[ca] Aquesta Tesi respon a la construcció i integració d'un concepte, el "nudge", al nostre ordenament juridicoadministratiu. Té la seva gènesi a l'Economia conductual i als processos regulatoris i de control de la despesa, de les polítiques públiques executades per part de l'Administració federal dels Estats Units i de les seves Agències. La seva recepció es realitza a partir de l'obra de Richard H. Thaler i Cass R. Sunstein, Nudge. Improving Decisions About Health, Wealth, Happiness (2008). Els elements que constitueixen el nexe d'aquest treball de recerca s'ancoren en un mateix fonament jurídic, la funció constitucional d'il·lustració, com a tasca en l'actuació de l'Administració pública, mitjançant el que anomenem l'Arquitectura de l'elecció, com a procés, la funcionalitat del qual l'identifico com a instrument públic que defineix el disseny i la intervenció sobre el pla de la racionalitat, i la seva afectació en el procés decisional de l'individu i en el comportament col·lectiu. La finalitat de l'actuació de l'Administració pública, que en aquest supòsit considero de caràcter conductual, és corregir les decisions errònies dels individus, motivades per les heurístiques i els biaixos cognitius que els puguin perjudicar, respectant-ne la llibertat d'elecció, per a la consecució d'una finalitat pública d'interès general, que en beneficiï. Aquesta finalitat, a l'objecte de la Tesi, la focalitzo en el marc del dret a la protecció de la salut, quant a la seva projecció en el dret a una alimentació adequada i saludable, mitjançant l'anàlisi de l'eina del semàfor nutricional, Nutri-Score, com informació nutricional frontal en un producte alimentari. Al costat de l'Arquitectura de l'elecció i de la tècnica del nudge desenvolupo l'enfocament de la Perspectiva cognitiva en l'actuació de l'Administració de caràcter conductual, que es projecta sobre les diferents formes, modes o tipologies que puguin caracteritzar l'actuació de les Administracions públiques. Perspectiva cognitiva, com a element nuclear d'aquesta investigació, que construeixo jurídicament, com a aportació original de la Tesi, a partir del referent de la Perspectiva de gènere. Enfocament que identifico com un instrument jurídic que determini la validesa de tota l'actuació administrativa que pugui condicionar el comportament de lindividu o de la col·lectivitat. Analitzo l'enfocament de la Perspectiva cognitiva en l'actuació de l'Administració pública, respecte a la seva intervenció en el procés decisional dels individus i en el comportament col·lectiu, ja sigui com a resultat d'una política pública conductual concreta o, en el supòsit de no ser-ho, quan els seus efectes sobre l'individu es corresponguin amb els resultats estudiats per les ciències de la conducta, la neurociència, la semiòtica o la lingüística cognitiva, sobre el comportament humà. Tanmateix, elaboro la construcció del règim jurídic del nudge com a tècnica d'intervenció que es projecta sobre les diferents formes d'actuació administrativa, estudiant i sistematitzant els diferents paràmetres sobre els quals he construït l'anàlisi doctrinal de la seva ordenació jurídica.

[es] Esta Tesis responde a la construcción e integración de un concepto, el "nudge", en nuestro ordenamiento jurídico-administrativo. Tiene su génesis en la Economía conductual y en los procesos regulatorios y de control del gasto, de las políticas públicas ejecutadas por parte de la Administración federal de los Estados Unidos y de sus Agencias. Su recepción se realiza a partir de la obra de Richard H. Thaler y Cass R. Sunstein, Nudge. Improving Decisions About Health, Wealth, and Happiness (2008). Los elementos que constituyen el nexo de este trabajo de investigación los anclo en un mismo fundamento jurídico, la función constitucional de ilustración, como tarea en la actuación de la Administración pública, mediante lo que denomino la Arquitectura de la elección, como proceso cuya funcionalidad identifico como instrumento público que define el diseño e intervención sobre el plano de la racionalidad y su afectación en el proceso decisional del individuo y en el comportamiento colectivo. La finalidad de la actuación de la Administración pública, que en este supuesto la considero de carácter conductual, es corregir las decisiones erróneas de los individuos, motivadas por las heurísticas y los sesgos cognitivos que puedan perjudicarles, respetando su libertad de elección, para la consecución de una finalidad pública de interés general, que le beneficie. Dicha finalidad, en el objeto de la Tesis la focalizo en el marco del derecho a la protección de la salud, en cuanto a su proyección en el derecho a una alimentación adecuada y saludable, mediante el análisis de la herramienta del "semáforo nutricional", Nutri-Score, como información nutricional frontal en un producto alimenticio. Junto a la Arquitectura de la elección y la técnica del "nudge" desarrollo el enfoque de la Perspectiva cognitiva, en la actuación de la Administración de carácter conductual, que se proyecta sobre las diferentes formas, modos o tipologías que puedan caracterizar la actuación de las Administraciones públicas. Perspectiva cognitiva, como elemento nuclear de esta investigación, que construyo jurídicamente, como aportación original de la Tesis, a partir del referente de la Perspectiva de género. Enfoque que identifico como un instrumento jurídico que determine la validez de toda la actuación administrativa que pueda condicionar el comportamiento del individuo o de la colectividad. Analizo el enfoque de la Perspectiva cognitiva en la actuación de la Administración pública, respecto a su intervención en el proceso decisional de los individuos y en el comportamiento colectivo, ya sea como resultado de una concreta política pública conductual o en el supuesto de no serlo, cuando sus efectos sobre el individuo se correspondan con los resultados estudiados por las ciencias de la conducta, la neurociencia, la semiótica o la lingüística cognitiva, sobre el comportamiento humano. Asimismo, elaboro la construcción del régimen jurídico del "nudge" como técnica de intervención que se proyecta sobre las diferentes formas de actuación administrativa, estudiando y sistematizando los diferentes parámetros sobre los que he construido el análisis doctrinal de su ordenación jurídica.