[ca] La memòria episòdica, referida a la capacitat de l'ésser humà per emmagatzemar experiències personals del passat abastant aspectes temporals i contextuals, juga un rol protagonista en la predicció del deteriorament neurocognitiu. L'S-FNAME és una prova de memòria associativa que ha demostrat ser potencialment útil per discriminar entre canvis normals en els processos mnèsics associats a l'edat i el declivi associat a indicadors preclínics d'EA. La validació prèvia de la versió espanyola del test es va dur a terme únicament per a adults més grans de 49 anys, amb limitacions rellevants a nivell mostral. El TAAVR és una de les proves més utilitzades a nivell internacional que ha demostrat capacitat per detectar canvis relatius a malalties neurodegeneratives. Tot i les diverses versions desenvolupades del test, a Espanya no es troben estudis de validació ni barems normatius en les darreres dècades emprant mostres representatives de subjectes sans. Per tant, es va plantejar com a objectiu principal d'aquest projecte estudiar les propietats psicomètriques de l'S-FNAME i el TAAVR, i desenvolupar els barems normatius per a una mostra espanyola de subjectes sans de mitjana edat. El primer estudi relatiu a les propietats psicomètriques de l'S-FNAME es va dur a terme amb una mostra de 511 subjectes cognitivament sans amb edats compreses entre 41 i 65 anys. Es va obtenir evidència de validesa de constructe a través d'una anàlisi factorial confirmatòria, que va donar dos components a la seva estructura interna, amb indicadors de bona bondat d'ajust. Així mateix, se'n va comprovar la validesa convergent i divergent a partir de correlacions amb altres mesures neurocognitives. Després de determinar la influència del gènere, l'edat i el nivell educatiu sobre el resultat al test, usant anàlisis de regressió múltiple, es van obtenir els barems normatius. El segon estudi relatiu a la validació del TAAVR va fer servir una mostra de 602 participants cognitivament sans amb un rang d'edat entre 41 i 65 anys. Es va obtenir evidència de la validesa convergent i divergent i es va dur a terme una anàlisi factorial confirmatòria per determinar la validesa de constructe, obtenint-se una estructura de quatre components amb un ajustament satisfactori. Els barems normatius es van desenvolupar segons gènere, edat i nivell educatiu, tenint en compte que a partir d'anàlisi de regressió múltiple es va determinar l'efecte de les variables sociodemogràfiques esmentades sobre les puntuacions del test. Finalment, es va valorar el desenvolupament de 251 subjectes en una nova mesura d'oblit a llarg termini, comparant-se l'efecte de diferents modalitats d'aplicació i es va mesurar la influència de les variables sociodemogràfiques. Es va confirmar que el procés de consolidació de la memòria depèn de la modalitat d'aplicació en la mesura a llarg termini, i els subjectes a qui explícitament se li ha advertit respecte a la valoració posterior van tenir un resultat superior. En conclusió, es va determinar que ambdues proves tenen bones propietats psicomètriques, obtenint barems específics per a la població espanyola cognitivament sana de mitjana edat que permetran, als professionals de l'àrea clínica i del camp de la investigació, examinar la trajectòria de la memòria episòdica en etapes primerenques de l'envelliment. Així mateix, es va demostrar que el procediment d'administració escollit en la mesura proposada d'oblit a llarg termini usant el TAAVR influeix en l'evocació després d'una setmana, suggerint l'emmagatzematge a llarg termini és afectat per les expectatives de ser avaluat. Aquest projecte ressalta la importància de comptar amb instruments psicomètrics validats a la nostra població per detectar canvis primerencs associats a les malalties neurodegeneratives, permetrà examinar, detectar i intervenir precoçment el declivi cognitiu.

[en] Episodic memory, referring to the human being's ability to store past personal experiences encompassing temporal and contextual aspects, is a cognitive function that plays a leading role in predicting neurocognitive impairment associated with pathological aging. The S-FNAME is an associative memory test that has been shown to be potentially useful for discriminating normal changes in medical processes associated with age and decline associated with preclinical indicators of AD. The previous validation of the Spanish test version was carried out only for adults over 49 years of age, with relevant limitations at the sample level. The TAAVR is one of the most widely used verbal EM tests internationally, which, in turn, has demonstrated the ability to detect changes related to neurodegenerative diseases. Despite the various test's versions developed, no validation studies or regulatory scales have been found in Spain in recent decades using representative samples of healthy subjects. Therefore, the main objective of this project was to study the psychometric properties of the S-FNAME Exam and TAAVR and to develop their normative scales for a Spanish sample of healthy middle-aged subjects. The first study on the psychometric properties of the S-FNAME Exam was carried out with a sample of 511 cognitively healthy subjects aged between 41 and 65 years. Construct validity was obtained through a confirmatory factor analysis, which yielded two components in its internal structure, with indicators of good goodness of fit. Likewise, its convergent and divergent validity was verified based on correlations with other neurocognitive measures. After determining the influence of gender, age and educational level on performance in the test, using multiple regression analysis, the norms were obtained. The TAAVR validation study used a sample of 602 cognitively healthy participants ranging in age from 41 to 65 years. Convergent and divergent validity was proved, and a confirmatory factor analysis was carried out to determine construct validity, obtaining a four-component structure with a satisfactory fit. The normative scales were developed according to gender, age and educational level. The effect of these sociodemographic variables on the test scores was determined from multiple regression analysis. Finally, the performance of 251 subjects in a novel measure of long-term forgetfulness was assessed, comparing the effect of different application modalities and measuring the influence of sociodemographic variables. We confirmed that memory consolidation depends on the modality of application in the long-term measure, finding that subjects who have been explicitly warned regarding the long-term forgetting measure had superior performance. In conclusion, both tests of episodic memory have good psychometric properties, obtaining specific scales for the middle-aged cognitively healthy Spanish population that will allow professionals in the clinical area and in the field of research to examine the trajectory of episodic memory in early stages of aging. Likewise, it was shown that the administration procedure chosen in the proposed measure of long-term forgetfulness using the TAAVR influences the recall after one week, suggesting that long-term storage is affected by the expectations of being evaluated. This research project highlights the importance of having adapted and validated psychometric instruments in our population. Normative data for two episodic memory tests that have been considered in the literature as promising to detect early changes associated with neurodegenerative diseases, will make it possible to examine, detect and intervene early on deficits in episodic memory.