BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] La Llei de Costes 2/2013 estén les concessions de les construccions que ocupen el domini públic marítim terrestre DPMT fins a un màxim de 75 anys, la qual cosa suposa una falta de visió davant l'efecte del canvi climàtic associat a l'increment del nivell del mar i la major recurrència dels temporals marítims. Aquest treball fa un diagnòstic sobre el problema de l'ocupació de la franja costanera al litoral sud de la província d'Alacant. S'analitzen els efectes de la borrasca Gloria (gener de 2020), el greu problema de regressió de les platges i el risc d'inundació en els habitatges que ocupen el DPMT. Els resultats mostren el greu risc d'inundació que presenten les platges de Babilònia, la Mata, les Viles i el Molló. Es realitzen propostes en diferents matèries que permetrien la recuperació de les platges amb el greu problema de la regressió i l'adaptació al canvi climàtic.

[es] La Ley de Costas 2/2013 extiende las concesiones de las construcciones que ocupan el dominio público marítimo terrestre (DPMT) hasta un máximo de 75 años, lo que supone una falta de visión ante los efectos del cambio climático asociados al incremento del nivel del mar y la mayor recurrencia de los temporales marítimos. El presente trabajo realiza un diagnóstico sobre el problema de la ocupación de la franja costera en el litoral sur de la provincia de Alicante. Se analizan los efectos de la borrasca Gloria (enero de 2020), el grave problema de regresión de las playas y el riesgo de inundación en las viviendas que ocupan el DPMT. Los resultados muestran el grave riesgo de inundación que presentan las playas de Babilonia, La Mata, Las Villas y El Mojón. Se realizan propuestas en diferentes materias que permitirían la recuperación de las playas con el grave problema de la regresión y la adaptación al cambio climático.
[ca] Aquest article analitza àlbums il·lustrats en català que projecten i enalteixen la figura femenina mitjançant patrons narratius estratègics, pretesament intencionats. El corpus actual de lectures infantils d'aquesta tipologia concreta ha experimentat un creixement sense precedents aquest últim lustre, amb títols paradigmàtics que encapçalen rànquings de vendes i omplen aparadors de llibreries. En síntesi, poden inferir-se dues grans línies temàtiques amb textualitats connectades a les noves feminitats. D'una banda, s'hi constata un fil anàleg a la coeducació, corrent avui dia tendència, bastit per un reguitzell d'exemplars nodrits d'una pedagogia literària que promulga un discurs d'empoderament femení àvid i eixerit: revertint, reformulant i inclús transgredint rols i estereotips tradicionalment associats a les dones. D'altra banda, copsem també un contingent destacat de llibres de no-ficció amb què es pretén rescabalar figures històriques, posar en valor les grans referents actuals i impulsar noves idolatries.

[es] Este artículo analiza álbumes ilustrados en catalán que proyectan y enarbolan la figura femenina mediante patrones narrativos estratégicos, premeditadamente intencionados. El corpus actual de lecturas infantiles de esta tipología concreta ha experimentado un crecimiento sin precedentes a lo largo de este último lustro, con títulos paradigmáticos que lideran rankings de ventas y copan escaparates de librerías. Sintetizando, pueden inferirse dos grandes líneas temáticas con textualidades conectadas a las nuevas feminidades. Por un lado, se constata un hilo análogo a la coeducación, corriente a día de hoy tendencia, construido por una retahíla de ejemplares provistos de una pedagogía literaria que promulga un discurso de empoderamiento femenino ávido y sagaz: revirtiendo, reformulando e incluso transgrediendo roles y estereotipos tradicionalmente asociados a las mujeres. Por otro lado, existe también un contingente destacado de libros de no ficción desde los que se pretende resarcir a figuras históricas, poner en valor a los grandes referentes actuales e impulsar nuevas idolatrías.
[ca] Aquest article aborda les causes que, en opinió de l'autor, han motivat l'adopció crecient de sistemes de traducció automàtica (TA) per produir esborranys per a la postedició. Aquestes causes són principalment quatre: la millora en les tècniques de TA, la major disponibilitat de recursos com ara programari i dades, el canvi en les expectatives dels usuaris quant al que es pot esperar o no d'un sistema de TA, i finalment la major integració de sistemes TA en entorns d'ajuda a la traducció.

[es] Este artículo aborda las causas que, en opinión del autor, han motivado la adopción creciente de sistemas de traducción automática (TA) para la producción de borradores para la posedición. Estas causas son principalmente cuatro: la mejora en las técnicas de TA, la mayor disponibilidad de recursos tales como software y datos, el cambio en las expectativas de los usuarios en cuanto a lo que se puede esperar o no de un sistema de TA, y por último la mayor integración de sistemas TA en entornos de ayuda a la traducción.
[ca] Aquest llibre cobreixen la major part dels continguts de l'assignatura Tecnologies de la Traducció que cursara l'alumnat de segon curs del grau en Traducció i Interpretació de la Universitat d'Alacant; també pot ser útil per a assignatures similars en altres universitats (per aixo s'hi ha inclòs material mes avançat que no s'estudia en Tecnologies de la Traducció).

[es] Este libro cubre la mayor parte de los contenidos de la asignatura Tecnologías de la Traducción que cursara el alumnado de segundo curso del grado en Traducción e Interpretación de la Universitat d'Alacant; también puede ser útil para asignaturas similares en otras universidades (por eso se ha incluido material más avanzado que no se estudia en Tecnologías de la Traducción).
[ca] Es presenta un nou jaciment rupestre d'art llevantí situar a la comarca de la Costera. Dins del conjunt destaca la presència d'una escena de recol·lecció de mel, que s'afegeix a les conegudes fins ara. Aquest art postpaleolític ha estat datat en el neolític, per mitjà de les peces ceràmiques mobles paral·leles, conegudes a les comarques centromeridionals del País Valencià.

[es] Se presenta un nuevo yacimiento rupestre de Arte Levantino situado en la Comarca de la Costera. Dentro del conjunto destaca la presencia de una escena de recolección de miel, que se añade a las conocidas hasta ahora. Este arte postpaleolítico ha sido datado en el Neolítico, mediante los paralelos muebles cerámicos conocidos en las comarcas centromeridionales del País Valenciano.
[ca] El present article planteja una sèrie de qüestions de tipus territorial i paisatgístic sobre les terrasses de cultiu que remunten les vessants de la muntanya mediterrània mitjana. Parant especial atenció en les muntanyes del migjorn valencià, i en concret en el cas de la serra d'Aitana, es plantegen les possibilitats de datació i anàlisi de l'evolució de sistemes de terrasses, mitjançant alguns exemples concrets. Per tant, el treball pretén ser una reflexió metodológica dins del debat internacional sobre la datació d'aquestes estructures agràries.

[es] El presente artículo plantea una serie de cuestiones de tipo territorial y paisajístico sobre las terrazas de cultivo que remontan las vertientes de la montaña mediterránea media. Deteniéndonos en las montañas del sur valenciano, y en concreto en el caso de la sierra de Aitana, se plantean las posibilidades de datación y análisis de la evolución de sistemas de terrazas mediante algunos ejemplos concretos. Por lo tanto, el trabajo pretende ser una reflexión metodológica dentro del debate internacional sobre la datación de estas estructuras agrarias.
[ca] Informe sobre el grau d'execució de les accions contingudes en el I Pla d'Igualtat de la UA, transcorreguda la mitat del període de vigència. Conté observacions i recomanacions als òrgans executors.

[es] Informe sobre el grado de ejecución de las acciones contenidas en el I Plan de Igualdad de la UA, transcurrida la mitad del periodo de vigencia. Contiene observaciones y recomendaciones a los órganos ejecutores.
[ca] Els nostres espais més valuosos, són també, en gran mesura, espais modificats pel ser humà, pels nostres avantpassats. Açò és bastant evident en les Dunes i en la Llacuna de La Mata. Però encara en major mesura en el tercer espai natural oficialment protegit del nostre terme, si bé poc conegut i apreciat, la Zona Humida n° 24, que cobreix una part de l'horta i el tram final del riu i que junt amb la Zona Humida n° 14, de sant Fulgenci, protegeix una part del que van ser les almarjals del terme històric de Guardamar, des de les quals es mantenia l'Albufera d'Elx, i que incloien les pesqueres de l'Augella. Intentem mostrar com les successives modificacions d'este espai marjalenc, i especialment la seua transformació en un espai d'horta creuada per sèquies i assarbs, a raíl de la bonificació de l'època del cardenal Belluga, no ha causat una minva dels valors ecològics de la comarca. Ans al contrari: igual que èpoques passades, les aigües de la zona humida guardamarenca, gràcies al treball dels regants de la zona, continuen nodrint un dels sistemes de zones humides més valuosos d'Europa.

[es] Nuestros espacios naturales más valiosos, son también, en gran medida, espacios modificados por el ser humano, por nuestros antepasados. Esto es bastante evidente en las Dunas y en la Laguna de Mata. Pero todavía en mayor medida en el tercer espacio natural oficialmente protegido de nuestro término, si bien poco conocido y apreciado, la Zona Húmeda n° 24, que cubre una parte de la huerta y el tramo final del río y que junto con la Zona Húmeda n° 14, de San Fulgencio, protege una parte del que fueron los marjales del término histórico de Guardamar, desde los cuales se mantenía la Albufera de Elche, y que incluían las pesquerías de la Augella. Intentamos mostrar como las sucesivas modificaciones de este espacio de marjal, y especialmente su transformación en un espacio de huerta cruzada por acequias y azarbes, a causa de la bonificación de la época del cardenal Belluga, no ha causado una mengua de los valores ecológicos de la comarca. Más bien al contrario: igual que épocas pasadas, las aguas de la zona húmeda guardamarenca, gracias al trabajo de los regantes de la zona, continúan nutriendo uno de los sistemas de zonas húmedas más valiosos de Europa.
[ca] Les restes humanes de perinatals estan mal representats en contextos arqueològics. En 1991, en el Mas del Corral, es van exhumar dos individus en tombes diferents, nascuts prematurament amb supervivencia improbable. L'enterrament va ser acurat, individual dins de dos bols ceràmics, un tapat amb un altre. No hi ha signes patològics, encara que la seua prematuritat justifica la defunció en cas de nàixer amb vida. La seua datació els situa en el Bronze tardà o inicis del Bronze final.

[es] Los restos humanos de perinatales están mal representados en contextos arqueológicos. En 1991, en el Mas del Corral, se exhumaron dos individuos en tumbas diferentes, nacidos prematuramente con improbable supervivencia. El entierro fue cuidadoso, individual dentro de dos cuencos cerámicos, uno tapado con otro. No hay signos patológicos, aunque su prematuridad justifica el fallecimiento en caso de nacer con vida. Su datación los sitúa en el Bronce tardío o inicios del Bronce final.
[ca] Els foraminífers són organismes unicel·lulars amb closca calcària i que resulten útils en estudis de datació de roques i permeten conèixer característiques ambientals. Les mostres corresponen a margues del Miocè procedents de la Serra de Mariola i que posteriorment s'han tamisat per a la seva anàlisi. Els resultats mostren un elevat percentatge de foraminífers planctònics (≥75%), la qual cosa indica que correspon amb un ambient profund de la plataforma externa. Aquest treball proporciona informació didàctica i divulgativa per comprendre millor el procés de formació d'aquesta serra.

[es] Los foraminíferos son organismos unicelulares con caparazón calcáreo y que resultan útiles en estudios de datación de rocas y permiten conocer características ambientales. Las muestras corresponden a margas del Mioceno procedentes de la Serra de Mariola y que posteriormente se han levigado para su análisis. Los resultados muestran un elevado porcentaje de foraminíferos plantónicos (≥75%), lo cual indica que se corresponde con un ambiente profundo de la plataforma externa. Este trabajo proporciona información didáctica y divulgativa para comprender mejor el proceso de formación de esta sierra.
[ca] El present artícle ofereix una anàlisi de l'evolució del turisme residencial al municipi d'Altea a través de la seua transformació urbanística, econòmica i demogràfica. En segon lloc, s'esposen alguns dels principals re-sultats d'un procés de participació ciutadana desenrotllat en aquest municipi dirigit a facilitar la reflexió col·lectiva entorn a les implicacions del model de desenvolupament local i a les seues possibilitats de futur.

[es] El presente artículo ofrece un análisis de la evolución del turismo residencial en el municipio de Altea a través de su transformación urbanística, económica y demográfica. En segundo lugar, se exponen algunos de los principales resultados de un proceso de participación ciudadana desarrollado en este municipio dirigido a facilitar la reflexión colectiva en torno a las implicaciones del modelo de desarrollo local y sus posibilidades de futuro.
[ca] Es presenta l'estudi de les necròpolis de coves artificials menorquines de l'edat del ferro des d'una perspectiva arquitectònica, en què s'analitza la variabilitat formal que presenten aquestes tombes i es proposa un esquema classificatori sobre el qual plantejar qüestions socials relacionades amb els processos de canvi socioeconòmics que es produïren al llarg del I mil·lenni a. de la n. e. Aquest treball tracta la problemàtica d'estudi d'aquestes tombes —desproveïdes de contextos arqueològics— mitjançant l'observació i el registre dels elements formals que les caracteritzen i emprant tècniques d'anàlisi descriptiva.

[es] Se presenta el estudio de las necrópolis de cuevas artificiales menorquinas de la Edad del Hierro desde una perspectiva arquitectónica, analizando la variabilidad formal que presentan estas tumbas y proponiendo un esquema clasificatorio sobre el que plantear cuestiones sociales relacionadas con los procesos de cambio socioeconómicos que se produjeron a lo largo del I milenio a.n.e. Este trabajo trata la problemática de estudio de estas tumbas —desprovistas de contextos arqueológicos— mediante la observación y el registro de los elementos formales que las caracterizan y empleando técnicas de análisis descriptivo.
[ca] S'aborda l'estudi del registre material d'època protohistòrica recuperat a la Cova de la Pastora (Alcoi, Alacant) i s'hi realitza la seva inserció en el marc territorial. Ens situem davant d'un ús ritual de la cova desenvolupat especialment entre finals del s. V i el s. IV a.C. La Cova de la Pastora seria un espai ritual amb relació amb límits territorials i amb els camins del territori ibèric de la Canal, presidit pel Puig d'Alcoi. En la importància ritual degué ser rellevant l'ús funerari de la cavitat mil·lennis abans de ser emprada pels ibers.

[es] Se aborda el estudio del registro material de época protohistórica recuperado en la Cova de la Pastora (Alcoi, Alicante) y se realiza su inserción en el marco territorial. Nos situamos ante un uso ritual de la cueva desarrollado especialmente entre finales del s. V y el s. IV a.C. La Cova de la Pastora sería un espacio ritual con relación a límites territoriales y con los caminos del territorio ibérico de la Canal, presidido por El Puig de Alcoi. En la importancia ritual debió ser relevante el uso funerario de la cavidad milenios antes de ser empleada por los iberos.
[ca] Es presenten els resultats de la campanya d'excavacions arqueològiques al jaciment fenici de La Fonteta en 2018-2019. Les principals novetats s'han centrat en el sistema defensiu, integrat per la muralla, bastions, fossat i antemural. Igualment s'han identificat habitatges adossats a la muralla i espais oberts probablement d'ús comunitari, que inclouen possibles àrees de culte, així com altres utilitzats com magatzems i possibles corrals. Es repassa igualmente la història de la investigació en lʼassentament protohistòric, la descripció del jaciment y la seua periodització, així com les accions de divulgació dutes a terme.

[es] Se presentan los resultados de la campaña de excavaciones arqueológicas en el yacimiento fenicio de La Fonteta en 2018-2019. Las principales novedades se han centrado en el sistema defensivo, integrado por la muralla, bastiones, foso y antemural. Igualmente se han identificado viviendas adosadas a la muralla y espacios abiertos probablemente de uso comunitario, que incluyen posibles áreas de culto, así como otros utilizados como almacenes y posibles corrales. Se repasa igualmente la historia de la investigación en el asentamiento protohistórico, la descripción del yacimiento y su periodización, así como las acciones de divulgación llevadas a cabo.
[ca] El País Valencià presenta una sèrie de trets geomorfològics, eòlics, històrics, socials, demogràfics i culturals que han quedat reflectits en la llengua, els costums i la tradició dels seus habitants. El present article vol fer una exposició sucinta d'aquelles circumstàncies que expliquen com i per què el món de la mar ha deixat aquesta petjada tan pregona en un territori que s'aboca a la vida marítima des dels orígens del seu poblament. Una petjada que a hores d'ara s'esborra acceleradament per les noves condicions de vida, socials i econòmiques que conflueixen al país.

[es] El País Valenciano presenta una serie de características geomorfológicas, eólicas, históricas, sociales demográficas y culturales que han quedado reflejadas en la lengua, las costumbres y la tradición de sus habitantes. Este artículo quiere realizar una exposición de aquellas circunstancias que explican cómo y por qué el mundo marinero ha dejado una huella tan profunda en un territorio que se abre a la vida marítima desde sus orígenes remotos. Una huella que actualmente se borra con rapidez por las condiciones de vida, sociales y económicas que confluyen en este territorio.
[ca] Aquest article se centra en la problemàtica de l'aprenentatge de l'espai geogràfic per part de l'alumnat d'educació primària. La proposta d'innovació té com a objectiu millorar l'aprenentatge de l'espai geogràfic mitjançant l'ús d'eines tecnològiques lúdiques en l'espai urbà de la ciutat d'Alacant. Les preguntes de recerca són l'ús d'eines digitals com Google Earth i Pokémon Go ajuden a superar els problemes que té l'alumnat en l'espai geogràfic? i Contribueix l'espai urbà d'una ciutat a l'aprenentatge de l'espai geogràfic? La situació d'aprenentatge se centra en cinc categories de l'espai geogràfic: orientació, distribució, localització, relacions espacials i descentralització. L'alumnat, mitjançant l'aprofitament didàctic de les eines digitals com el joc Pokémon Go i Google Earth, aprèn de manera lúdica aquest contingut didàctic de les Ciències Socials. L'espai urbà d'Alacant i l'ús de les tecnologies permeten superar els problemes de l'espai geogràfic que tenen els estudiants.

[es] Este artículo se centra en la problemática del aprendizaje del espacio geográfico por parte del alumnado de educación primaria. La propuesta de innovación tiene como objetivo mejorar el aprendizaje del espacio geográfico mediante el uso de herramientas tecnológicas lúdicas en el espacio urbano de la ciudad de Alicante. Las preguntas de investigación son ¿El uso de herramientas digitales como Google Earth y Pokémon Go ayudan a superar los problemas que tiene el alumnado en el espacio geográfico? y ¿Contribuye el espacio urbano de una ciudad al aprendizaje del espacio geográfico? La situación de aprendizaje se centra en cinco categorías del espacio geográfico: orientación, distribución, localización, relaciones espaciales y descentralización. El alumnado, mediante el aprovechamiento didáctico de las herramientas digitales como el juego Pokémon Go y Google Earth, aprende de manera lúdica este contenido didáctico de las Ciencias Sociales. El espacio urbano de Alicante y el uso de las tecnologías permiten superar los problemas del espacio geográfico que tienen los estudiantes.
[ca] L'agricultura de regadiu tingué un paper fonamental en la història económica i política de l'Espanya contemporània. La seua orientació especial cap als mercats exteriors fou molt rellevant. A més, les zones de regadiu del País Valencià van fornir una imatge popular de prosperitat i ordre social equilibrat, en contrast amb l'agitació social que sovint es destacava com a tret característic de l'Espanya latifundista. Amb tot, s'ha comprovat que aquestes imatges recolzaven en suposicions incongruents. Aquest article tracta d'oferir una imatge més adequada del marc social de l'horta del Baix Segura. A partir de l'anàlisi d'un conjunt de contractes d'arrendament el 1861, aquest treball caracteritza els diferents papers que duien a terme els amos de la terra i els arrendataris. Així podem explicar millor les complexes funcions econòmiques i les relacions entre totes dues parts, en un periode clau per a l'ascens de l'agricultura comercial.

[es] La agricultura de regadío desempeñó un papel fundamental en la historia económica y política de la España contemporánea. Su especial orientación hacia los mercados exteriores fue muy relevante. Además, las zonas de regadío del País Valenciano proporcionaron una imagen popular de prosperidad y orden social equilibrado, en contraste con la agitación social que se destacaba a menudo como característica de la España latifundista. Sin embargo, se ha comprobado que estas imágenes se apoyaban en supuestos incongruentes. Este artículo intenta ofrecer una imagen más adecuada del marco social de la huerta del Bajo Segura. A partir del análisis de un conjunto de contratos de arrendamiento en 1861, este trabajo caracteriza los distintos papeles desempeñados por los dueños de la tierra y los arrendatarios. De esta forma, podemos explicar mejor las complejas funciones económicas y las relaciones entre las dos partes, en un periodo clave para el auge de la agricultura comercial.
[ca] La informació referent a la vegetació és clau a l'hora de treballar la gestió d'un territori. Fins ara, existeixen pocs estudis detallats sobre la localització de les principals comunitats vegetals al Parc Natural de la Font Roja. La cartografia de la coberta vegetal del PN del Carrascal de la Font Roja és un producte digitalitzat en la ECFRN UA, el qual describeix les principals cobertes i usos de sòl del citat Parc Natural a escala d'orígen 1:5.000. Inclou 12 categories, corresponents tant a unitats vegetals com a usos de sòl, contenint un total de 29 subunitats.

[es] La información referente a la vegetación resulta clave para la correcta gestión del territorio. Hasta la fecha, existen pocos estudios de detalle sobre la localización de las principales comunidades vegetales en el Parque Natural de la Font Roja. La cartografía de la cubierta vegetal del P.N. del Carrascal de la Font Roja es un producto digital realizado en la ECFRN UA que describe las principales cubiertas y usos del suelo de dicho Parque Natural a escala de origen 1:5.000. Incluye 12 categorías, correspondientes tanto a unidades vegetales como a usos de suelo, abarcando un total de 29 subunidades.