BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] L'article presenta l'ecologia dels mitjans (media ecology) en el/ncontext de les teories de la comunicació del segle XX i reflexiona/nsobre el seu potencial per comprendre les mutacions/nactuals del sistema de mitjans. La primera secció en determina/nel desenvolupament a partir dels seus pioners, continua/namb les aportacions dels pares fundadors (Marshall McLuhan,/nNeil Postman i Walter Ong) i acaba amb la nova generació/nd'ecòlegs dels mitjans. La segona secció analitza els principis/nbàsics de l'ecologia dels mitjans. A la part final, es reflexiona/nbreument sobre les possibilitats científiques de l'ecologia dels/nmitjans per comprendre els processos actuals que viu l'ecosistema/nde mitjans.

[en] The article introduces the Media Ecology in the context of the 20th Century communication theories and reflects on its potential for understanding the contemporary mutations of the media system. The first section maps the development of the field beginning with the pioneers, continuing with the contributions of the founding fathers (Marshall McLuhan, Neil Postman, Walter Ong) and concluding with the new generation of media ecologists. The second section analyses the basic principles of Media Ecology. Finally, the article briefly reflects on the scientific possibilities of the Media Ecology for understanding the current processes that affect the media ecosystem.
[ca] Seguint un eix històric, revisem les perspectives més rellevants amb què s'ha aprofitat/nla premsa escrita per aprendre llengua en els darrers trenta anys. Recollim les possibilitats/ndidàctiques d'explotació del material periodístic en paper, per reflexionar després/nsobre la funció, els avantatges i els reptes que planteja avui l'arribada d'Internet a l'aula/n(i de la premsa i els mitjans de comunicació digitals). Després de defensar la necessitat/nd'ensenyar a navegar, llegir, interpretar i participar en la xarxa (i en la premsa) de/nmanera crítica i ètica, exposem el marc teòric que pot fomentar una ciutadania educada:/nla competència mediàtica i l'alfabetització en informació o ALFIN.

[en] This paper follows a historic approach to look back at the most important uses of the/nprinted press for learning languages over the last thirty years. We set out a series of/nteaching ideas for making use of printed press material and then think about the function,/nadvantages and challenges posed by the arrival of the internet in class (and digital/npress and media). We stress the need to teach students how to get around, read,/ninterpret and take part online (and in the press) in a critical and ethical fashion and/noutline the theoretical framework to foster education citizens: media competence/nand information literacy.
[ca] Les situacions de crisis col·lectives, com ara la pandèmia de la covid-19, insten a recuperar un conjunt de trops visuals específics que faciliten com explicar-les. Els periodistes els utilitzen per relatar situacions complexes a una societat que, aclaparada per la circumstància, demana informació que ajudi a fer comprensible allò que s'està vivint. Es tracta de recursos visuals, patrons preestablerts que s'han mostrat eficaços anteriorment. Per la seva durada, dimensió internacional i afectació transversal, la pandèmia de la covid-19 ha esdevingut una crisi singular, que ha demanat revisar les maneres d'explicar les situacions de conflicte. La pandèmia ha posat en relleu les diferents estratègies de visibilitat i invisibilitat adoptades per institucions, administracions i mitjans de comunicació, i ha evidenciat la dimensió política de les imatges. En aquesta investigació, per mitjà d'una triangulació metodològica basada en entrevistes i anàlisi de contingut, s'ha cartografiat l'experiència dels fotògrafs de premsa de tres dels principals mitjans impresos de Catalunya durant les primeres set setmanes de pandèmia. La covid-19 ha posat de manifest les transformacions que està vivint el fotoperiodisme, el rol de les agències i els gabinets de comunicació.

[en] Situations of collective crisis, such as pandemics, urge the recovery of a series of specific visual tropes that help to explain them. Journalists use these visual tropes to narrate complex situations to a society which, overwhelmed by the circumstances, demands information that helps it to understand what it is experiencing. These are visual resources and preestablished templates that have proved effective in the past. Because of its duration, international scope and cross-cutting impact, the Covid-19 pandemic has become a unique crisis, and this has led to the need to review the way in which situations of conflict are explained. The pandemic has highlighted different strategies of visibility and invisibility adopted by institutions, public administrations and the media, and it has underlined the political dimension of images. In this research, methodological triangulation based on interviews and analysis of content was used to map the experience of press photographers from three major print media in Catalonia during the first seven weeks of the pandemic. Covid-19 has highlighted the transformation which photojournalism and the role of the news agencies and press offices are undergoing.
[ca] L'Anàlisi i la Síntesi són les dues últimes fases d'una revisió sistematitzada que segueix el Framework SALSA, part al seu torn de l'(meta) framework resisteix-CSH que estem presentant en aquesta sèrie de tres capítols, de la qual aquest és l'últim. L'Anàlisi s'ocupa de proveir un mitjà d'examen dels documents que ha de ser aplicat a tots per igual, amb l'objectiu de tenir una base de comparació i, sobretot, de Síntesi. La Síntesi, llavors és l'última de les fases en l'esmentat Framework SALSA. En un marc més ampli, tindríem encara una fase posterior de presentació de la revisió o de l'estat de la qüestió, segons la destinació concreta de la nostra revisió.

[en] The Analysis and the Synthesis are the last two phases of a systematized review that follows the SALSA Framework, part of the ReSiste-CSH (meta) framework that we are presenting in this series of three chapters, of which this is the last one. The Analysis is concerned with providing a means of examining the documents that must be applied to all equally, with the aim of having a base of comparison and, above all, of Sinthesis. The Synthesis, then is the last of the phases in the mentioned SALSA Framework. In a broader framework, we would still have a subsequent phase of presentation of the review or the state/s of the art, according to the specific destination of our review.
[ca] En els darrers anys, s'ha escrit i s'ha parlat molt de l'autoaprenentatge i de/nconceptes que hi estan estretament lligats (autonomia, formació de l'aprenent,/netc.), sobretot per les possibilitats que ofereixen en tot tipus d'àmbits/neducatius per potenciar els processos autònoms d'assimilació de nous coneixements./nPerò, si bé la majoria de les propostes dirigides a aquest tipus d'aprenentatge/nse sustenten en les bases conceptuals del constructivisme, el cert és/nque en el cas concret de l'autoaprenentatge de llengües no s'ha aprofundit/nprou l'essència del mateix objecte d'estudi: la llengua. En aquest article ens/nproposem explicitar la importància de partir d'un model de llengua integrador/n(basat en els pressupòsits de les teories lingüístiques actuals) per a l'elaboració/ni l'ús de materials d'autoaprenentatge. De manera pràctica, en presentem/nmostres i exemples concrets.

[en] Much has been written and said in recent years about home study and the/nconcepts that are related to it (autonomy, apprentice training etc.) above all/nfor the possibilities that it offers in all types of educational areas to foment/nthe self learning process. But if the majority of the proposals directed to this/ntype of learning is sustained in the conceptual basis of constructivism, it is/ntrue that in the specific case of home stuy/selflearning of languages has not/nlooked sufficiently into the essence of the main object of study: language. In/nthis article we try to explain the importance of starting with an integrated/nmodel of language (based on the suppostions of present linguistic theories)/nfor the elaboration and use of home study materials. We show this in a practical/nway and with specific examples.
[ca] En el marc del teatre català, la implantació del règim franquista va comportar la prohibició de traduir cap text dramàtic al català. Malgrat la regla taxativa establerta, en els anys quaranta es va autoritzar l'edició de bibliòfil de vint-i-set obres de Shakespeare, traduïdes per Josep M. de Sagarra. En la primera meitat dels anys cinquanta, de manera excepcional, es van consentir també algunes representacions professionals en sessió única d'obres de Molière, Txhèhov o Claudel. El 1957, la Delegación provincial del Ministerio de Información y Turismo de Barcelona va elaborar unes "Normas" restringides i amb "carácter provisional", que van facultar la representació regular en l'escena professional d'alguns textos estrangers d'índole comercial. Paral·lelament, la flexibilització dels nous criteris en matèria de traducció va permetre que l'Agrupació Dramàtica de Barcelona (1955-1963), amb un perfil de teatre de cambra, reforcés el seu objectiu de donar a conèixer autors i textos del teatre universal de tots els temps amb inclusió expressa de les últimes novetats de l'escena de postguerra.

[en] For Catalan theatre, the establishment of Franco's regime entailed that the translation of any dramatic text into Catalan was forbidden. Despite this banning, in the 1940s the translation of twenty-seven Shakespeare's works by Josep M. de Sagarra in bibliophile edition was allowed. Exceptionally, in the first 1950s some professional productions of Molière, Chekhov and Claudel were permitted in a unique performance. In 1957, the provincial office of the Information and Tourism Department delegate drew up a restricted and "provisional" "norms" which permitted the regular professional performances of some foreign commercial works. At the same time, the increase of flexibility in translation criteria allowed the Agrupació Dramàtica de Barcelona (1955-1963) to enforce its aim to show works and authors of world theatre of all times, deliberately including the last novelties of post-war productions.
[ca] Per la centralitat del camp semàntic de l'olfacte, els fraseologismes olfactoris juguen un paper considerable en la novel∙la El perfum, història d'un assassí (1985) de l'escriptor alemany Patrick Süskind. L'objectiu de l'article és investigar els mecanismes que l'autor fa servir per evocar el món dels olors, i d'examinar quina funció hi tenen els fraseologismes olfactoris. L'anàlisi se centra en els fraseologismes amb els lexemes nas, olorar, fer pudor, tot determinant la seva correspondència en la traducció al català. Finalment, es descriuen les estratègies que utilitza la traductora Judith Vilar per compensar les diferències estructurals entre les dues llengües a nivell textual.

[en] Given the importance of the semantic field of smell in the novel Perfume: The Story of a Murderer, by the German writer Patrick Süskind, olfactory phraseologisms play a central role. The aim of the article is to explore the mechanisms used by the author to evoke a sensory world of smell. We determine the function of olfactory phraseologisms in the construction of this world and analyse how phraseologisms including lexemes nose, to smell, to stink are rendered in the Catalan translation. We then examine which strategies the translator Judith Vilar employs in order to counteract the structural differences between the two languages at a textual level. [Keywords: olfactory phraseologisms, literary translation, modification, contamination, synaesthesia].
[ca] Aquest treball pretén desplegar conceptualment la unitat lèxica marc de condicions sociolingüístiques/nfavorables proposada per F. X. Vila, M. Nogué i I. Vila a fi que sigui acadèmicament operativa per analitzar quins són els factors que afavoririen la implantació de la normativa. Per fer-ho partirem, entre altres, d'una concepció àmplia de la "sociolingüística catalana" i de treballs nostres. A partir d'aquesta concepció, analitzarem quins factors podrien afavorir la implantació de la normativa. I ho farem seguint les fases que normalment segueix la implantació de les normes: codificació (incloent-hi la selecció), difusió, i implantació o no implantació. Dins de cada una de les fases, d'una manera temptativa, classificarem de més a menys rellevants aquests factors. Al final s'hi ofereix una visió general de quines disciplines són més rellevants per analitzar el grau d'implantació de la normativa.

[en] This work aims to deploy the term favourable sociolinguistic conditions framework proposed by F. X. Vila, M. Nogué and I. Vila in order to make it academically operational to analyse the factors that would foster the implementation of the Catalan linguistic norm. To achieve this goal, the starting point will be the concept of Catalan Sociolinguistics and some works of ours. Following systematically this concept, the paper analyses the factors that would foster the implementation of the Catalan linguistic norms. This will be done following the usual stages in the process of implementing norms: codification (including selection), spread and implementation (or not). These factors will be tentatively classified within each stage in decreasing order of influence. At the end of the paper, a general overview of the sociolinguistic disciplines that are more relevant for analysing the degree of implementation of the linguistic norm will be provided.
[ca] Aquest article té com a principal objectiu contribuir a la recerca sobre la qualitat i pràctiques de la participació dels usuaris actius dels mitjans digitals, i més concre­tament pel que fa a temes d'una certa importància política a Europa. El nostre text tracta de les tendències detectades al voltant del compromís i l'interès sobre la política durant la campanya a les elec­cions al Parlament Europeu de maig de 2014. Ens centrem, concretament, en qüestions que fan referència al referèn­dum sobre la independència d'Escòcia, que es va celebrar el setembre de 2014, i indirectament sobre l'anomenada "qües­tió catalana". Farem servir aquests temes no tant com a qüestions a ser analitza­des per se, sinó més aviat com a punt de partida per interrogar-nos sobre les tendències que encara es manifesten en un país mediterrani quan els usuaris de­cideixen participar activament a través de comentaris. La nostra proposta es proposa de manera manifesta fer ser­vir tècniques ben conegudes: anàlisi de continguts dels comentaris i entrevistes en profunditat semiestructurades als res­ponsables de la secció de participació dels mitjans estudiats, i seguir investigacions prèvies similars. I el nostre objectiu és comprovar si, i fins a quin punt, les ten­dències prèviament definides en estudis anteriors sobre la participació i qualitat dels comentaris publicats pels usuaris a Catalunya presenten trets permanents o no, definint qualitat com la construcció de comunitats productives i plurals de debat, o si, per contra, s'estan reforçant comunitats homogènies.

[en] The primary goal of this article is to con­tribute to research on the quality of and practices in the participation of active users of online media, specifically rela­ted to important, European-level poli­tical issues. Our text deals with trends which were detected surrounding politi­cal engagement and interest in politics during the campaign for the European Parliamentary elections held in May 2014. We focus on the questions of the Scottish referendum for independence, which was held in September 2014, and indirectly on the so-called 'Catalan question'. We use those issues not as to­pics to be analysed per se, but as a star­ting point to investigate the trends that arise in a country when users decide to participate actively through comments. In this sense, our proposal openly aims to use well-known techniques: content analysis of comments and in-depth semi-structured interviews with the edi­tors in charge of the comment sections of the media under analysis. Our article builds on previous research on the to­pic, and our goal is to verify the extent to which the trends identified in pre­vious studies regarding the characte­ristics and quality of comments posted by users in Catalonia show consistent traits or not. For our purposes, quality is defined as the creation of productive and diverse debate communities as op­posed to the entrenchment of homoge­neous communities.
[ca] A partir de les necessitats detectades en redaccions d'estudiants que tenen el català com a llengua addicional, aquesta recerca planteja un seguit de càpsules didàctiques i d'exercicis virtuals d'aprenentatge, construïts mitjançant el marc col·laboratiu H5P. El material servirà per a la formació en línia, lliure i complementària dels estudiants de les universitats a Catalunya i al Quebec implicades en el projecte, entre d'altres.

[en] Based on the needs detected in student essays who have Catalan as an additional language, this research proposes a set of teaching capsules and virtual learning exercises, built with the collaborative framework H5P. The material will be useful for online, free and complementary training of students from universities in Catalonia and Quebec involved in the project, and also could be offered to other universities where Catalan is taught as an additional language.
[ca] En els darrers anys, el llenguatge no sexista s'ha fet un lloc en els discursos dels partits polítics. Sens dubte, la CUP (Candidatura d'Unitat Popular) és qui ha trencat més esquemes, amb relació al tractament del gènere. En el seu discurs s'observa l'ús de noms col·lectius, desdoblament i femení genèric amb l'objectiu de fer reflexionar i fer canviar la societat. En aquest article tenim l'objectiu d'investigar de manera exhaustiva els canvis que la CUP ha introduït al seu llenguatge en relació amb el gènere, els motius que hi ha darrere dels criteris de gènere aplicats i, finalment, la coherència del seu discurs no sexista. Per a l'anàlisi, hem recollit un corpus que inclou tant textos escrits (programes electorals, cartells publicitaris i piulades fetes per la CUP) com orals (intervencions al Parlament i intervencions públiques). Pel que fa als resultats, hem observat que l'ús d'un llenguatge no sexista es deu exclusivament a criteris ideològics i que no hi ha uns criteris lingüístics que se segueixin de forma sistemàtica. També hem observat diferències d'ús d'aquest llenguatge segons el gènere textual estudiat, la intenció del text, la paraula escollida o el membre de la candidatura que emet el discurs.

[en] In recent years, non-sexist language has cut out a place for itself in the rhetoric of the political parties. Without question, the CUP is the party that has gone the furthest in terms of breaking the mould as to how gender is treated. In its discourse, we see the use of collective nouns, split nouns and the female generic form with the aim of providing food for thought and changing society. In this article, we comprehensively investigate the changes that the CUP has introduced into its language in relation to gender, the reasons behind the gender criteria applied and, finally, the coherence of its non-sexist discourse. For this analysis, we gathered a collection of materials that included both written texts (electoral programmes, advertising posters and tweets from the CUP) and oral statements (interventions in the Parliament and public statements). As far as the results are concerned, we observed that the use of non-sexist language is exclusively due to ideological reasons, with no linguistic criteria followed systematically. We also observed differences in the use of this language according to the textual gender studied, the intention of the text, the word chosen or the member of the party making the speech or statement.
[ca] En els trenta anys de detecció de paraules noves a la premsa, l'Observatori de Neologia ha observat un creixement constant de la presència de manlleus d'altres llengües. Del 17,66 % de l'any 1989, s'ha arribat al màxim històric del 32,49 %. En tres dècades, doncs, l'espai de formació pròpia de paraules noves s'ha reduït notablement i a un ritme de mig punt anual de mitjana. En aquest article ens proposem de descriure aquest augment constant de la presència de manlleus en la premsa catalana d'àmplia difusió. Analitzarem el paper que hi fan les diferents llengües: primer l'anglès, que és la llengua que té més pes sobre el català; després el castellà, llengua de manlleu menys freqüent en els darrers anys, i finalment les altres llengües (francès, italià, alemany, basc, rus, japonès, àrab i encara d'altres). Finalment ens proposem de reflexionar sobre els motius que impulsen aquesta evolució. Partint de la base que la mundialització hi té un paper fonamental, volem veure de quina manera es materialitza i quina importància tenen altres factors com la poca permeabilitat als manlleus que presenten els diccionaris catalans, l'increment de llengües en l'escenari comunicatiu general, la baixa implantació de les propostes de normalització per evitar manlleus i la diversificació de fonts catalanes de premsa.

[en] In thirty years of detection of new words in the press, the Observatori de Neologia has observed a continuous increase of the presence of loanwords from other languages. From 17.66% in 1989, it has now reached a historic high of 32.49%. In three decades, the space of native word-formation has decreased significantly at an average of a half point per year. In this article we describe this continuous increase of loanwords in the large-readership Catalan press. We analyse the role played by different languages: firstly English, because it has a larger presence in the Catalan language; secondly Spanish, which has grown less common in recent times; and, lastly, other languages: French, Italian, German, Basque, Russian, Japanese, Arabic and so on. We propose that thought should be given to the reasons that prompt this evolution. Considering that globalisation plays a fundamental role, we seek to determine how it is materialised and how important other factors are, such as the low permeability of loanwords in Catalan dictionaries, the increased presence of different languages in the general communication scenario, the scant implementation of standardisation proposals aimed to avoid loanwords, and the diversification of Catalan press sources.
[ca] La recerca que es presenta en aquest article analitza la percepció del projecte de nou Estatut de Catalunya a la premsa espanyola. L'estudi s'ha fet a partir dels editorials i de les portades publicades en dotze diaris de tot l'Estat entre els dies 1 d'octubre i 15 de desembre de/n2005. El projecte de nou Estatut de Catalunya va provocar un debat sobredimensionat que va convertir els mitjans en una autèntica "arena política", un locus públic on mitjans i polítics van desplegar múltiples estratègies ideològiques cooperatives o competitives. L'article conclou que el nou Estatut va patir un rebuig sever en la majoria de diaris, especialment en alguns d'àmbit estatal, i tracta d'identificar les diferències de matís entre els dotze rotatius./nEl treball també dissecciona els punts forts i febles del projecte estatutari segons els rotatius/nanalitzats.

[en] The research presented in this article analyzes the perception of the project of a new Statute/nof Catalonia in the Spanish press. The study has been made from the analysis of the editorials/nand the front pages published in twelve newspapers of all the State between October 1st and December 15th, 2005. The project of new Statute of Catalonia induced a overdimensioned debate that converted Media into an authentic "political arena", a public locus where Media and politicians displayed multiple cooperative or competitive ideological/nstrategies. The article concludes that the new Statute suffered a severe rejection in the majority of newspapers, especially in some of the national ones, and tries to observe the differences between these 12 newspapers. The research also dissects the strong and weak points of the project in the analyzed newspapers.