BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] A causa de la velocitat en que la indústria informàtica avança, la tecnologia que en un moment pot arribar-se a considerar com innovadora, es pot convertir en obsoleta en poc temps. En certa manera, es podria dir que, fins fa pocs anys, això no era tan aplicable a l'administració de xarxes informàtiques, on els coneixements de diferents protocols de xarxa, al costat de l'ús de la interfície de línia d'ordres (CLI) han estat més que suficients. No obstant això, a causa de l'avanç de la tecnologia hi ha una major dependència a Internet, on fins i tot la interrupció més mínima del servei pot provocar grans pèrdues a l'organització, els rols de l'administrador de xarxes es tornen obsolets igual que la provisió manual del servei, així com la resolució d'incidents, es tornen inviables quan la velocitat és un factor crucial. Pel que és de vital importància que els professionals s'adaptin a aquesta nova metodologia per adaptar-se a les exigències de la indústria. Aquest canvi de paradigma no ve sense dificultats, a causa de la irrupció de tantes eines noves, a la fi de les quals només un conjunt d'elles s'adopta en la indústria. A causa d'això, aquest projecte pretén realitzar una anàlisi de l'context actual i els seus precedents, a més de realitzar una prova de concepte a través de Python, el qual és el llenguatge de programació més utilitzat en l'actualitat per automatitzar xarxes informàtiques.

[es] Debido a la velocidad a la que la industria informática avanza, la tecnología que en un momento puede llegarse a considerar como innovadora, se puede convertir en obsoleta al poco tiempo. En cierto modo, se podría decir que, hasta hace pocos años, esto no era tan aplicable a la administración de redes informáticas, donde los conocimientos de diferentes protocolos de red, junto al manejo de la interfaz de línea de comandos (CLI) han sido más que suficientes. Sin embargo, debido al avance de la tecnología y a una cada vez mayor dependencia a Internet, donde incluso la interrupción más mínima del servicio puede provocar grandes pérdidas a la organización, los roles del administrador de redes se tornan obsoletos a la par que la provisión manual del servicio, así como la resolución de incidentes, se vuelven inviables cuando la velocidad es un factor crucial. Por lo que es de vital importancia que los profesionales adapten esta nueva metodología para adaptarse a las exigencias de la industria. Este cambio de paradigma no viene sin dificultades, debido a la irrupción de tantas herramientas nuevas, al final de las cuales solamente un conjunto de ellas se adopta en la industria. Debido a ello, este proyecto pretende realizar un análisis del contexto actual y sus precedentes, además de realizar una prueba de concepto a través de Python, el cual es el lenguaje de programación más utilizado en la actualidad para automatizar redes informáticas.
[ca] El propòsit del present treball és la proposta i definició d'una metodologia que combini de forma complementària la robustesa del mapa de processos de PRINCE2 de Axelos amb la potència de les eines de gestió sobre les àrees de coneixement que descriu PMBOK® v6, del Project Management Institute. Per provar aquesta proposta, s'aplica aquesta metodologia híbrida a la gestió d'un projecte predictiu complex: Migració de domini i adequació dels Sistemes d'Informació d'un hospital sociosanitari sectoritzat. La part més extensa del treball es dedica al desenvolupament i anàlisi de la gestió d'aquest projecte, que compta amb aspectes estratègics i tècnics en què intervenen diferents equips d'entitats públiques i d'empreses privades. Una anàlisi final de la gestió duta a terme exposarà els avantatges i fortaleses d'aquesta metodologia, així com les sinergies resultants, validant la major eficàcia d'ella sobre cadascuna de les dues metodologies d'origen, utilitzades per separat.

[es] El propósito del presente trabajo es la propuesta y definición de una metodología que combine de forma complementaria la robustez del mapa de procesos de PRINCE2® de Axelos con la potencia de las herramientas de gestión sobre las áreas de conocimiento que describe PMBOK® v6, del Project Management Institute. Para probar esta propuesta, se aplica esta metodología híbrida a la gestión de un proyecto predictivo complejo: Migración de dominio y adecuación de los Sistemas de Información de un hospital socio-sanitario sectorizado. La parte más extensa del trabajo se dedica al desarrollo y análisis de la gestión de este proyecto, que cuenta con aspectos estratégicos y técnicos en los que intervienen diferentes equipos de entidades públicas y de empresas privadas. Un análisis final de la gestión llevada a cabo expondrá las ventajas y fortalezas de esta metodología, así como las sinergias resultantes, validando la mayor eficacia de ella sobre cada una de las dos metodologías de origen, utilizadas por separado.
[ca] Aquest treball mira de definir i situar la facilitat d'ús web. Per tal d'aconseguir-ho, fa un recull de les definicions de facilitat d'ús fetes pels principals experts, recull els principis que regulen la facilitat d'ús i revisa les principals tècniques associades.

[es] Este trabajo intenta definir y situar la usabilidad web. Para conseguirlo, realiza una recopilación de las definiciones de ésta realizadas por los principales expertos, recopila los principios que regulan la usabilidad y revisa las principales técnicas asociadas.
[ca] Aquest document es basa en la hipòtesi que l'ús de la tecnologia per donar suport l'aprenentatge no té a veure amb si l'alumne pertany a la Generació Net, sinó que està influenciat principalment pel model d'ensenyament. L'estudi compara el comportament i les preferències cap a l'ús de les TIC en els dos grups d'estudiants universitaris: estudiants cara a cara i estudiants en línia. Es va aplicar un qüestionari a una mostra d'estudiants de cinc universitats amb característiques diferents (un ofereix educació en línia i quatre ofereixen educació cara a cara amb el suport de l'ensenyament LMS).

[es] Este documento se basa en la hipótesis de que el uso de la tecnología para apoyar el aprendizaje no tiene que ver con si el alumno pertenece a la Generación Net, sino que está influenciado principalmente por el modelo de enseñanza. El estudio compara el comportamiento y las preferencias hacia el uso de las TIC en los dos grupos de estudiantes universitarios: estudiantes cara a cara y estudiantes en línea. Se aplicó un cuestionario a una muestra de estudiantes de cinco universidades con características diferentes (uno ofrece educación en línea y cuatro ofrecen educación cara a cara con el apoyo de la enseñanza LMS).
[ca] La finalitat d'aquest TFM és la de crear una aplicació mòbil, que, recolzada en la ludificación o gamificación, convertisca la tasca de registrar les entrades i eixides al lloc de treball en un repte atractiu que meresca la pena. Amb l'aplicació es podrà avisar de forma automàtica als contactes desitjats (familiars, companys de treball, amics) dels esdeveniments d'eixida o entrada podent enviar-los missatges personalitzats. La comunicació d'aquests esdeveniments amb amics o familiars, permetrà a més ajudar a conciliar la vida laboral amb la personal.

[es] La finalidad de este TFM es la de crear una aplicación móvil, que, apoyada en la ludificación o gamificación, convierta la tarea de registrar las entradas y salidas al puesto de trabajo en un reto atractivo que merezca la pena. Con la aplicación se podrá avisar de forma automática a los contactos deseados (familiares, compañeros de trabajo, amigos) de los eventos de salida o entrada pudiendo enviarles mensajes personalizados. La comunicación de estos eventos con amigos o familiares, permitirá además ayudar a conciliar la vida laboral con la personal.
[ca] El propòsit del TFM és demostrar i implantar la viabilitat de la comunicació entre un equip de mesura de senyals de televisió digital de l'empresa PROMAX i una aplicació que s'executa en un dispositiu Android. Mitjançant aquesta aplicació el dispositiu Android controla i configura l'equip de mesura i rep i presenta les dades enviades per aquest. La comunicació entre els dos dispositius es realitza mitjançant un enllaç Bluetooth.

[es] El propósito del TFM es demostrar e implantar la viabilidad de la comunicación entre un equipo de medida de señales de televisión digital de la empresa PROMAX y una aplicación que se ejecuta en un dispositivo Android. Mediante esta aplicación el dispositivo Android controla y configura el equipo de medida y recibe y presenta los datos enviados por éste. La comunicación entre ambos dispositivos se realiza mediante un enlace Bluetooth.
[ca] La recerca del càncer de mama és important avui dia perquè és el més freqüent en dones, s'estima que el 12% d'elles es veuran afectades alguna vegada en les seves vides. L'objectiu del present estudi és identificar possibles gens drivers, la interacció entre ells i les seves funcions, amb la finalitat d'entendre millor com poden influir en la malaltia, ajudar en el diagnòstic i disseny de nous fàrmacs. A partir de 990 dades mutagénicos de pacients amb càncer de mama invasiu s'identifiquen 239 gens drivers putatius amb l'eina DriverDBv2. A partir d'aquests gens es crea una xarxa d'interacció amb el programari FunRich, on 9 gens apareixen com a nodes amb un major nombre d'interaccions: EGFR, TP53, BRCA1, FLNA, EP300, ERBB3, AKT1, ERBB2 i PIK3R1. Després, Es realitza una anàlisi funcional amb PANTHER donant com resultat un major percentatge de gens amb funció molecular d'unió i catalítica. Les vies d'acció amb un major nombre de possibles gens drivers són: la via de senyalització Wnt (6.7%), senyalització de receptor EGF (6.7%) i la via del receptor hormonal de gonadotropina (6.7%). Hi ha diversos estudis sobre gens drivers del càncer de mama però encara no s'ha consensuat un mètode d'identificació. Els resultats mostren alguns possibles nous gens driver identificats, a més de la seva classificació majoritària com a gens amb funció receptor. Finalment, aquests resultats podrien servir com a base per a futures recerques a la recerca de dianes farmacològiques, millora de diagnòstic i medicina personalitzada.

[es] La investigación del cáncer de mama es importante hoy en día porque es el más frecuente en mujeres, se estima que el 12% de ellas se verán afectadas alguna vez en sus vidas. El objetivo del presente estudio es identificar posibles genes drivers, la interacción entre ellos y sus funciones, con la finalidad de entender mejor cómo pueden influir en la enfermedad, ayudar en el diagnóstico y diseño de nuevos fármacos. A partir de 990 datos mutagénicos de pacientes con cáncer de mama invasivo se identifican 239 genes drivers putativos con la herramienta DriverDBv2. A partir de estos genes se crea una red de interacción con el software FunRich, donde 9 genes aparecen como nodos con un mayor número de interacciones: EGFR, TP53, BRCA1, FLNA, EP300, ERBB3, AKT1, ERBB2 y PIK3R1. Después, Se realiza un análisis funcional con PANTHER dando como resultado un mayor porcentaje de genes con función molecular de unión y catalítica. Las vías de acción con un mayor número de posibles genes drivers son: la vía de señalización Wnt (6.7%), señalización de receptor EGF (6.7%) y la vía del receptor hormonal de gonadotropina (6.7%). Hay varios estudios sobre genes drivers del cáncer de mama pero aún no se ha consensuado un método de identificación. Los resultados muestran algunos posibles nuevos genes driver identificados, además de su clasificación mayoritaria como genes con función receptor. Finalmente, estos resultados podrían servir como base para futuras investigaciones en busca de dianas farmacológicas, mejora de diagnóstico y medicina personalizada.
[ca] La Realitat Augmentada és una tecnologia cada vegada més present en el dia a dia de les persones. De fet, és cada vegada més accessible a través d'un Smartphone o d'una Tablet. Pel que, no cal dispositius extra per gaudir dels seus avantatges. És per això, que aquesta tecnologia genera cada vegada més retorn econòmic a les empreses que la incorporen en els seus processos. A causa de la caiguda de vendes en el sector de la distribució alimentària a Espanya, motivat principalment per la compra en línia, cal redissenyar el procés de compra presencial. Per a això, és fonamental incorporar noves tecnologies com la Realitat Augmenta, que promoguin la innovació en els processos de compra i que provoquin l'atracció de nous usuaris als supermercats i botigues. Amb l'objectiu de redissenyar els processos de compra i aportar innovació a el sector de la distribució alimentària, s'ha desenvolupat un procés de Disseny Centrat en l'Usuari (DCU). Aquest procés ha possibilitat la recopilació de les diferents necessitats, problemes i demandes dels usuaris, en referència a el procés de compra presencial. El resultat de tot aquest procés de DCU ha donat com a resultat el disseny d'un prototip funcional denominat TiendeAR, un assistent de compra de Realitat Augmentada per a entorns presencials i accessible a través d'un Smartphone.

[es] La Realidad Aumentada es una tecnología cada vez más presente en el día a día de las personas. De hecho, es cada vez más accesible a través de un Smartphone o de una Tablet. Por lo que, no es necesario dispositivos extra para disfrutar de sus ventajas. Es por ello, que esta tecnología genera cada vez más retorno económico a las empresas que la incorporan en sus procesos. Debido a la caída de ventas en el sector de la distribución alimentaria en España, motivado principalmente por la compra online, es necesario rediseñar el proceso de compra presencial. Para ello, es fundamental incorporar nuevas tecnologías como la Realidad Aumenta, que promuevan la innovación en los procesos de compra y que provoquen la atracción de nuevos usuarios a los supermercados y tiendas. Con el objetivo de rediseñar los procesos de compra y aportar innovación al sector de la distribución alimentaría, se ha desarrollado un proceso de Diseño Centrado en el Usuario (DCU). Este proceso ha posibilitado la recopilación de las diferentes necesidades, problemas y demandas de los usuarios, en referencia al proceso de compra presencial. El resultado de todo este proceso de DCU ha dado como resultado el diseño de un prototipo funcional denominado TiendeAR, un asistente de compra de Realidad Aumentada para entornos presenciales y accesible a través de un Smartphone.
[ca] Els objectius del present treball de fi de grau són aplicar els coneixements adquirits durant els estudis del grau d'enginyeria informàtica i, sobre la base d'aquests, dissenyar i desenvolupar una base de dades a partir d'uns requeriments inicials fixos. El sistema permetrà al client gestionar de manera àgil tota la informació relativa a l'estat de la ciberseguretat de l'empresa, i visualitzar els indicadors que ha estimat oportuns en el document de requeriments en un temps de resposta conegut. S'ha utilitzat la metodologia en cascada per al desenvolupament del sistema, ja que partim d'un enunciat tancat i que no presentarà canvis al llarg del projecte, i que resulta més adaptat al desenvolupament per part d'un equip unipersonal. El resultat final compleix els requisits sol·licitats, ja que permet la gestió íntegra mitjançant procediments emmagatzemats, sense necessitat de permisos d'accés directe a les dades per part dels usuaris, i controlant i mantenint d'aquesta manera la integritat d'aquests a partir dels requisits funcionals obtinguts de l'estudi de l'enunciat. S'han utilitzat tècniques de datawarehousing per a usar la base de dades com a repositori de les dades corresponents a l'estat de la ciberseguretat de l'empresa, permetent consultes que responguin en temps constant. En conclusió, ha resultat un projecte més complex i exigent de l'esperat inicialment, però enriquidor personalment, i m'ha permès obtenir uns coneixements més amplis del que suposa un projecte d'aquest tipus.

[es] Los objetivos del presente trabajo de fin de grado son aplicar los conocimientos adquiridos durante los estudios del grado de ingeniería informática y, en base a estos, diseñar y desarrollar una base de datos a partir de unos requerimientos iniciales fijos. El sistema permitirá al cliente gestionar de forma ágil toda la información relativa al estado de la ciberseguridad de la empresa, y visualizar los indicadores que ha estimado oportunos en el documento de requerimientos en un tiempo de respuesta conocido. Se ha utilizado la metodología en cascada para el desarrollo del sistema, ya que partimos de un enunciado cerrado y que no presentará cambios a lo largo del proyecto, y que resulta más adaptado al desarrollo por parte de un equipo unipersonal. El resultado final cumple los requisitos solicitados, ya que permite la gestión íntegra mediante procedimientos almacenados, sin necesidad de permisos de acceso directo a los datos por parte de los usuarios, y controlando y manteniendo de esta forma la integridad de estos a partir de los requisitos funcionales obtenidos del estudio del enunciado. Se han utilizado técnicas de datawarehousing para usar la base de datos como repositorio de los datos correspondientes al estado de la ciberseguridad de la empresa, permitiendo consultas que respondan en tiempo constante. En conclusión, ha resultado un proyecto más complejo y exigente de lo esperado inicialmente, pero enriquecedor personalmente, y me ha permitido obtener unos conocimientos más amplios de lo que supone un proyecto de este tipo.
[ca] El present document exposa la creació d'una acció formativa dirigida a una part del cos docent del col·legi Pius X de la ciutat de Treviso a Itàlia, el tema de l'acció educativa tracta sobre la realitat augmentada i com crear continguts educatius usant aquesta tecnologia. En el cas de la proposta plantejada, s'usa el model genèric conegut com a model ADDIE. L'acció formativa es dissenya usant el constructivisme, s'adapta als objectius educatius plantejats, satisfà els requisits de qualitat esperats, pot ser aplicada en diferents contextos i en diferents temps d'acord amb les necessitats de l'organització, com a resultat final tenim el desenvolupament d'una acció formativa implementada en un en entronitzo virtual d'aprenentatge amb modalitat e-learning en la qual s'han incrustat alguns objectes d'aprenentatge en format SCORM creats amb exelearning.

[es] El presente documento expone la creación de una acción formativa dirigida a una parte del cuerpo docente del colegio Pío X de la ciudad de Treviso en Italia, el tema de la acción educativa trata sobre la realidad aumentada y como crear contenidos educativos usando esta tecnología. En el caso de la propuesta planteada, se usa el modelo genérico conocido como modelo ADDIE. La acción formativa se diseña usando el constructivismo, se adapta a los objetivos educativos planteados, satisface los requisitos de calidad esperados, puede ser aplicada en diferentes contextos y en diferentes tiempos de acuerdo a las necesidades de la organización, como resultado final tenemos el desarrollo de una acción formativa implementada en un en entrono virtual de aprendizaje con modalidad e-learning en la cual se han incrustado algunos objetos de aprendizaje en formato SCORM creados con exelearning.
[ca] Per "neofalante" entenem una persona que va tenir el castellà com a primera llengua i que va adquirir aquesta llengua en el medi familiar però que posteriorment, en la socialització secundària, va aprendre gallec començant a parlar, en exclusivitat o en alguns dels àmbits socials de la seva vida, en aquesta segona llengua apresa. El principal objectiu d'aquesta investigació és descobrir si les Tecnologies de la Informació i la Comunicació (TIC) ofereixen a les persones "neofalantes" de gallec un escenari propici per a presentar-se com a parlants d'aquesta llengua i per experimentar lingüística- i identitàriament com a parlants de gallec. Amb aquest propòsit vam estudiar les idees i pràctiques lingüístiques d'un grup de "neofalantes" de gallec que participen en una comunitat virtual d'adeptes del Celta de Vigo, principal club de futbol de la ciutat gallega més poblada. En altres paraules, volem saber si Internet està sent usat com a laboratori lingüístic i identitari.

[es] Por "neofalante" entendemos a una persona que tuvo el castellano como primera lengua y que adquirió esa lengua en el medio familiar pero que posteriormente, en la socialización secundaria, aprendió gallego comenzando a hablar, en exclusividad o en algunos de los ámbitos sociales de su vida, en esa segunda lengua aprendida. El principal objetivo de esta investigación es descubrir si las Tecnologías de la Información y la Comunicación (TIC) ofrecen a las personas "neofalantes" de gallego un escenario propicio para presentarse como hablantes de esa lengua y para experimentar lingüística- e identitariamente como hablantes de gallego. Con ese propósito estudiamos las ideas y prácticas lingüísticas de un grupo de "neofalantes" de gallego que participan en una comunidad virtual de adeptos del Celta de Vigo, principal club de fútbol de la ciudad gallega más poblada. En otras palabras, queremos saber si Internet está siendo usado como laboratorio lingüístico e identitario.
[ca] Aquest treball vol ser un acostament a la tècnica del vídeo mapping aplicat al teatre. Primer es qüestiona què és el vídeo mapping i quins elements intervenen per a la seva realització, per després posar-ho en pràctica en una breu performance. El tema escollit per a la micro peça teatral és l'abús del plàstic i les seves conseqüències dins la nostra societat. S'ha seguit tot el procés, des de la creació de la història i dels continguts fins a la representació amb un actor i les projeccions. Amb aquest treball s'ha volgut posar en pràctica els coneixements adquirits durant el Grau Multimèdia.

[es] Este trabajo quiere ser un acercamiento a la técnica del video mapping aplicado al teatro. Primero se cuestiona qué es el video mapping y qué elementos intervienen para su realización, por después posarlo en práctica en una breve performance. El tema escogido para la micro pieza teatral es el abuso del plástico y sus consecuencias dentro de nuestra sociedad. Se ha seguido todo el proceso, desde la creación de la historia y de los contenidos hasta la representación con un actor y las proyecciones. Con este trabajo se ha querido posar en práctica los conocimientos adquiridos durante el Grado Multimedia.
[ca] En el present treball s'estudiarà com implementar una metodologia de desenvolupament per solucionar els problemes habituals de construcció d'aplicacions que se solen cometre en les empreses; per això s'analitzarà la implantació de Scrum. Perquè aquesta implantació sigui reeixida serà necessari utilitzar una eina per gestionar el cicle de vida de desenvolupament del programari i per això en el present cas s'utilitzarà un programari anomenat JIRA Agile com a suport a aquesta metodologia.

[es] En el presente trabajo se estudiará cómo implementar una metodología de desarrollo para solucionar los problemas habituales de construcción de aplicaciones que se suelen cometer en las empresas; para ello se analizará la implantación de Scrum. Para que dicha implantación sea exitosa será necesario utilizar una herramienta para gestionar el ciclo de vida de desarrollo del software y para ello en el presente caso se utilizará un software denominado JIRA Agile como soporte a dicha metodología.