BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] La formació del futur professorat és un element clau per atendre l'alumnat amb discapacitat a les aules. Per aquest motiu cal disposar d'eines pedagògiques que ajudin a desenvolupar actituds positives, com a primer pas per a la millora de les competències docents. L'objectiu d'aquest article és contextualitzar, justificar i desenvolupar el taller "Coneixent esportistes amb discapacitat intel·lectual". El taller s'ha justificat des d'una proposta per repensar la teoria del contacte directe en la formació del futur professorat. A tall d'avaluació preliminar, també s'inclouen les dades de la percepció de 118 estudiants (77 noies i 41 nois) dels graus en Mestre en Educació Infantil i Primària, després de la seva participació en una de les sis sessions del taller desenvolupades al costat de 42 esportistes amb discapacitat intel·lectual (24 nois i 18 noies). Els resultats mostren que el futur professorat valora la utilitat del taller per al desenvolupament d' actituds positives envers la discapacitat. Se suggereix utilitzar aquesta estratègia com a punt de partida en programes de formació més amplis, en els quals s'incloguin altres estratègies destinades a aprofundir en el desenvolupament i millora de les competències docents.

[es] La formación del futuro profesorado es un elemento clave para atender al alumnado con discapacidad en las aulas. Por ello, es necesario disponer de herramientas pedagógicas que ayuden a desarrollar actitudes positivas, como primer paso para la mejora de las competencias docentes. El objetivo de este artículo es contextualizar, justificar y desarrollar el taller "Conociendo a deportistas con discapacidad intelectual". El taller se ha justificado desde una propuesta para repensar la teoría del contacto directo en la formación del futuro profesorado. A modo de evaluación preliminar, también se incluyen los datos de la percepción de 118 estudiantes (77 chicas y 41 chicos) de los grados en Maestro en Educación Infantil y Primaria, tras su participación en una de las seis sesiones del taller desarrolladas junto a 42 deportistas con discapacidad intelectual (24 chicos y 18 chicas). Los resultados muestran que el futuro profesorado valora la utilidad del taller para el desarrollo de actitudes positivas hacia la discapacidad. Se sugiere utilizar esta estrategia como punto de partida en programas de formación más amplios, en los que se incluyan otras estrategias destinadas a profundizar en el desarrollo y mejora de las competencias docentes.
[ca] Aquest treball analitza algunes elaboracions discursives sobre el passat i l'actualitat paraguaians de les primeres dècades del segle XX, aturant-se, en particular, en la controvèrsia iniciada a finals de 1902, que va tenir com a principals protagonistes els intel·lectuals Cecilio Báez i Juan I. O 'Leary. S'interessa en les condicions socials i culturals de producció, circulació i recepció d'aquests discursos en l'espai platense, així com en les categories conceptuals i en les eines teòriques disponibles per la seva construcció. Els mateixos apareixen inscrits en el marc més ampli de la "qüestió nacional", que involucra problemàtiques com la sociabilitat, la formació del subjecte polític, la identitat, l'etnicitat i l'educació.

[es] Este trabajo analiza algunas elaboraciones discursivas sobre el pasado y la actualidad paraguayos de las primeras décadas del siglo xx, deteniéndose, en particular, en la controversia iniciada a fines de 1902, que tuvo como principales protagonistas a los intelectuales Cecilio Báez y Juan E. O'Leary. Se interesa en las condiciones sociales y culturales de producción, circulación y recepción de esos discursos en el espacio platense, así como en las categorías conceptuales y en las herramientas teóricas disponibles para su construcción. Los mismos aparecen inscriptos en el marco más amplio de la "cuestión nacional", que involucra problemáticas como la sociabilidad, la formación del sujeto político, la identidad, la etnicidad y la educación.
[ca] L'activitat en una aula i el contrast entre quatre textos de segon de primària serveixen de pretext a l'autora per caracteritzar investigació i tradició en relació amb l'aprenentatge inicial de l'escriptura i per exposar algunes de les característiques de les produccions textuals d'infants de cicle inicial (6-7 anys).En l'article també es reflexiona sobre què hauria de significar motivar l'escriptura a l'escola i acompanyar els infants a revisar i a millorar els seus escrits durant els primers cursos de l'escolarització obligatòria.

[es] La actividad en un aula y el contraste de cuatro textos de segundo de primaria sirven de pretexto a la autora para caracterizar investigación y tradición en relación al aprendizaje inicial de la escritura y para exponer algunas de las características de las producciones textuales de niños de primer ciclo (6-7 años).En el artículo también se reflexiona sobre qué debería significar motivar la escritura en la escuela y acompañar a los niños a escribir y mejorar sus escritos en los primeros cursos de la escolarización obligatoria.
[ca] En català antic, verbs com beure o moldre, amb perfet fort llatí en -ui-, presentaven inicialment extensió velar només en el morfoma pita (acrònim de perfecto y tiempos afines): 3a *bibuit &gt; bec, 3a moluit &gt; molc. En canvi, les formes del morfoma L, constituït per la primera persona del present d'indicatiu i tot el present de subjuntiu, presentaven un radical sense consonant velar: 1a bibō &gt; beu, 1a molō &gt; mol. En aquest treball, partint d'un corpus que inclou obres del segle XIII al XIX, datem el procés de velarització del morfoma L en aquesta subclasse verbal, coincident en el temps amb el canvi del model fort al feble en el perfet simple (3a bec &gt;&gt; begué). L'adopció de l'extensió /g/, que resol l'homofonia entre la primera i la tercera persona del present d'indicatiu (1a beu &gt;&gt; bec vs. 3a beu), es produeix simultàniament en tot el morfoma L, a diferència d'altres subclasses verbals. Com a conseqüència de la reorganització, al final del procés evolutiu es crea una nova subclasse verbal dins de la segona conjugació, caracteritzada per la presència de /g/ tant en el morfoma pita com en el morfoma L.

[es] En catalán antiguo, verbos como beure o moldre, con perfecto fuerte latino en -ui-, presentaban inicialmente extensión velar solo en el morfoma pita (acrónimo de perfecto y tiempos afines): 3a *bibuit &gt; bec, 3a moluit &gt; molc. En cambio, las formas del morfoma L, constituido por la primera persona del presente de indicativo y todo el presente de subjuntivo, presentaban un radical sin consonante velar: 1a bibō &gt; beu, 1a molō &gt; mol. En este trabajo, partiendo de un corpus que incluye obras del siglo XIII al XIX, datamos el proceso de velarización del morfoma L en esta subclase verbal, coincidente en el tiempo con el cambio del modelo fuerte al débil en el perfecto simple (3a bec &gt;&gt; begué). La adopción de la extensión /g/, que resuelve la homofonía entre la primera y la tercera persona del presente de indicativo (1a beu &gt;&gt; bec vs. 3a beu), se produce simultáneamente en todo el morfoma L, a diferencia otras subclases verbales. Como consecuencia de la reorganización, al final del proceso evolutivo se crea una nueva subclase verbal dentro de la segunda conjugación, caracterizada por la presencia de /g/ tanto en el morfoma pita como en el morfoma L.
[ca] El pensament històric és un procés que implica la interacció entre les operacions pròpies de la història (Duquette, 2011) o conceptes de segon ordre amb conceptes de primer ordre (Lee i Ashby, 2000). És en la formació inicial on el professorat hauria d'adquirir les eines per a desenvolupar adequadament el pensament històric en assignatures teòriques i pràctiques. No obstant això, diverses recerques exposen les dificultats del professorat per a desenvolupar aquest tipus de raonament: Arteaga i *Camargo (2012); Miralles et al., (2014); Ramírez i Pagès (2019); Chávez (2020). Per això, es plantegen les preguntes com pensen i aprenen el pensament històric estudiants de formació inicial docent d'una universitat xilena?, i com ho desenvolupen en les seves pràctiques docents durant la Formació Inicial? La metodologia de la recerca és qualitativa i el disseny un estudi de cas. La mostra són dos estudiants d'un centre educatiu d'educació superior a Xile. L'aixecament d'informació es va dur a terme mitjançant observació directa de classes, narratives i documents. Els resultats permeten afirmar que el professorat té dificultats per a incloure el pensament històric en les seves explicacions i desenvolupar-lo en els seus estudiants.

[es] El pensamiento histórico es un proceso que implica la interacción entre las operaciones propias de la historia (Duquette, 2011) o conceptos de segundo orden con conceptos de primer orden (Lee y Ashby, 2000). Es en la formación inicial donde el profesorado debería adquirir las herramientas para desarrollar adecuadamente el pensamiento histórico en asignaturas teóricas y prácticas. Sin embargo, diversas investigaciones exponen las dificultades del profesorado para desarrollar este tipo de razonamiento: Arteaga y Camargo (2012); Miralles et al., (2014); Ramírez y Pagès (2019); Chávez (2020). Por ello, se plantean las preguntas ¿cómo piensan y aprenden el pensamiento histórico estudiantes de formación inicial docente de una universidad chilena? y ¿cómo lo desarrollan en sus prácticas docentes durante la Formación Inicial? La metodología de la investigación es cualitativa y el diseño un estudio de caso. La muestra son dos estudiantes de un centro educativo de educación superior en Chile. El levantamiento de información se llevó a cabo mediante observación directa de clases, narrativas y documentos. Los resultados permiten afirmar que el profesorado tiene dificultades para incluir el pensamiento histórico en sus explicaciones y desarrollarlo en sus estudiantes.
[ca] Aquest article analitza dos processos per bruixeria de la justícia criminal del capítol de la catedral de Santa Maria d'Urgell oberts contra dues dones de la localitat de Bescaran, a la comarca de l'Alt Urgell, en els anys 1551-1553. Aquestes dues acusades se sumarien com a mínima una altra quinzena de bescaraneses més, jutjades per aquest mateix tribunal senyorial i per la justícia criminal compartida per la mitra d'Urgell i la ciutat d'Urgell entre 1520-1530 i 1623. Aquests valors confirmen que a les zones muntanyenques del bisbat d'Urgell (Pallars, Andorra i Alt Urgell) la persecució de bruixes presentà un caràcter endèmic i sostingut al llarg de generacions, atès que s'inicià a finals del segle XV i es mantingué activa fins a les primeres dècades del segle XVII. La nostra recerca ens permetrà estudiar els valors comunitaris, les relacions interpersonals i les creences associades a la bruixeria dels habitants d'aquesta localitat, que foren al mateix temps víctimes i instigadors d'aquestes persecucions.

[es] Brujería y vecindario. Dos procesos judiciales de Bescaran, Alt Urgell, 1551-1553 Este artículo analiza dos procesos por brujería de la justicia criminal del cabil-do de la catedral de Santa Maria d'Urgell abiertos contra dos mujeres de la localidad de Bescaran, comarca del Alt Urgell, en los años 1551-1553. Estas dos acusadas se sumarían como mínimo a otras trece bescaranesas más juzgadas por este mismo tribunal y por la justicia criminal compartida entre la mitra y la ciudad de Urgell, entre la década de 1520 y 1623. Estos hechos confirman que, en las zonas montañosas del obispado de Urgell —Pallars, Andorra y Alt Urgell—, la persecución de brujas tuvo un carácter endémico y sostenido alo largo de generaciones, dado que se inició en los últimos años del siglo xv y se mantuvo activa hasta el siglo xvii. Nuestra investigación nos permitirá anali-zar los valores comunitarios, las relaciones interpersonales y las creencias aso-ciadas a la brujería de los habitantes de esta localidad, que fueron al mismo tiempo víctimas e instigadores de esta represión.
[ca] El present dossier, divers pel que fa a les àrees geogràfiques i continguts, té com a objectiu mostrar un fil conductor comú, és a dir, descobrir processos històrics que van tenir lloc en espais considerats perifèrics o marginals dins el territori argentí.

[es] El presente dossier, diverso en cuanto a las áreas geográficas y contenidos, tiene como objetivo mostrar un hilo conductor común, esto es, descubrir procesos históricos que tuvieron lugar en espacios considerados periféricos o marginales dentro del territorio argentino.
[ca] En aquest capítol es descriuen i s'analitzen les accions i els esdeveniments més rellevants duts a terme en l'àmbit de les biblioteques públiques de Catalunya durant el bienni 2018-2019. Després d'uns anys en què destacaven l'inici de nous projectes, durant el bienni analitzat observem com es trenca aquesta tendència, si bé es consoliden diverses iniciatives endegades en els anys anteriors i d'altres desapareixen. Veurem com, en l'àmbit institucional, s'han recuperat ajudes i subvencions cap al sector que havien desaparegut amb la crisi econòmica, i també com s'han impulsat diverses accions perquè les administracions que gestionen les biblioteques treballin de forma conjunta i coordinada. També es mostra la vitalitat del col·lectiu que continua participant en esdeveniments i generant coneixement amb les seves contribucions. En definitiva, l'objectiu del capítol és mostrar una visió de conjunt de l'activitat de les biblioteques públiques catalanes per reflectir el moment actual i veure les tendències de futur.

[es] En este capítulo se describen y analizan las acciones y los acontecimientos más destacados llevados a cabo en el ámbito de las bibliotecas públicas de Cataluña durante el bienio 2018-2019. Después de unos años en los que destacaba el inicio de nuevos proyectos, durante el bienio analizado observamos cómo se rompe esta tendencia y, aunque se consolidan diversas iniciativas iniciadas en los años anteriores, otras desaparecen. Veremos cómo, en el ámbito institucional, se han recuperado ayudas y subvenciones hacia el sector que habían desaparecido con la crisis económica, y también como se han impulsado diversas acciones para que las administraciones que gestionan las bibliotecas trabajen de forma conjunta y coordinada. También se muestra la vitalidad del colectivo que continúa participando en eventos y generando conocimiento con sus contribuciones. En definitiva, el objetivo del capítulo es mostrar una visión de conjunto de la actividad de las bibliotecas públicas catalanas para reflejar el momento actual y ver las tendencias de futuro.
[ca] Per l'avaluació del risc social, sovint basada en la quantificació de dades objectives estadístiques demogràfiques, econòmiques o morfològiques, des del projecte "Mapa de Risc Social de Saragossa (MRSZ), estem assajant mètodes alternatius que posen èmfasi en el pes que tenen les diverses formes de viure que es produeixen a Saragossa. Part d'aquest estudi es basa en el càlcul del què hem anomenat "Índex del Potencial Subjectiu d'Auto-regeneració Urbana (IPSAU)", obtingut a partir de la realització d'un qüestionari sobre les percepcions subjectives que tenen els veïns respecte als seus barris. Aquest article té com a objectiu explicar com i per què s'ha obtingut l'esmentat índex i, molt especialment, presentar els resultats que aporta, comparant-los amb els resultats d'altres estudis similars que s'han dut a terme a Saragossa basats en dades quantitatives.

[es] Ante la evaluación del riesgo social, habitualmente basada en la cuantificación de datos objetivos estadísticos demográficos, económicos o morfológicos, desde el proyecto "Mapa de Riesgo Social de Zaragoza" (MRSZ) estamos ensayando métodos complementarios centrados en el peso que tienen las distintas formas de vivir que se producen en los barrios de Zaragoza. Parte de dicho estudio se basa en el cálculo de lo que hemos llamado "Índice del Potencial Subjetivo de Autorregeneración Urbana (IPSAU)", obtenido a partir de la realización de un cuestionario sobre las percepciones subjetivas que tienen los vecinos con respecto a sus barrios. El presente artículo tiene como objetivo explicar cómo y porqué se ha obtenido dicho índice y, muy especialmente, presentar los resultados que arroja, comparándolos con los resultados de otros estudios similares que se han realizado previamente en Zaragoza basados en datos cuantitativos.
[ca] En aquest article s'analitza la historia poc coneguda de les missions franciscanes de Cuevo i Ivo al Chaco bolivià durant la segona meitat del segle xix. Els seus actors són dos col·legis franciscans que competeixen ferotgement entre ells, colons criolls i indígenes vençuts, enmig d'una disputa interdepartamental per la possessió d'aquests terrenys: una multitud d'agents locals enfrontats, l'actuació dels quals segella el destí d'una regió on l'Estat bolivià intentava, sense gaire èxit, fer-se present.

[es] Se analiza aquí la poco conocida historia de la fundación de las misiones franciscanas de Cuevo e Ivo en el Chaco boliviano en la segunda mitad del siglo XIX. Sus actores son dos colegios franciscanos que compiten ferozmente entre sí, colonos criollos e indígenas vencidos, en medio de una disputa interdepartamental por la posesión de estos terrenos: una multitud de agentes locales enfrentados cuyo actuar sella el destino de una región en la que el Estado boliviano porfía, sin mucho éxito, en sentar presencia.
[ca] Amb l'adaptació a l'Espai Europeu d'Educació Superior (EEES), totes les Universitats han hagut d'evolucionar el seu model pedagògic, donant resposta a les noves necessitats i plantejaments. Aquest també és el cas de la Universitat Oberta de Catalunya (UOC). El nou model pedagògic de la UOC, sustentat en un procés docent que es desenvolupa íntegrament a través de la Xarxa i que posa especial atenció a l'activitat d'aprenentatge dels estudiants, ha fet que en el marc concret de les assignatures s'hagin hagut de replantejar moltes de les estratègies docents dutes a terme fins ara. En aquest article expliquem com hem fet aquesta evolució en les assignatures quantitatives dels Estudis d'Economia i empresa de la UOC, passant d'unes guies d'aprenentatge molt centrades en els materials didàctics (GES), a unes guies especialment enfocades en l'activitat d'avaluació continuada dels estudiants (G-PAC). Tenint en compte la seva doble vessant d'avaluació i de formació, expliquem com hem dissenyat aquestes guies al voltant de l'avaluació continuada, i com les hem integrat tant en el procés docent com en la pròpia aula virtual.

[es] Con la adaptación al Espacio Europeo de Educación Superior (EEES), todas las Universidades han tenido que adaptar su modelo pedagógico, dando respuesta a las nuevas necesidades y planteamientos. Este también es el caso de la Universitat Oberta de Catalunya (UOC). El nuevo modelo pedagógico de la UOC, sustentado en un proceso docente que se desarrolla íntegramente a través de la red y que pone especial atención en la actividad de aprendizaje de los estudiantes, ha hecho que en el marco concreto de las asignaturas se hayan tenido que replantear muchas de las estrategias docentes llevadas a cabo hasta ahora. En este artículo explicamos cómo hemos hecho esta evolución en las asignaturas cuantitativas de los Estudios de Economía y empresa de la UOC, pasando de unas guías de aprendizaje muy centradas en los materiales didácticos (GES), a unas guías especialmente enfocadas en la actividad de evaluación continua de los estudiantes (G-PEC). Teniendo en cuenta la doble vertiente de evaluación y de formación, explicamos cómo hemos diseñado estas guías alrededor de la evaluación continua, y como las hemos integrado tanto en el proceso docente como en la propia aula virtual.
[ca] En l'Antic Règim, els llibres parroquials eren un complement als padrons de població des que Fleury va parlar per primera vegada de la reconstrucció de famílies. No obstant això, les fonts eclesiàstiques ofereixen un camp molt més ampli per a l'historiador de la població, tant si són generades per l'estructura diocesana com si les produeixen ordes religioses. Aquest treball es proposa mostrar aquestes possibilitats, a través d'investigacions en curs o acabades, utilitzant les fonts que encara no han estat explorades o a les quals es poden fer noves preguntes. El marc temporal és el món colonial, centrat en les governacions de Río de la Plata i Tucumán.

[es] En el Antiguo Régimen, los libros parroquiales han sido un complemento a los padrones de población desde que Michel Fleury habló por primera vez de la reconstrucción de familias. Sin embargo, las fuentes eclesiásticas ofrecen un campo mucho más vasto al historiador de la población, tanto si son generadas por la estructura diocesana como si las producen las órdenes religiosas. Este trabajo se propone mostrar esas posibilidades, a través de investigaciones en curso o acabadas, utilizando fuentes que aún no han sido exploradas o a las cuales pueden hacerse nuevas preguntas. El marco temporal es el del mundo colonial ceñido a las gobernaciones del Río de la Plata y el Tucumán.
[ca] La pandèmia de grip que va estremir el món entre 1918 i 1919, arribant fins i tot en algunes ciutats fins a 1920, va ser una de les pitjors que coneix l'ésser humà. Els mitjans de comunicació, encara que tard a vegades a causa de la censura que van tindre durant la Primera Guerra Mundial (1914-1918), van seguir la seua evolució i les pàgines de la premsa es van il·lustrar amb tota mena de vinyetes, la majoria d'elles satiritzant-la. A través del treball d'hemeroteca ens proposem analitzar les diferents representacions que va tindre el virus, incidint sobretot en la que s'al·ludia al suposat origen "espanyol". Una imatge estereotipada creada a partir del segle XVII que hui dia continua existint fora de les nostres fronteres, ens referim a la figura del torero i la flamenca com un reflex de la societat.

[es] La pandemia de gripe que estremeció el mundo entre 1918 y 1919, llegando incluso en algunas ciudades hasta 1920, fue una de las peores que conoce el ser humano. Los medios de comunicación, aunque tarde en ocasiones debido a la censura que tuvieron durante la Primera Guerra Mundial (1914-1918), siguieron su evolución y las páginas de la prensa se ilustraron con todo tipo de viñetas, la mayoría de ellas satirizándola. A través del trabajo de hemeroteca nos proponemos analizar las distintas representaciones que tuvo el virus, incidiendo sobre todo en la que se aludía al supuesto origen "español". Una imagen estereotipada creada a partir del siglo XVII que hoy en día continúa existiendo fuera de nuestras fronteras, nos referimos a la figura del torero y la flamenca como un reflejo de la sociedad.
[ca] Amb el desenvolupament d'aquest article es pretén contrastar la hipòtesi segons la qual el cos teòric que ofereix el moviment pel decreixement seria la única alternativa viable davant de les dues teories econòmiques principals que es vénen aplicant com a eines per fer front a la crisi. S'analitzaran els arguments i les propostes que ofereixen els decreixentistes, i que són referenciades en la bibliografia, així com els anàlisis que fan els seus principals crítics. Aquest article es centra en dos Estats molt propers entre si però amb una penetració molt diferent del moviment pel decreixement en la seva societat

[es] Con el desarrollo de este artículo se pretende contrastar la hipótesis según la cual, el cuerpo teórico que ofrece el movimiento por el decrecimiento sería la única alternativa viable frente a las dos teorías económicas principales que se vienen aplicando como herramientas frente a la crisis. Se analizarán los argumentos y las propuestas que ofrecen los decrecentistas referenciadas en la bibliografía así como los análisis de sus principales críticos. Este artículo se centra en dos Estados muy cercanos entre sí pero con una penetración muy diferente del movimiento por el decrecimiento en su sociedad.