[ca] El consum de tabac és la primera causa de morbimortalitat evitable als països desenvolupats, a més, l'exposició al fum ambiental del tabac (FAT) ha estat classificat com carcinogen tipus I segons l'Agència Internacional d'Investigació sobre el Càncer (IARC segons les seves sigles en anglès) i produeix més de 600.000 morts anuals i important morbiditat entre els no fumadors. L'exposició al FAT perjudica especialment a la població pediàtrica i es pot produir des del període prenatal, incrementant el risc de naixement preterme, asma, pneumònia o alteracions en el neurodesenvolupament, entre altres efectes. A l'actualitat, a la població pediàtrica, la principal font d'exposició al FAT són els ambients privats, com les cases i vehicles particulars, a causa del increment a les polítiques de control del tabaquisme en els espais públics que s'han anat implementant pels diferents països després del conveni marc pel control del tabaquisme de l'Organització Mundial de la Salut (OMS). D'altra banda, l'última dècada, ha crescut l'interès pels contaminants residuals del fum del tabac que romanen a les superfícies després d'haver fumat, el que es coneix com fum de tercera mà (FTM), i pot ser una altra font d'exposició passiva al tabac. Els objectius de la present tesi doctoral van ser: 1) Analitzar la correlació entre les mesures de control del tabaquisme implementades a Europa i la prevalença de naixements preterme i naixements amb baix pes al néixer. 2) Caracteritzar la prevalença de llars lliures de fum i el suport social de la població adulta espanyola sobre la regulació del consum de tabac als vehicles amb i sense nens a bord. 3) Descriure la prevalença de llars lliures de fum (amb regulació total o parcial) i la prevalença actual d'exposició passiva al fum del tabac en nens menors de tres anys en llars i altres ambients a Espanya. 4) Realitzar una revisió sistemàtica de la literatura científica sobre el fum de tercera mà. 5) Caracteritzar l'exposició al fum de tercera mà en llars amb nens menors de tres anys a Espanya i descriure el coneixement i les creences dels efectes del mateix en nens. La present tesi doctoral és un compendi de quatre articles científics en revistes indexades a Web of Science i un manuscrit en revisió a una revista indexada a la mateixa base (veure secció: Articles científics de la tesi doctoral). Less conclusions principals d'aquest projecte podrien resumir-se com: 1) L'increment les legislacions per al control del tabaquisme als països europeus es correlaciona, a nivell ecològic, amb una disminució en la prevalença de naixements preterme. 2) A Espanya, hi ha un suport poblacional elevat per afavorir una legislació que reguli el consum de tabac en els vehicles privats amb menors a bord (9 de cada 10 adults). 3) Més del 80% de llars espanyoles apliquen algun tipus de regulació voluntària pel consum de tabac (45% regulació total), elevant al 85% la regulació total en llars amb nens de 3 a 36 mesos. Respecte al FTM, la nostra revisió sistemàtica mostra evidències dels possibles efectes perjudicials per la salut d'aquesta exposició, sent necessaris més estudis a mig i llarg termini. El component més analitzat per determinar el FTM és la nicotina, seguit per les nitrosamines i la cotinina. A més, a nivell social, existeix a l'actualitat un desconeixement sobre el FTM i les seves potencials conseqüències. No obstant això, les nostres dades mostren que després de conèixer la definició del FTM, la majoria dels pares de nens menors de 3 anys ho classifiquen com nociu per a la salut dels seus fills.

[es] El consumo de tabaco es la primera causa de morbimortalidad evitable en los países desarrollados, además la exposición al humo ambiental del tabaco (HAT) ha sido clasificado como carcinógeno tipo I según la Agencia Internacional de Investigación sobre el Cáncer (IARC según sus siglas en inglés) y produce más de 600.000 muertes anuales e importante morbilidad entre los no fumadores. La exposición al HAT perjudica especialmente a la población pediátrica y se puede producir desde el periodo prenatal, incrementando el riesgo de nacimiento pretérmino, asma, neumonía o alteraciones en el neurodesarrollo, entre otros efectos. En la actualidad, en la población pediátrica, la principal fuente de exposición al HAT son los ambientes privados, como las casas y vehículos privados, debido al incremento en las políticas de control del tabaquismo en los espacios públicos, que se han ido implementando por los diferentes países después del convenio marco para el control del tabaquismo de la Organización Mundial de la Salud (OMS). Por otro lado, en la última década, ha crecido el interés por los contaminantes residuales del humo del tabaco que permanecen en las superficies tras haber fumado, lo que se conoce como humo de tercera mano (HTM), y puede ser otra fuente de exposición pasiva al tabaco. Los objetivos de la presente tesis doctoral fueron: 1) Analizar la correlación entre las medidas de control del tabaquismo implementadas en Europa y la prevalencia de nacimientos pretérmino y nacimientos con bajo peso al nacer. 2) Caracterizar la prevalencia de hogares libres de humo y el apoyo social de la población adulta española sobre la regulación del consumo de tabaco en vehículos con y sin niños a bordo. 3) Describir la prevalencia de hogares libres de humo (con regulación total o parcial) y la prevalencia actual de exposición pasiva al humo del tabaco en niños menores de tres años en hogares y otros ambientes en España. 4) Realizar una revisión sistemática de la literatura científica sobre el humo de tercera mano. 5) Caracterizar la exposición al humo de tercera mano en hogares con niños menores de tres años en España y describir el conocimiento y las creencias de los efectos del mismo en niños. La presente tesis doctoral es un compendio de cuatro artículos científicos en revistas indexadas en Web of Science y un manuscrito en revisión en una revista indexada en la misma base (ver sección: Artículos científicos de la tesis doctoral). Las conclusiones principales de esta tesis doctoral podrían resumirse en: 1) El incremento las legislaciones para el control del tabaquismo en los países europeos se correlaciona, a nivel ecológico, con una disminución en la prevalencia de nacimientos pretérmino. 2) En España, existe un soporte poblacional elevado para favorecer una legislación que regule el consumo de tabaco en los vehículos privados con menores a bordo (9 de cada 10 adultos). 3) Más del 80% de hogares españoles aplican algún tipo de regulación voluntaria sobre el consumo de tabaco (45% regulación total), elevándose al 85% la regulación total en hogares con niños de 3 a 36 meses. Respecto al HTM, nuestra revisión sistemática muestra evidencias de los posibles efectos perjudiciales para la salud de esta exposición, siendo necesario más estudios a medio y largo plazo. El componente más analizado para determinar el HTM ha sido la nicotina, seguido por las nitrosaminas y la cotinina. Además, a nivel social, existe en la actualidad un desconocimiento sobre el HTM y sus potenciales consecuencias. Sin embargo, nuestros datos muestran que tras conocer la definición del mismo, la mayoría de los padres de niños menores de 3 años clasifican el HTM como dañino para la salud de sus hijos.