BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] L'objectiu del projecte és poder detectar fibres plàstiques dins provetes cúbiques de formigó, per poder diferenciar provetes amb o sense elles a l'interior. Disposarem d'unes provetes inicials: amb fibres i sense elles, les quals assajarem mitjançat espectroscòpia d'impedàncies. Per realitzar les mesures hidratarem fins a saturació les provetes durant un temps suficient i acoblarem uns elèctrodes de corrent i uns altres perpendicularment de potencial per poder determinar la caiguda de tensió. Obtenim un resultat positiu. Realitzem un modelat de la proveta sense fibres mitjançant phantom i així assegurarem que la diferència de resposta es deguda a la presència de fibres al seu interior. Després d'assajar el phantom no obtenim cap efecte no vist a la proveta sense fibres i a continuació realitzem un campanya de provetes de la mateixa edat amb diferents quantitats de fibres per comprovar que l'efecte no és aïllat i la detecció és possible. Els resultats són favorables i s'obté un comportament diferenciat en provetes amb fibres respecte a les que no en tenen. Mentre que les provetes sense fibres presenten una resposta plana en el rang de freqüències d'interès, les provetes amb fibres presenten un increment del mòdul d'impedància a part d'un valor de mòdul diferent. La resposta és altament depenent del temps de curat i és clarament diferenciada mentre les provetes estan tendres, per anar-se difuminant a prop de l'edat de curat. Per tant és possible diferenciar provetes de formigó amb i sense fibres mitjançant espectroscòpia d'impedàncies.

[es] El objetivo del proyecto es poder detectar fibras plásticas dentro de probetas cúbicas de hormigón, para diferenciar probetas con o sin ellas en su interior. Dispondremos de unas probetas iniciales: con fibras y sin ellas, las cuales ensayaremos mediante espectroscopia de impedancias. Para realizar las medidas hidrataremos hasta saturación las probetas durante un tiempo suficiente y acoplaremos unos electrodos de corriente y otros perpendicularmente de potencial para poder determinar la caída de tensión. Obtenemos un resultado positivo. Pasamos a realizar un modelado de la probeta sin fibras mediante phantom y así asegurarnos que la diferencia de respuesta es debida a la presencia de fibras en su interior. Tras ensayar el phantom no se obtuvo ningún efecto no visto en la probeta sin fibras y a continuación realizamos una campaña de probetas de igual edad con diferentes dosificaciones de fibras para comprobar que el efecto no es aislado y que la detección es posible. Los resultados son favorables y se obtiene un comportamiento diferenciado en probetas con fibras respecto a las que no tienen. Mientras que las probetas sin fibras presentan una respuesta plana en el rango de frecuencias de interés, las probetas con fibras presentan un incremento del módulo de impedancia a parte de un valor de módulo diferente. La respuesta es altamente dependiente del tiempo de curado y es claramente diferenciada mientras las probetas están tiernas, para irse difuminando cerca de la edad de curado. Luego es posible diferenciar probetas de hormigón con y sin fibras mediante espectroscopia de impedancias.
[ca] El present treball es desenvolupa amb la intenció de proposar un full de ruta per a la inclusió de la comptabilització de les emissions de CO2 incorporades en els materials de construcció dels edificis dins del marc regulador del Codi Tècnic de l'Edificació (CTE). Per mitjà d'un retrat de la situació reglamentària a nivell europeu respecte a les normatives d'eficiència energètica i els esforços per millorar el rendiment ambiental de les edificacions, s'avaluen exemples d'èxit, els seus avantatges i desavantatges, i la seva possible adaptació per a aportar als esforços que busquen aconseguir les metes de reducció d'emissions de l'Acord de Paris per al sector de l'edificació a Espanya. Una vegada establerts els antecedents, es procedeix a analitzar les normatives i certificacions d'edificis vigents, en el context europeu, que inclouen el càlcul de les emissions incorporades. Per a identificar elements clau que guien el seu procés d'implementació. Els resultats de l'anàlisi indiquen que no existeix una base de dades a nivell nacional, comparable i desagregada, que abordi les condicions específiques per a la indústria de la construcció a Espanya. Es conclou que els esforços d'organismes reguladors hauran de desplegar-se per fases. Al principi, és de vital importància centrar-se en la recol·lecció i verificació de la informació ambiental tant a nivell de producte com a nivell d'edifici. Per a posteriorment, utilitzar aquestes dades per a establir valors de referència que motivin un canvi en el comportament ambiental dels edificis.

[es] El presente trabajo se desarrolla con la intención de proponer una hoja de ruta para la inclusión de la contabilización de las emisiones de CO2 incorporadas en los materiales de construcción de los edificios dentro del marco regulatorio del Código Técnico de la Edificación (CTE). Por medio de un retrato de la situación reglamentaria a nivel europeo con respecto a las normativas de eficiencia energética y los esfuerzos por mejorar el rendimiento ambiental de las edificaciones, se evalúan ejemplos de éxito, sus ventajas y desventajas, y su posible adaptación para aportar a los esfuerzos que buscan alcanzar las metas de reducción de GEI del Acuerdo de Paris para el sector de la edificación en España. Una vez establecidos los antecedentes se procede a analizar las normativas y certificaciones de edificios vigentes en el contexto europeo que incluyen el cálculo de las emisiones incorporadas, para posteriormente establecer elementos clave que guíen un proceso similar para el contexto español. Los resultados del análisis indican que no existe una base de datos a nivel nacional confiable y comparable que aborde las condiciones específicas para la industria de la construcción en España por lo que los esfuerzos de organismos regulatorios deberán desplegarse por fases. En un principio, es de vital importancia centrarse en la recolección y verificación de la información ambiental tanto a nivel de producto como a nivel de edificio, para posteriormente utilizar, estos datos para establecer valores de referencia que motiven un cambio en el comportamiento ambiental de los edificios.
[ca] La primera part del document és una anàlisi de les principals característiques dels models de substitució amb una especial atenció a les Xarxes Neuronals Artificials. La seva arquitectura, la dimensió dels espais d'entrada i sortida, el procès d'aprenentatge i la capacitat de generalització són algunes d'aquestes característiques. En la segona part del document s'han aplicat aquestes tècniques en el context d'una missió d'observació de la Terra. En una primera aplicació s'ha aconseguit reduir el cost computacional del model utilitzat al segment Terra durant la planificació de la missió. Una segona aplicació s'ha desenvolupat per ser implementada a bord del satèl·lit per recalcular els maniobres amb un menor cost computacional. Es mostra com aquesta estratègia pot incrementar la capacitat de reacció i la precisió d'actitud del satèl·lit

[es] La primera parte del documento es un análisis de las principales características de los modelos de substitución con una especial atención a las Redes Neuronales Artificiales. Su arquitectura, la dimensión de los espacios de entrada y salida, el proceso de aprendizaje I la capacidad de generalización son algunas de las características. En la segunda parte del documento se han aplicado estas técnicas en el contexto de una mision de observación de la Tierra. En una primera aplicación se consigue reducir el coste computacional del modelo utilizado en el segmento Tierra para planificar la mision. Una segunda aplicación se ha desarrollado para ser implementada abordo del satélite para recalcular las maniobras con un menor coste computacional. Se muestra como esta estrategia puede incrementar la capacidad de reación y precisión de actitud del satélite.
[ca] Aquest treball de final de grau, consisteix en el càlcul, modelat i simulació del xassís d'una motocicleta de cros, en un cas determinat per tal de veure si les modificacions introduïdes aguanten en el cas estudiat. Es basa en dos grans blocs, el primer, una mica més teòric, per tal de mostrar en quin punt es troba la tecnologia dels xassís de les motocicletes, i també per veure'n els diferents tipus que existeixen dins del món del motociclisme. El segon bloc, consisteix de tota la part pràctica, que s'ha dividit en 5 subapartats, els quals mostren tots els passos seguits en el procés, pressa de mides, hipòtesis i càlculs de totes les forces que actuen en el cas estudiat, modelat en 3D, característiques del xassís dissenyat, i per últim simulació d'elements finits del xassís per observar-ne els resultats. Finalment, en el apartat de conclusions, s'analitzarà tot el procés seguit, si és el correcte, i també s'avaluaran les millores introduïdes en el model a veure si han superat les expectatives, o si no són correctes. També s'explicaran possibles futures millores que es podrien afegir al model ja dissenyat per millorar-lo.

[es] Este trabajo de fin de grado consiste en el cálculo, modelado y simulación del chasis de una motocicleta de cross, en un caso determinado para ver si las modificaciones introducidas aguantan en el caso estudiado. Se basa en dos grandes bloques, el primero, algo más teórico, para mostrar en qué punto se encuentra la tecnología de los chasis de las motocicletas, y también para ver los distintos tipos que existen dentro del mundo del motociclismo. El segundo bloque, consiste de toda la parte práctica, que se ha dividido en 5 subapartados, que muestran todos los pasos seguidos en el proceso, toma de tamaños, hipótesis y cálculos de todas las fuerzas que actúan en el caso estudiado, modelado en 3D, características del chasis diseñado, y por último simulación de elementos finitos del chasis para observar sus resultados. Por último, en el apartado de conclusiones, se analizará todo el proceso seguido, si es el correcto, y también se evaluarán las mejoras introducidas en el modelo a ver si han superado las expectativas, o si no son correctas. También se explicarán posibles futuras mejoras que podrían añadirse al modelo ya diseñado para mejorarlo.
[ca] El projecte se situa a la ciutat de Castelldefels, concretament en un punt de confluència entre un braç verd natural, la conca del castell, i un eix verd artificial, un dels eixos que connecten la muntanya amb el mar. Aquest mateix punt marca la separació de la trama més antiga del poble amb el barri de vista alegre i els canyars que van ser construïts en diferents etapes expansives de la ciutat. Actualment, aquest punt es materialitza en una rotonda que ha arribat a ser un punt de trobada per la posició estratègica que ocupa amb relació a la ciutat. Adjacent a la rotonda es troba un espai pavimentat, separat per un canvi de desnivell de la cota de la rotonda, amb un intent d'ús de plaça i espai infantil barrejat amb pàrquing i delimitat amb una mitgera. Es tracta d'un espai no resolt on la intenció del meu projecte se centra a donar un inici o una fi als dos braços verds que conflueixen en aquest punt, traslladant el punt de trobada de la rotonda a la plaça i generant així un nou punt de trobada de la ciutat. A més, aquest espai és adjacent a l'ambulatori, al centre cívic Federic Mompou, ocupat per gent gran, i a l'escola Jacint Verdaguer. Plantejo poder generar un equipament que complementi aquests anteriors generant un espai intergeneracional que complementi i doni suport als equipaments culturals i educatius de la ciutat dotant a la ciutat una escola municipal de dansa, música i arts escèniques i espais d'assaig per a les ja existents entitats relacionades.

[es] El proyecto se sitúa en la ciudad de Castelldefels, concretamente en un punto de confluencia entre un brazo verde natural, la cuenca del castillo, y un eje verde artificial, uno de los ejes que conectan la montaña con el mar. Este mismo punto marca la separación de la trama más antigua del pueblo con el barrio de vista alegre y los cañares que fueron construidos en diferentes etapas expansivas de la ciudad. Actualmente, este punto se materializa en una rotonda que ha llegado a ser un punto de encuentro por la posición estratégica que ocupa con relación en la ciudad. Adyacente a la rotonda se encuentra un espacio pavimentado, separado por un cambio de desnivel de la cota de la rotonda, con un intento de uso de plaza y espacio infantil mezclado con parking y delimitado con una medianera. Se trata de un espacio no resuelto donde la intención de mi proyecto se centra a dar un inicio o un fin a los dos brazos verdes que confluyen en este punto, trasladando el punto de encuentro de la rotonda en la plaza y generando así un nuevo punto de encuentro de la ciudad. Además, este espacio es adyacente al ambulatorio, en el centro cívico Federic Mompou, ocupado por gente mayor, y en la escuela Jacinto Verdaguer. Planteo poder generar una equipación que complemente estos anteriores generando un espacio intergeneracional que complemente y apoye a las equipaciones culturales y educativos de la ciudad dotando en la ciudad una escuela municipal de danza, música y artes escénicas y espacios de ensayo para las ya existentes entidades relacionadas.
[ca] Aquest treball té com a principal objectiu servir com un punt de partida per a millorar de forma sostenible el municipi de Sant Vicenç dels Horts, situat a la comarca del Baix Llobregat, Catalunya. S'espera que amb aquest treball s'aconsegueixi la conscienciació de la població en la preservació del medi ambient i que les dades obtingudes serveixin per entendre la situació del municipi. En el treball es realitza el diagnòstic ambiental de Sant Vicenç dels Horts, el qual s'ha realitzat mitjançat una recerca de dades de fonts oficials, les quals han estat interpretades per facilitar la seva lectura i comprensió. Les dades analitzades corresponen a diversos aspectes que afecten la sostenibilitat del municipi i es poden agrupar en dades socials, econòmiques i ambientals. Un cop finalitzat el diagnòstic, s'han seleccionat diversos indicadors de sostenibilitat local, amb els quals es pot fer un seguiment de la situació local. Aquesta part junt amb el diagnòstic ambiental prèviament realitzat suposen les bases per el desenvolupament d'una possible Agenda 21. Per últim, s'ha realitzat una proposta de millora amb la finalitat de millorar algun aspecte del poble i beneficiar la sostenibilitat d'aquest. La proposta consisteix en la instal·lació de calderes de biomassa en els centres educatius per tal de disminuir les emissions de diòxid de carboni a la atmosfera

[es] Este Trabajo tiene como principal finalidad servir como un punto de partida para mejorar de forma sostenible el municipio de Sant Vicenç dels Horts, el cual se sitúa en la comarca del Baix Llobregat, Cataluña. Se espera que con este trabajo se consiga la concienciación de la población en la preservación del medio ambiente i que los datos obtenidos sirvan para entender la situación del municipio. En el trabajo se realiza el diagnóstico ambiental de Sant Vicenç dels Horts, el cual se ha realizado mediante una búsqueda de datos de fuentes oficiales, los cuales se han interpretado para facilitar su lectura i comprensión. Los datos analizados corresponden a diversos aspectos que afectan la sostenibilidad del municipio y se pueden agrupar en datos sociales, económicos i ambientales. Una vez finalizado el diagnostico, se han seleccionado diversos indicadores de sostenibilidad local, con los cuales se puede hacer un seguimiento de la situación local. Esta parte junto con el diagnostico previamente hecho suponen las bases para el desarrollo de una posible Agenda 21. Por último, se ha realizado una propuesta de mejora con la finalidad de mejorar algún aspecto del pueblo i beneficiar la sostenibilidad de este. La propuesta consiste en la instalación de calderas de biomasa en los centros educativos con tal de disminuir las emisiones de dióxido de carbono a la atmosfera.
[ca] Aquesta tesi es basa en la seguretat d'IP, el Protocol d'Internet (IP) es va desenvolupar sense seguretat ni mobilitat. Més endavant, amb el temps, es va implementar IPsec, un protocol d'IP segur que és complicat, pesat pero que tampoc inclou mobilitat. Wireguard és un protocol de les noves famílies de VPNs que proporciona una capa de seguretat per a IP d'una manera molt simple i tenint en compte la mobilitat a Internet, una característica molt útil en les xarxes actuals. Però, Wireguard no inclou un pla de control per administrar tot el material criptogràfic entre els seus usuaris. He utilitzat el Protocol Locator/*Identifier Separation Protocol (LISP) per a aplicar un pla de control funcional a Wireguard. En el programari OOR, on s'implementa LISP, fusiono totes les funcions de Wireguard amb el pla de control de LISP, desenvolupant un protocol segur eficient i funcional. Al final, s'aconsegueix incloure el que Wireguard no tenia al principi, augmentant el seu valor i els casos d'ús on es pot aplicart aquest nou protocol de seguretat.

[es] Esta tesis se basa en la seguridad de IP, el Protocolo de Internet (IP) se desarrolló sin seguridad ni movilidad. Más adelante con el tiempo, se implementó IPsec, un protocolo de IP seguro que es complicado, pesado y que tampoco incluye movilidad. Wireguard es un protocolo de las nuevas familias VPNs que proporciona una capa de seguridad para IP de una manera muy simple y también incluye movilidad, una característica muy útil en las redes actuales. Pero, Wireguard no incluye un plano de control para administrar todo el material criptográfico en sus usuarios. He utilizado el Protocolo Locator/Identifier Separation Protocol (LISP) para aplicar un plano de control funcional a Wireguard. En el software OOR, donde se implementa LISP, fusiono todas las funciones de Wireguard con el plano de control de LISP, desarrollando un protocolo seguro eficiente y funcional. Al final, se consigue incluir lo que Wireguard no tenía al principio, aumentando su valor y los casos de uso donde se puede aplicar este nuevo protocolo de seguridad.
[ca] En un moment crític per a la població mundial, amb les economies domèstiques en un estat precari, las industries amb un futur incert, amb preus elevats de l'energia i amb un planeta límit de la seva capacitat i renovació, es vital introduir un canvi de model de producció i consum. Mobilitat compartida, vehicles elèctrics, cultura de reciclatge, industries més netes, producció més propera, fonts d'energia renovables i eficiència energètica son una elecció improrrogable. En aquest treball, s'analitza la situació, s'estudien les normes vigents sobre eficiència energètica, es valora les diverses estratègies per reduir el consum i es formula un algoritme coherent sobre consum eficient. S'intenta portar a la practica el supòsit mitjançant simulació en laboratori i per últim s'exposa l'experiència real en el propi habitatge on s'han desenvolupat per etapes tots els passos descrits per arribar a la màxima eficiència energètica. S'estudiaran les ofertes de les comercialitzadores d'energia i es valora les alternatives possibles: us total de la energia produïda al moment, magatzematge pel seu posterior ús o la injecció amb compensació d'excedents.

[es] En un momento crítico para la economía global, con las economías domésticas en un estado precario, las industrias ante un futuro incierto, con precios elevados de la energía y un planeta al límite de su capacidad, es vital introducir un cambio de modelo de producción y consumo. Movilidad compartida, vehículos eléctricos, cultura de reciclaje, industrias más limpias, productos de proximidad, fuentes de energía renovables y eficiencia energética son una opción improrrogable. Este Trabajo estudia la Norma ISO 5001, valora las estrategias Peak Shaving & Load Shifting sobre eficiencia energética básicamente en viviendas e intenta formular un algoritmo coherente sobre consumo eficiente. Posteriormente se intenta llevar a la práctica lo desarollado mediante la simulación en laboratorio y por último se expondrá la experiencia real en la propia vivienda donde se ha implementado por etapas todos los pasos para llegar a la máxima eficiencia energética. Se estudian las ofertes actuales de las comercializadoras de energía y se valoran las alternativas posibles: uso total de la energía producida, almacenaje de la energía sobrante para su posterior uso o inyección a la red con compensación de excedentes.
[ca] Un dels principals problemes que més preocupen als habitants de Barcelona i de les grans ciutats en general és el creixent nivell de trànsit i la conseqüent contaminació que aquests produeixen dins els límits urbans. És per això que un dels principals objectius de les administracions públiques és promocionar l'ús del transport públic per tal de reduir el del vehicle privat. Diferents mesures com podria ser la recent Zona de Baixes Emissions s'han estudiat i implementat, però el problema segueix present i precisa d'altres polítiques i eines més potents. És l'objectiu d'aquest treball posar sobre la taula la idea del peatge urbà i estudiar-ne les possibles repercussions que tindria la seva implementació, comparant-les amb els casos reals de ciutats on ja s'ha implementat i s'han pogut treure conclusions.

[es] Uno de los principales problemas que más preocupan a los habitantes de Barcelona y de las grandes ciudades en general es el creciente nivel de tráfico y la consiguiente contaminación que estos producen dentro de los límites urbanos. Es por esto que uno de los principales objetivos de las administraciones públicas es promocionar el uso del transporte público por tal de reducir el del vehículo privado. Diferentes medidas como podría ser la reciente Zona de Bajas Emisiones se han estudiado e implementado, pero el problema sigue presente y precisa de otras políticas y herramientas más potentes Es el objetivo de este trabajo poner sobre la mesa el concepto de peaje urbano y estudiar las posibles repercusiones que tendría su implementación, comparándolas con casos reales de ciudades donde ya se ha implementado y se han podido extraer conclusiones.