[ca] La desinformació és un fenomen global que pot arribar a amenaçar el normal desenvolupament de les dinàmiques socials més bàsiques. Durant la darrera dècada s'ha observat l'ús instrumental i organitzat de notícies falses per tal de consolidar certes narratives en l'opinió pública, obtenir beneficis econòmics o rèdits electorals. Les plataformes digitals, com Facebook, Twitter o YouTube, juguen un paper fonamental en la circulació, propagació i consolidació de faules i notícies falses, en oferir immediatesa i anonimat, així com un entorn massiu on és complex moderar i controlar tot el contingut que es publica. Aquesta tesi té com a objectiu fonamental dimensionar la problemàtica a YouTube: descriure el grau d'exposició dels usuaris comuns a continguts potencialment nocius, i determinar fins a quin punt la plataforma pot influir en l'elecció de consum, contraposant la mediació algorítmica amb la capacitat crítica de l'usuari i el seu rol com a selector. Per fer aquesta anàlisi s'han seleccionat tres temàtiques on hi ha una controvèrsia demostrada: el terraplanisme, el canvi climàtic i la vacunació. Per a cadascuna d'aquestes qüestions s'ha executat una anàlisi longitudinal dels resultats de cerca i s'ha observat com YouTube ordena i lliura els continguts. Aquests han estat classificats segons diferents tipologies per obtenir una visió de com es componen aquests rànquings i, finalment, mitjançant les mètriques associades a cada contingut, s'ha analitzat el comportament dels usuaris per tal de determinar les relacions existents entre la visibilitat i l'elecció de consum. A més de resoldre aquesta qüestió central, la tesi realitza un recorregut teòric que emmarca les plataformes digitals en un sistema mediàtic complex i híbrid, en què la cultura participativa s'entremescla amb la colonització de les indústries culturals, cosa que ha generat un ecosistema informatiu ric i divers que posa en qüestió els mecanismes tradicionals de socialització de la informació.

[es] La desinformación es un fenómeno global que puede llegar a amenazar el normal desarrollo de las dinámicas sociales más básicas. Durante la última década se ha observado el uso instrumental y organizado de noticias falsas con el objetivo de consolidar ciertas narrativas en la opinión pública, obtener beneficios económicos o réditos electorales. Las plataformas digitales, como Facebook, Twitter o YouTube, juegan un papel fundamental en la circulación, propagación y consolidación de bulos y noticias falsas, al ofrecer inmediatez y anonimato, así como un entorno masivo donde es complejo moderar y controlar todo el contenido que se publica. Esta tesis tiene como objetivo fundamental dimensionar la problemática en YouTube: describir el grado de exposición de los usuarios comunes a contenidos potencialmente dañinos, y determinar hasta qué punto la plataforma puede influir en la elección de consumo, contraponiendo la mediación algorítmica con la capacidad crítica del usuario y su rol como selector. Para realizar este análisis se han seleccionado tres temáticas donde existe una controversia demostrada: el terraplanismo, el cambio climático y la vacunación. Para cada una de estas cuestiones se ha ejecutado un análisis longitudinal de los resultados de búsqueda y se ha observado cómo YouTube ordena y entrega los contenidos. Estos se han clasificado según diferentes tipologías para obtener una visión de cómo se componen estos rankings y, finalmente, mediante las métricas asociadas a cada contenido, se ha observado el comportamiento de los usuarios con el fin de determinar las relaciones existentes entre la visibilidad y la elección de consumo. Además de resolver esta cuestión central, la tesis realiza un recorrido teórico que enmarca las plataformas digitales en un sistema mediático complejo e híbrido, en el que la cultura participativa se entremezcla con la colonización de las industrias culturales, lo que ha generado un ecosistema informativo rico y diverso que pone en cuestión los mecanismos tradicionales de socialización de la información.