan a un segundo plano y el protagonismo lo toman los pinos, almendros, cañas y hierbas que forman este paisaje. El proyecto hace una propuesta de intervención en la edificación abandonada de la antigua Granja del Ritz y sus entornos. Se parte del objetivo de recuperar este elemento histórico que en su momento fue un punto de referencia en este territorio y ahora no tiene ningún uso previsto. Se propone una implementación de un centro cultural polivalente y una adecuación de sus entornos en unos jardines, para que todo el conjunto se convierta en un nuevo punto de encuentro dentro del barrio.
[ca] En aplicacions de 3D TV, l'elevat nombre de diferents vistes (càmeres) fa que la quantitat de dades a enviar sigui molt elevada. A més, per poder tenir aplicacions de Free View Point Video, sovint s'envien també els mapes de profunditat associats a cada vista en el que es coneix com a Multiview+Depth (MVD) data. En aquest projecte es desenvolupen solucions per tal de codificar de forma eficient els mapes de profunditat amb l'objectiu de reduir el bitrate necessari.

[es] En aplicaciones de 3DTV, el elevado número de diferentes vistas (cámaras) hace que la cantidad de datos a enviar sea muy elevada. Además, para poder tener aplicaciones de Free View Point Video, a menudo se envían también los mapas de profundidad asociados a cada vista, en lo que se conoce como Multiview+Depth (MVD) data. En este proyecto se desarrollan soluciones para codificar de forma eficiente los mapas de profundidad con el objetivo de reducir el bitrate necesario.
[ca] Objectiu: La segregació residencial a les ciutats sud-americanes divideix els ciutadans en funció de la seva capacitat econòmica. Com a resultat, les ciutats estan formades per barris amb característiques urbanes diferenciadores en funció del grup econòmic. En aquesta investigació s'estudia com a característica urbana la diversitat econòmica, entesa com la representació en un barri del major nombre de sectors econòmics, i es explora la seva possible relació amb la pobresa multidimensional. Metodologia: L'estudi es va realitzar prenent el cas de la ciutat de Quito amb una desagregació a nivell de parròquies o barris com es fa referència també al llarg de l'article. La diversitat econòmica es la va calcular utilitzant la metodologia de Shannon-Weaver i la pobresa multidimensional es va basar en la metodologia de Alkire i Foster (2007) i es va adaptar al Cens de Població i Habitatge 2010. Es van aplicar eines d'estadística descriptiva per mesurar la possible associació entre les variables. Conclusions: L'anàlisi mostra elevats nivells de correlació entre la diversitat econòmica en cada barri i el seu índex de pobresa multidimensional. Originalitat: La metodologia aplicada permet trobar un grau d'associació invers entre la pobresa i la diversitat econòmica, les seves conclusions poden ser abordades des de perspectives urbanistes o econòmiques per a la implementació de polítiques públiques a nivell subnacional.

[es] Objetivo: La segregación residencial en las ciudades sudamericanas divide a los ciudadanos en función de su capacidad económica. Como resultado, las ciudades están formadas por barrios con características urbanas diferenciadoras en función del grupo económico. En esta investigación se estudia como característica urbana la diversidad económica, entendida como la representación en un barrio del mayor número de sectores económicos, y se explora su posible relación con la pobreza multidimensional. Metodología: El estudio se realizó tomando el caso de la ciudad de Quito con una desagregación a nivel de parroquias o barrios como se hace referencia también a lo largo del artículo. La diversidad económica se la calculó utilizando la metodología de Shannon-Weaver y la pobreza multidimensional se basó en la metodología de Alkire y Foster (2007) y se adaptó al Censo de Población y Vivienda 2010. Se aplicaron herramientas de estadística descriptiva para medir la posible asociación entre las variables. Conclusiones: El análisis muestra elevados niveles de correlación entre la diversidad económica en cada barrio y su índice de pobreza multidimensional. Originalidad: La metodología aplicada permite encontrar un grado de asociación inverso entre la pobreza y la diversidad económica, sus conclusiones pueden ser abordadas desde perspectivas urbanistas o económicas para la implementación de políticas públicas a nivel subnacional.
[ca] Davant d'una emergència climàtica i d'una economia canviant, perquè seguir utilitzant materials no sostenibles i fins i tot perjudicials per a la nostra salut, en la construcció d'habitatges? Fins a quin punt coneixem els beneficis d'un correcte ús de l'aïllament tèrmic en els edificis que ens trobem avui en dia? En aquest treball d'estudi es planteja l'ús d'un material aïllant en concret, el suro, i de la seva adaptació a diferents tipus de tancaments condicionats per la zona climàtica i l'orientació solar. Es valoren les seves prestacions a partir del projecte de 'Dos casas de corcho'dels arquitectes Emiliano López i Mónica Rivera, i d'un projecte encara en fase de disseny del despatx d'arquitectura Taller 17300 situat a Blanes, per tal d'aportar la informació necessària i contrastada per a poder prendre decisions executives. Prèviament es realitza un resum de les formes actuals en les que podem trobar aquest material al mercat i de les solucions constructives que fan possible el seu ús. Amb aquest estudi s'intenta revalorar el suro local per a la construcció, donat que s'ha produït una baixada en la seva extracció i posterior producció, per les dificultats de manteniment amb les plagues recents i l'escàs valor econòmic que ha adquirit.

[es] Ante una emergencia climática y una economia cambiante, ¿Porqué seguir utilizando materiales no sostenibles, y hasta perjudiciales para nuestra salud en la construcción de viviendas? ¿Hasta qué punto conocemos los beneficios de un correcto uso del aislamiento térmico en los edificios que nos encontramos hoy en día? En este trabajo de estudi se plantea el uso de un material aislante determinado, el corcho, y de su adaptación a diferentes tipos de cerramientos condicionados por la zona climática y su orientación solar. Se valoran las prestacions a partir del proyecto de 'Dos casas de corcho' de los arquitectos Emiliano López y Mónica Rivera, y de un proyecto aún en fase de diseño del despacho de arquitectura Taller 17300 situado en Blanes, para aportar así la información necesaria y contrastada y poder tomar decisiones ejecutivas. Previamente se realiza un resumen de las formas actuales en las que podemos encontrar este material en el mercado y de las soluciones constructivas que hacen posible su uso. Con este estudio se intenta revalorar el corcho local para la construcción, dado que se ha producido una bajada en su extracción y su posterior producción, por las dificultades de mantenimiento con las plagas recientes, y el escaso valor económico que ha adquirido.