BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] En la recerca sobre Didàctica de les Ciències Socials, queda palesa la recent incorporació de la premsa a l'aula per afavorir l'aprenentatge del temps històric. Entre les experiències docents per a l'ensenyament de la història, cal destacar aquelles que utilitzen continguts procedimentals que impliquen la generació de coneixement històric per part de l'alumnat. Aquesta experiència pretén fomentar les habilitats que s'adquireixen en l'elaboració d'un diari històric, per tal de desenvolupar les competències bàsiques del coneixement social i cívic i de la comunicació lingüística. Es presenta una proposta implementada durant cinc anys en el grau de Mestre en Educació Primària com una tasca innovadora que uneix la comprensió de l'ensenyament dels principals elements del temps històric ─multicausalitat, transformacions, successió, simultaneïtat─ amb la creació d'un context històric. La tasca consisteix a elaborar un diari històric en el qual es seleccionen les notícies més rellevants i es sintetitzen segons el llenguatge periodístic, de manera que ofereixin una contextualització del fet o procés escollit. En l'avaluació del projecte, pel que fa a la redacció de les notícies, destaquen les explicacions multicausals i l'ús del present; mentre que en la reflexió final destaca l'aplicació en diferents situacions educatives.

[en] The recent incorporation of the press in the classroom to enhance the learning of historical time is evident in research on the Didactics of Social Sciences. Among the educational experiences in the teaching of history, it is worth highlighting those that focus on procedural content, which involves students generating historical knowledge themselves. This experience aims to promote the skills developed in the production of a historical newspaper, fostering basic competencies in social and civic knowledge as well as linguistic communication. A proposal implemented over five years in the Primary Education Teaching degree program is presented as an innovative task, combining the teaching of key elements of historical time—such as multi-causality, transformation, succession, and simultaneity—with the creation of a historical context. The task involves preparing a historical newspaper. Students select and synthesize the most relevant news items using journalistic language, providing context for the chosen event or process. In the present evaluation of the project, the multi-causal explanations and the use of the present tense stand out in the writing of the news, while in the final reflection, the application of the task to different educational situations is emphasized.
[ca] L'article es proposa, primer, repassar les raons històriques i geopolítiques que sostenen a l'Argentina una regulació lingüística monocèntrica en espanyol i posar en evidència les polítiques que habiliten la coexistència d'un control monocèntric i un discurs pluricèntric de la llengua espanyola. Seguidament, presenta algunes condicions teòrico-metodològiques importants per a l'estudi de l'espanyol com a llengua pluricèntrica, així com per a la descripció i anàlisi de l'estatus relatiu dels estàndards regionals. Finalment, en el marc de les pedagogies crítiques, explicarà per què cal aplicar a l'escola l'aparell metalingüístic a dades lingüístiques reals. La proposta intenta mostrar que l'ús de la gramàtica per al treball sobre la varietat dialectal permetria desmuntar les representacions desprestigiants que se li associen i així enfortir la identitat lingüística dels parlants.

[en] This paper aims to review, first, the historical and geopolitical reasons that sustain a Spanish monocentric linguistic regulation in Argentina, and to highlight the policies that enable the coexistence of monocentric control and pluricentric discourses of the Spanish language. Then, it reviews some important theoretical and methodological bases for the study of Spanish as a pluricentric language, as well as the description and analysis of the regional standards status. Finally, within the framework of critical pedagogies, it explains the reasons why it is necessary to apply the metalinguistic knowledge to real linguistic data at school. This work tries to show that the use of grammar in dialectal variety data could dismantle the discrediting representations of some dialectal varieties, and empower the linguistic identity of their speakers.
[ca] La representació del Judici de Salomó a l'església de Barberà exemplifica, amb el seu nou tipus iconogràfic, la interpretació del Judici com l'elecció de la veritable fe i la interpretació de Salomó com a model del monarca cristià en la seva funció de rei, jutge i defensor de l'Església. Aquest missatge és reforçat per la disposició tipològica de les escenes. L'ornamentació presenta un missatge unificat i alhora teològic, litúrgic i polític, reflectint així un tema nacionalista de l'època de les Croades i la Reconquesta.

[en] The representation of the Judgment of Solomon in the Barberà church strengthens, with its iconographical type, this Judgment as a representation of the tone faith and Solomon's interpretation as a Christian monarch pattern in his roles of king, judge and Church's defender. This message is corroborated by the scenes' typological layout. Ornamentation shows a unified message, theological, liturgical and political at once, which reflects a national theme of the Crusades and the Reconquest times.
[ca] "Emily i Susan: sobrevolant la identitat" és un escrit que tractasobre l'error de voler posar l'Emily Dickinson en la identitatlesbiana. Així mateix, aprofundeix en la relació que tingué Emilyamb la identitat, i com es negà durant tota la seva vida a cauredins d'ella.

[en] Emily and Susan: Flying Above Identity" is a piece of writingthat looks at the mistake of attempting to place Emily Dickinsonas being of lesbian identity. At the same time, it looks deeperinto the relationship that Emily had with identity, and how sherefused to fall into it for the duration of her entire life.
[ca] L'article presenta el model conceptual d'Experiència Històrica (EH) de Meneses (2020) que sorgeix d'una recerca realitzada amb docents de secundària de Catalunya. La proposta proposa afavorir l'aprenentatge significatiu a partir de processos d'ensenyament que desenvolupin tres dimensions de l'EH: vivencial, cognitiva i aplicada. És una recerca qualitativa que analitza teories i pràctiques de tres docents d'escoles concertades de Catalunya, a partir dels resultats obtinguts de les observacions d'aula i de les entrevistes. Es va poder reconèixer la presència de diferents aspectes de l'EH en els discursos i en les pràctiques d'aquests docents, destacant-se la dimensió vivencial per sobre la cognitiva i aplicada. S'observa rellevància en els seus discursos i en les seves pràctiques, la inclusió de les vivències personals, d'històries familiars i del treball amb la memòria històrica en abordar els diferents continguts disciplinessis. Dos docents atorguen importància al procés cognitiu d'interpretació de fonts i a l'ús de procediments historiogràfics en les classes d'història.

[en] The article presents the conceptual model of Historical Experience (HD) of Meneses (2020) that arises from a research carried out with secondary school teachers in Catalonia. The proposal allows promoting meaningful learning from teaching processes that develop three dimensions: experiential, cognitive and applied. It is a qualitative research that analyzes theories and practices of three teachers from concerted schools in Catalonia based on the results obtained from classroom observations and in-depth interviews. It was possible to recognize the presence of different aspects of HE in the discourses and practices of these teachers, highlighting the experiential dimension over the cognitive and applied ones. Relevance is observed in their speeches and practices, the inclusion of personal experiences, family stories and work with historical memory when addressing the different disciplinary contents. Two teachers give importance to the cognitive process of interpretation of sources and the use of historiographical procedures in history classes.
[ca] Aquest article explora les connexions entre hospitalitat i poder en dos poemes escrits per les autores Chicanas contemporànies Pat Mora i Sandra Cisneros, i reflexiona sobre com denuncien la complicitat d'uns certs discursos i pràctiques hospitalàries amb l'opressió i l'exclusió. Tots dos poemes exploren la intersecció entre hospitalitat, poder i desigualtat, i incideixen en el diferencial de poder que subjau a tota relació d'hospitalitat. L'hospitalitat apareix en aquests dos poemes com una façana que oculta la marginalització i l'explotació, l'exclusió dels migrants i postmigrants i la submissió de les dones a través de formes d'autosacrifici. No obstant això, tots dos poemes revindiquen també l'hospitalitat i ofereixen formes textuals de generositat i cura, o una mena d'hospitalitat poètica, en la manera en què acullen diferents veus, lectors, i històries.

[en] This article explores the link between hospitality and power in two poems by contemporary Chicana writers Pat Mora and Sandra Cisneros, reflecting on how these two poems denounce the complicity of certain discourses and practices of hospitality with oppression and exclusion. Both poems explore the intersection between hospitality, power and inequality, highlighting the power differentials at play beneath relationships of hospitality. Hospitality appears in the two poems as a cover-up for marginalization and exploitation, the exclusion of migrants and post-migrants and the subjugation of women through norms of self-sacrifice. However, the two poems also reclaim hospitality and offer textual forms of generosity and care, or poetic hospitality in the way they welcome in voices, readers, and stories. &nbsp;
[ca] Aquest estudi explora les adaptacions didàctiques en les assignatures d'Interpretació dels graus de Traducció i Interpretació i les preferències dels estudiants, així com els avantatges i inconvenients percebuts pels estudiants de la docència presencial, semipresencial i a distància en les assignatures de la matèria d'Interpretació. L'estudi parteix d'una mostra de 122 estudiants d'assignatures d'interpretació des que es va declarar el confinament el març de 2020 fins a finals del primer semestre de 2021. Es van utilitzar qüestionaris amb preguntes tancades, obertes i de resposta múltiple, complint així les característiques dels estudis descriptius mixtos. Les dades obtingudes posen de manifest la preferència de mantenir la interacció directa amb els docents i companys, fins i tot en un context de pandèmia. Alhora que se sent un cert rebuig per les modalitats híbrides i a distància per les dificultats tècniques i de connexió, es destaquen els avantatges de poder evitar els desplaçaments i la major flexibilitat que ofereixen aquestes modalitats. Paraules clau: interpretació; COVID-19; docència a distància; docència semipresencial; didàctica de la interpretació

[en] This paper explores the adaptations to teaching interpreting subjects for Interpreting and Translation degree courses and the students' preferences, as well as the advantages and disadvantages of in-person, blended and remote teaching perceived by students. The study is based on a sample of 122 individuals who were studying interpreting subjects from the time lockdown was declared in March 2020 until the end of the first term of 2021. Questionnaires with closed, open questions and multiple-choice responses were administered, thereby complying with the characteristics of descriptive studies. The data revealed a preference for direct interaction with lecturers and fellow students, even in the context of a pandemic. While hybrid and remote options were generally rejected because of technical difficulties and connectivity issues, the advantages of not having to travel and resulting greater flexibility were foregrounded.
[ca] La microeconomia permet identificar aspectes clau en les decisions dels agents econòmics, no obstant això, és insuficient puix que les decisions no només es limiten als pactes entre les parts sinó també es veuen afectades per polítiques de govern i l'acompliment de la indústria. D'altra banda, l'anàlisi de la macroeconomia destaca l'existència de polítiques que incideixen en el desenvolupament del mercat tals com: controls de preus, nivell d'institucionalitat, barreres internacionals i oportunitats econòmiques. L'acord de maternitat subrogada és un mitjà que permet la mútua satisfacció de les parts: l'aspecte reproductiu / filial dels pares i l'aspecte econòmic de la mare subrogada. Els controls de preus i barreres internacionals afecten les mares gestants en múltiples formes, a més els efectes d'aquests controls varien en cada país. El Perú és una destinació potencial per al turisme reproductiu donat els baixos costos dels seus serveis mèdics i els alts estàndards de qualitat d'aquests, així com la jurisprudència uniforme que viabilitza els convenis de maternitat subrogada, sent el buit legal un inconvenient per a la realització d'aquest tipus d'actes. De legalitzar-se els acords de maternitat subrogada, el preu de la contraprestació dependrà de l'estat de necessitat de la dona i el seu cost d'oportunitat. Una regulació permissiva no sempre assegurarà un just intercanvi de recursos si no està recolzada per una adequada institucionalitat que incentivi la reproducció assistida com un dret de la persona.

[en] Microeconomics allows the identification of key aspects in the decisions of economic agents; however, it is insufficient because the decisions are not only limited to the agreement between parties but also, they are affected by government policies and industry performance. On the other hand, the macroeconomic analysis emphasizes the existence of policies that influence market development such as: price controls, level of institutionality, international barriers and economic opportunities. The surrogacy agreement is a mean that allows the mutual satisfaction of the parties: the reproductive/filial aspect of the intended parents and the economic aspect of the surrogate mother. Price controls and international barriers affect pregnant mothers in multiple ways, and the effects of these controls vary among countries. Peru is a potential destination for reproductive tourism given the low costs of their medical services and high-quality standards, as well as the uniform jurisprudence that makes surrogacy agreements viable. Nonetheless, the legal gap is an inconvenience for the realization of this type of act. If surrogacy agreements are legalized, the compensation price will depend on the woman's state of need and her opportunity cost. A permissive regulation will not always guarantee a fair exchange of resources if it is not supported by an adequate institutional framework that encourages assisted reproduction as a right of the person.
[ca] L'objectiu d'aquesta comunicació és fer una aproximació a la interpretació dels actes de parla indirectes produïts pels parlants russas en interaccions comunicatives en espanyol. Aquesta interpretació es realitzarà en funció de l'significat semàntic-pragmàtic que es construeix a través de la interacció dels recursos discursius, la prosòdia i el gest. Es tracta de la identificació d'aquests actes de parla en la interacció mitjançant els trets característics de gestos i prosòdia, que definim al llarg de el present treball. La interpretació dels actes de parla indirectes pretén resoldre diversos problemes en el marc de la comunicació intercultural: A) evitar els malentesos comunicatius; B) assolir els objectius comunicatius; C) resoldre conflictes comunicatius.

[en] The aim of this paper is to approach to the interpretation of indirect speech acts produced by Russian speakers in communicative interactions in Spanish. This interpretation will be based on the semantic-pragmatic meaning, which is constructed through the interaction of discursive resources, prosody and gesture. This involves the identification of such speech acts in interaction by means of the characteristic features of gesture and prosody, which we define throughout this paper. The interpretation of indirect speech acts aims to solve several problems in intercultural communication: A) to avoid communicative misunderstandings; B) to achieve communicative goals; C) to solve communicative conflicts.&nbsp;
[ca] Aquest article presenta i discuteix la influència del cristianisme en l'obra del filòsof brasiler Roberto Mangabeira Unger, que es presenta com un hereu i continuador del que entén ser l'ortodòxia occidental. Comença examinant la doble consciència cristiana representada en les interpretacions de Nietzsche (tenint la qüestió del ressentiment com a focus) i la d'Unamuno (centrada en el problema de l'agonia), totes dues preses en el seu sentit formador dels valors més característics de la civilització occidental. A continuació, analitzem la manera com Unger percep el desenvolupament i la traducció del cristianisme en la cultura romàntica que va florir en la modernitat europea. I, en la seva última part, el text reflexiona sobre la relació entre moral i política, tal com es desenvolupa, en el pensament d'Unger, en una institucionalitat democràtica específica. Concloem que un ordre sota el domini de l'experimentalisme democràtic s'adiu millor amb el potencial de realització de la identitat de l'home occidental.

[en] This article presents and discusses the influence of Christianity on the work of the Brazilian philosopher Roberto Mangabeira Unger, who presents himself as an heir and continuator of what he sees as Western orthodoxy. It begins by examining the double Christian consciousness represented in the interpretations of Nietzsche (focusing on the question of resentment) and Unamuno (focusing on the problem of agony), both understood in the sense of forming the most characteristic values of Western civilisation. Next, we analyse the way in which Unger sees the development and translation of Christianity into the Romantic culture that flourished in European modernity. Finally, we reflect on the relationship between morality and politics, which for Unger unfolds in a specific democratic institutionality. We conclude that an order under the dominion of democratic experimentalism is better suited to the potential for the realisation of Western human identity.
[ca] Les especialitzacions historiogràfiques, si bé són necessàries, sovint es troben inspirades en visions estereotipades i dicotòmiques que no sempre responen a la realitat històrica i poden repercutir negativament en l'anàlisi i, per tant, en el coneixement d'aquesta realitat. Una especialització excessiva en el món ru ral o en el món urbà es revela poc útil si només s'estudien els temes que accentuen el paper modernitzador de les ciutats i el paper poc dinàmic dels habitants del camp, cosa que fa cada vegada més difícil el qüestionament d'aquests tòpics. El mateix pot passar, en una altra escala, si es parteix de la idea que els processos modernitzadors només es podien donar en determina des àrees geogràfiques. És el que ha succeït recentment en el debat historio gràfic entorn de la revolució industriosa, que ha considerat marginal i irrelle vant del paper de l'Europa mediterrània en un procés d'aquest tipus. L'autora subratlla, a partir d'aquests dos exemples, la manca de diàleg histo riogràfic de les posicions que actualment dominen en els fòrums acadèmics respecte de l'obra pionera d'autors com Ernest Labrousse i Pierre Vilar a les dècades centrals del segle XX i fa una crida a les generacions més joves a parti cipar activament en aquests debats acadèmics.

[en] Between rurality and urbanization: social dynamics in Mediterranean Europe Historiographical specializations, while necessary, are often inspired by stere otypical and dichotomous visions that do not always correspond to historical reality, and can negatively affect analysis and, therefore, our knowledge of this reality. Excessive specialization in the rural world or the urban world is not very useful if only those issues that accentuate the modernizing role of cities and the inactive role of the inhabitants of the countryside are studied, mak ing it increasingly difficult to question those topics. The same thing can hap pen, on another scale, if one assumes that modernizing processes could only occur in certain geographical areas. This is what happened recently in the historiographical debate on the Industrious Revolution, which has consid ered the role of Mediterranean Europe in a process of this type to be margin al and irrelevant. Using these two examples, the author highlights the lack of historiographical dialogue on the positions currently dominating the aca demic forums, in relation to the pioneering work of authors such as Ernest Labrousse and Pierre Vilar from the mid-20th century, and makes a call to younger generations to participate actively in these academic debates.
[ca] Lucía Sánchez Saornil va ser una feminista anarquista, periodista i poeta. El 1936 va fundar Mujeres Libres, una organització de dones activa durant la guerra civil amb més de 20.000 membres. Des del 1938, al càrrec de secretària general de Solidaritat Internacional Antifeixista, va gestionar l'ajuda a Espanya des de l'exterior i, després de la derrota republicana, es va involucrar en l'assistència als exiliats espanyols a França. L'autora d'aquest article ha estat reconstruïda per la seva vida i el seu pensament a través de la comparació entre diferents tipus de fonts, recuperades en el transcurs d'investigacions realitzades en diversos arxius europeus. L'objectiu de la investigació va ser indagar a la figura de Lucía Sánchez Saornil, que durant molt de temps va romandre poc coneguda per a la historiografia, entrellaçant l'àmbit públic i polític amb aspectes relacionats amb l'àmbit personal de la seva vida, a fi de restituir-ne una visió de conjunt.

[en] Lucía Sánchez Saornil was an anarchist feminist, journalist and poet. In 1936 she founded Mujeres Libres, a womens organization active during the civil war with more than 20.000 members. Since 1938, in the role of general secretary of Solidaridad Internacional Antifascista, she has managed aids to Spain from abroad and, following the Republican defeat, she has helped out the Spanish exiles in France. Her life and her thoughts have been reconstructed by the author of this article through the comparison between different types of sources, recovered in the course of research carried out in various European archives. The aim of the research was to investigate the figure of Lucía Sánchez Saornil, who for a long time remained almost unknown in historiography, intertwining the public and political sphere with aspects related to the her personal life, in order to give an overall vision.