[ca] Durant les darreres dècades, el turisme s'ha convertit en un dels components econòmics més importants a nivell mundial. El seu èxit es mesura en funció de la seva contribució al Producte Interior Brut (PIB) de cada país, el nombre de turistes que entren, disponibilitat de llits d'hotel, ocupació mitjana i despesa diària del turista. A partir d'aquestes dades es formulen les estratègies de planificació i promoció de les diferents destinacions, donant prioritat als destins més exitosos i segments més practicats. Poc espai ha quedat per visualitzar el trisme cm el que és, un fenomen humà que s'ha mantingut al llarg de la història. Els canvis en la forma de viatjar que originaren el turisme tal com el coneixem avui en dia, són deguts a canvis en la societat. A un inici, responia a les necessitats bàsiques del ser humà; posteriorment el motiu era visitar santuaris dedicats a les representacions religioses més antigues; de fet, aquest motiu s'ha conservat al llarg del temps, presentant variacions com a resposta a la forma com les persones, i desprès els turistes, perceben i practiquen la seva espiritualitat i religiositat. Avui en dia, el turista viatja per molts de motius, que van des de lo més tangible, com són les compres i negocis, passant per una pressió social que genera un "status", fins arribar a la forma més intangible del viatge com pot ser un pelegrinatge o un retir espiritual holístic al voltant del món. La present recerca parteix d'aquest segon grup de turistes. Inicialment, desenvoluparem un anàlisi que integrà les ciències següents: antropologia, sociologia, geografia, psicologia, endemés d'incloure la religió i la seva vinculació amb el turisme. Fruit d'aquest anàlisi es va tenir una plataforma científica sòlida, que va facilitat al llarg de la recerca la comprensió del fenomen turístic des d'una perspectiva més completa i orientada al tema central de la recerca. La tesis va plantejar al turisme espiritual com una forma de donar resposta a aquests grups de turistes que són el producte d'una societat de contrastos religiosos i que, al mateix temps, ha donat pas a una secularització d'aquesta. . Per això la intenció fou validar si els turistes de l'actualitat cerquen re-crear-se o re-connectar-se amb ells mateixos, mitjançant el viatjar als llocs d'alt valor espiritual, siguin aquests de base religiosa o no. Amb l'objectiu de validar la hipòtesis i els objectius plantejats, s'establí una metodologia aplicada a Guatemala, país del qual es seleccionaren tres temes d'estudi, pel seu alt valor sagrat i per ser, al mateix temps, destinacions turístiques consolidades. Els elements que foren avaluats al llarg de la recerca i que formen part de l'escenari del turisme espiritual foren: les motivacions que permeten que els turistes visiten aquesta tipologia de destinacions; el paisatge com espai geogràfic sagrat, i el turisme del benestar com una forma de turisme associada al turisme espiritual. S'ha proposat una definició del turisme espiritual que integri els elements plantejats en el treball de camp, així com les coses descobertes en la revisió bibliogràfica. Donat que la temàtica és innovadora exigirà futures recerques que re-afirmin dit concepte. La definició es creà a partir de les informacions recollides durant la recerca, ja que en el camp del turisme es tenen definicions clares tant del turisme religiós com del turisme del benestar. Tal com hem descrit al llarg de la recerca, no hem trobat un concepte definit respecte al turisme espiritual i la pràctica de trobar-se amb un mateix mitjançant els viatges. Alguns autors afirmen que el turisme espiritual és el resultat d'una societat secularitzada que rebutja la postura religiosa, mentre que d'altres opinen el contrari. Els turistes cerquen aquests espais geogràfics sagrats, independentment de si practiquen o no una religió en concret, si tenen una religiositat holística o simplement són turistes que necessiten conèixer i experimentar, amb l'objectiu de retrobar-se, la qual cosa ha premés validar la hipòtesis principal de la recerca. Tal com es va plantejar al seu moment, la recerca promou l'anàlisi dels següents conceptes: connexió espiritual, connexió amb la natura, meditació, pregària, trobada amb si mateix, plenitud, i l'atmosfera del lloc. Sent aquests els nous motivadors del viatge per un grup de turistes

[en] In recent decades, tourism has become one of the most important economic contribuitors worldwide. Success is measured in terms of its contribuition to the Gross Domestic Product (GDP) of each country, number of tourist entering, availability of hotel beds, average occupancy and daily tourist spending. Hand in hand with these data, the planning and promotion strategies of the different destinations are formulated giving priority to the most fated destinations and most practiced segments. Little space has been left to visualize tourism as what it is, a human phenomenon that has been maintained throughout history. The changes in the form of travel that gave rise to the birth of tourism as it is known today, is due to changes in society. In the beginning it responded to the basic needs of the human being; later the reason was to visit shrines dedicated to the oldest religious representations. In fact, this motive has been maintained over time presenting variations in response to the way of people, and then tourists, perceive and practice their spirituality and religiosity. Nowadays the tourist travels for a diversity of motives that go from the most tangible possible as they are shopping and businesses, going through a social pressure that generates status, until reaching the most intangible form of the trip as it can be a pilgrimage or an holistic retreat around the world. The present research is part of this second group of tourists. Initially, an analysis was developed in order to integrated the following sciences: Anthropology, Sociology, Geography, Psychology, as well as religion and its linkage with tourism. This allowed to have a solid scientific platform, which facilitated throughout the research the understanding of the tourist phenomenon from a more complete perspective and, oriented to the central topic of the thesis. The thesis raised spiritual tourism as a way to respond to this group of tourists who are the product of a society of religious contrasts and which in turn gave way to a secularization of it. To this end, it was proposed to validate whether today's tourists seek to re-create, re-connect with themselves, through traveling to places of high spiritual value, whether religiously based or not. In order to validate the hypothesis and objectives, a methodology was applied to Guatemala, a country where three study subjects were selected, for their high sacred value and for being consolidated tourist destinations at the same time. The elements that were evaluated throughout the research and that are part of the spiritual tourism scenario were: the motivations that make tourists visit these types of places; the landscape as a sacred geographical space; and wellness tourism as a form of tourism associated with spiritual tourism. A definition of spiritual tourism was proposed that would integrate the elements raised in the field work, as well as what was found in the bibliographical review. Given that the theme is innovative, it will require future research to support the strengthening of this concept. The definition was created from what was collected during the investigation, since within the tourist scenario there are clear definitions for both religious tourism and wellness tourism. As it was described throughout the investigation, what refers to spiritual tourism and the practice of finding oneself through travel is not a defined concept. It is affirmed by some authors that spiritual tourism is the result of a secular society that rejects the religious position, while others believe otherwise. Regardless of whether or not they practice a specific religion, or if they have a holistic spirituality or are simply tourists with a need to know and experience, tourists look for these sacred geographic spaces in order to re-encounter, which validated the main hypothesis of the investigation. As it was raised at the time, the research promotes the analysis of the following concepts: spiritual connection; connection with nature; meditation, prayer, encounter with oneself; plenitude and atmosphere of the place. Constituted these in the new motivators of travel for a group of tourists.