BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] En aquest treball de fi de màster provem nous resultats sobre la cohomologia de Poisson d'una classe important de varietats de Poisson: les varietats de $b^m$-Poisson. Per $m = 1$, els resultats obtinguts són coneguts i es corresponen amb els resultats previs deguts a Guillemin–Miranda–Pires i Marcut–Osorno. Per a $m$ més gran que $1$, hi ha una contribució infinito-dimensional que analitzem fent servir la idea de quocient en àlgebra i geometria. La cohomologia de Poisson governa molts problemes de classificació en geometria de Poisson i, en particular, mesura la teoria de deformació d'aquestes estructures (gràcies als resultats de Kontsevich). Partint d'aquests resultats aconseguim noves eines per estudiar aquests problemes en varietats de $b^m$-Poisson. Les varietats de $b^m$-Poisson s'anomenen comunament varietats simplèctiques singulars. Conseqüentment, els resultats provats respecte de la cohomologia de Poisson admeten interpretacions en la correspondència de Rham–Poisson per a varietats simplèctiques regulars. Anticipem que aquesta recent caracterització dels grups de cohomologia de Poisson trobarà aplicació a la teoria de quantització, així com a camps més distants com a teoria KAM.

[es] En este trabajo de fin de máster probamos nuevos resultados sobre la cohomología de Poisson de una clase importante de variedades de Poisson: las variedades $b^m$-Poisson. Para $m = 1$, los resultados dados son conocidos y coinciden con los resultados previos de Guillemin–Miranda–Pires y Marcut–Osorno. Para $m$ mayor que $1$, hay una contribución infinito-dimensional que analizamos mediante la idea clásica del cociente en álgebra y geometría. La cohomología de Poisson goberna muchos problemas de clasificación en geometría de Poisson y, en particular, mide la teoría de deformación de las estructuras (gracias a los resultados de Kontsevich). Partiendo de estos resultados obtenemos nuevas herramientas para estudiar dichos problemas en variedades de $b^m$-Poisson. Las variedades $b^m$-Poisson son comúnmente llamadas variedades simplécticas singulares. Consecuentemente, los resultados obtenidos respecto a la cohomología de Poisson tienen interpretaciones en la correspondencia de Rham–Poisson para variedades simplécticas regulares. Anticipamos que estos recientes resultados sobre los grupos de cohomología de Poisson encontrarán aplicaciones prácticas en teoría de cuantización, así como en campos más distantes como en teoría KAM.
[ca] Un any després de la publicació de l'informe Ajuda Oficial al Desenvolupament en Energia, elaborat per Enginyeria Sense Fronteres i Greenpeace, els autors de pregunten si es manté la tendència o s'han manifestat modificacions substancials. La conclusió que es desprèn de l'anàlisi de les dades és que l'AOD espanyola destinada al sector de l'energia té les mateixes característiques, referides a la qualitat, que en els anys precedents, condicionada com està pel pes específic dels crèdits FAD.

[es] Un año después de la publicación del informe Ayuda Oficial al Desarrollo en Energía, elaborado por Ingeniería Sin Fronteras y Greenpeace, los autores de preguntan si se mantiene la tendencia o se han manifestado modificaciones sustanciales. La conclusión que se desprende del análisis de los datos es que la AOD española destinada al sector de la energía tiene las mismas características que en los años precedentes, en lo que a calidad se refiere, condicionada como está por el peso específico de los créditos FAD.
[ca] Entre 1947 i 1960 la població del Gran Buenos Aires es va incrementar en més de dos milions d'habitants, de forma quasi caòtica, sense un pla capaç d'ordenar i distribuir els espais. La ciutat va créixer sota la lògica de l'autoconstrucció. Un projecte de xarxes solidàries de microcrèdits que ha permès als pobladors de cinc barris accedir a la xarxa de gas, ha funcionat com a esdeveniment mobilitzador que permet unir forces i generar sinergies per a que societat civil, empreses i Estat es posin del mateix costat i comparteixin interessos.

[es] Entre 1947 y 1960 la población del Gran Buenos Aires se incrementó en más de dos millones de habitantes, de forma casi caótica, sin un plan capaz de ordenar y distribuir los espacios. La ciudad creció bajo la lógica de la autoconstrucción. Un proyecto de redes solidarias de microcréditos que ha permitido a los pobladores de cinco barrios acceder a la red de gas y reformar o ampliar su vivienda a unas 8.000 familias, ha funcionado como elemento movilizador que une fuerzas y genera sinergias para que sociedad civil, empresas y Estado se pongan del mismo lado y compartan intereses.
[ca] Aquesta tesis descriu una millora d'un algorisme existent que tracta de preservar la privacitat quan es comparteixen imatges (P3-Privacy Preserving Photo Sharing). Aquest algorisme utilitza un valor llindar fixe mentre que en aquesta tesis s'estudia una versió on aquest llindar és variable a diferents parts de la imatge. Primer s'estudia utilitzar diferent llindar en funció d'una regió d'interès (ROI). Donada una ROI, aquesta ROI s'encripta utilitzant un llindar més segur que la resta de la imatge. La segona part del projecte se centra en decidir per cada bloc DCT quin llindar s'utilitza. Es presenten resultats d'imatges utilitzant el sistema de la ROI i el de llindar variable segons el bloc. Per aquest últim, s'ha calculat la corba òptima de punts. Aquest conjunt de punts donen la millor encriptació (menys contorns detectats) mentre que la mida del fitxer no és massa gran.

[es] Esta tesis describe una mejora de un algoritmo existente que trata de preservar la privacidad cuando se comparten imágenes (P3-Privacy Preserving Photo Sharing). Este algoritmo utiliza un valor lindar fijo mientras que en esta tesis se estudia una versión donde este lindar varia en diferentes partes de la imagen. Primero se estudia utilizar diferente lindar en función de una región de interés (ROI). Dada una ROI, esta ROI se encripta utilizando un lindar más seguro que el resto de la imagen. La segunda parte del proyecto se centra en decidir para cada bloque DCT qué lindar utilizar. Se presentan resultados de imágenes usando el sistema de la ROI y el de lindar variable según el bloque. Para este último, se ha calculado la curva optima de puntos. Tal conjunto de puntos dan la mejor encriptación (menos contornos detectados) manteniendo un tamaño de fichero razonable.
[ca] L'objectiu d'aquest treball és conèixer el món dels gasos refrigerants i una de les aplicacions que aquests tenen, els equips d'aerotèrmia. S'ha fet primer marc teòric on s'entrarà en profunditat en conèixer els gasos refrigerants quin tipus hi ha, quins són els més utilitzats i també molt important la normativa que els regula. També dins del marc teòric es tracta el tema dels equips d'aerotèrmia, quins avantatges i inconvenients tenen aquesta classe d'equips i també es presentaran altres tecnologies que potencies molt les virtuts dels equips d'aerotèrmia. En segon lloc, es presenta un cas pràctic, la substitució d'una caldera de gas natural d'un pis, per un equip d'aerotèrmia. Per aquest cas pràctic es plantegen dues hipòtesis que porten a escollir dos equips d'aerotèrmia molt diferents sobretot per les potències de cada equip. Els resultats en l'àmbit energètic són els esperats, molt menys consum amb l'equip d'aerotèrmia que amb la caldera de gas, però els resultats econòmics no corresponen amb l'esperat tot i que un cop analitzats juntament amb la part energètica cobren sentit.

[es] El objetivo de este trabajo es conocer el mundo de los gases refrigerantes y una de las aplicaciones que estos tienen, los equipos de aerotermia. Se ha hecho primero un marco teórico donde se entrará en profundidad a conocer los gases refrigerantes, qué tipo hay, cuáles son los más utilizados y también muy importante la normativa que los regula. También dentro del marco teórico se trata el tema de los equipos de aerotermia, qué ventajas e inconvenientes tienen esta clase de equipos y también se presentarán otras tecnologías que potencian mucho las virtudes de los equipos de aerotermia. En segundo lugar, se presenta un caso práctico, la sustitución de una caldera de gas natural de un piso, por un equipo de aerotermia. Para este caso práctico se plantean dos hipótesis que llevan a escoger dos equipos de aerotermia muy diferentes sobre todo por las potencias de cada equipo. Los resultados a nivel energético son los esperados, mucho menos consumo con el equipo de aerotermia que con la caldera de gas, pero los resultados económicos no corresponden con lo esperado, aunque una vez analizados junto con la parte energética cobran sentido.
[ca] El monitoratge del fons marí a través de plataformes autònomes resulta complicat per la falta d'un canal de comunicació entre l'observatori i l'usuari que permeti conèixer l'estat del sistema de monitoratge i l'accés a les seves dades. A través de boies emergents de deriva anomenades pop-up buoys, es pretén ampliar les capacitats comunicatives d'aquests observatoris. El present TFG es divideix en dues parts a causa de la gran quantitat d'objectius que hem d'assolir, la primera part la farà en Joan Armajach Riera i la segona part en Daniel Felguera Calleja. La primera part tindrà com a objectiu principal integrar els diferents elements hardware necessaris per a la localització i la transmissió de dades en les pop-up buoys emergents de deriva a partir d'una connexió de satèl·lits Argos. El dispositiu que anirà integrat haurà de ser compacte i de mida reduïda. A més de posseir una gran autonomia, ja que haurà d'estar llarg períodes de temps sense necessitat de recarregar-ho. En la segona part del treball implementarem un programari per la descàrrega, emmagatzematge i tractament de les dades rebudes de la plataforma Argos i enviades des de les boies emergents de deriva. També s'implementarà una interfície per a la representació de les dades obtingudes en un mapa on es pugui veure la trajectòria de les boies així com les marques temporals, la validesa de cada missatge i la velocitat de desplaçament de la nostra boia.

[es] La monitorización del fondo marino a través de plataformas autónomas resulta complicada por la falta de un canal de comunicación entre el observatorio y el usuario que permita conocer el estado del sistema de monitorización y el acceso a sus datos. A través de boyas emergentes de deriva llamadas pop-up buoys, se pretende ampliar las capacidades comunicativas de estos observatorios. El presente TFG se divide en dos partes debido a la gran cantidad de objetivos que debemos alcanzar, la primera parte la realizará Joan Armajach Riera y la segunda parte Daniel Felguera Calleja. La primera parte tendrá como objetivo principal integrar los distintos elementos hardware necesarios para la localización y la transmisión de datos en las pop-up buoys emergentes de deriva a partir de una conexión de satélites Argos. El dispositivo que irá integrado deberá ser compacto y de reducido tamaño. Además de poseer una gran autonomía, ya que tendrá que estar largo períodos de tiempo sin necesidad de recargarlo. En la segunda parte del trabajo implementaremos un software para la descarga, almacenamiento y tratamiento de los datos recibidos de la plataforma Argos y enviados desde las boyas emergentes de deriva. También se implementará una interfaz para la representación de los datos obtenidos en un mapa donde pueda verse la trayectoria de las boyas así como las marcas temporales, la validez de cada mensaje y la velocidad de desplazamiento de nuestra boya.
[ca] Aquest projecte presenta un mètode de detecci ó i segmentació de text basat en l'estimació d'amplada de traç com a característica distintiva dels caràcters i una segmentació basada en el creixement de regions que permet obtenir les regions dels caràcters utilitzant la informació de color i de l'amplada de traç. El projecte parteix d'una implementació inicial on el detector de text treballa nomes amb l'estimació de l'amplada de traç, on s'ha adaptat i desenvolupat un sistema de segmentació que aprofita les característiques de l'amplada de traç entre altres, afegint noves etapes que fan ús de la segmentació per tal de millorar la detecció de text. El mètode implementat s'aplicarà sobre imatges amb text d'origen digital i origen natural, buscant una bona detecció en les dades d'origen digital i avaluant-lo també en imatges naturals. Els resultats seran generats i comparats amb les bases de dades proporcionades per ICDAR (International Conference on Document Analysys and Recognition), fent ús del seu sistema d'avaluació comparant també els resultats amb altre mètodes registrats a ICDAR.

[es] Este proyecto presenta un método de detección y segmentación de texto basado en la estimación de ancho de trazo como característica distintiva de los caracteres y una segmentación basada en el crecimiento de regiones que permite obtene r las regiones de los caracteres utilizando la información de color y de la anchura de trazo. El proyecto parte de una implementación inicialdonde el detector de texto trabaja sólo con la estimación del ancho de trazo, donde se ha adaptado y desarrollado un sistema de segmentación que aprovecha las características de la anchura de trazo entre otros, añadiendo nuevas etapas que hacen uso de la segmentación para mejorar la detección de texto. El método implementado aplicará sobre imágenes con texto de origen digital y origen natural, buscando una buena detección en los datos de origen digital y evaluándolo también en imágenes naturales. Los resultados serán generados y comparados con las bases de datos proporcionadas por ICDAR (International Conference on Documento Analysys and Recognition), haciendo uso de su sistema de evaluación comparando también los resultados con otro métodos registrados en ICDAR.
[ca] Objectiu: L'objectiu d'aquest article és la recerca d'una metodologia per al disseny d'un Campus, i per tant d'un allotjament universitari, amb l'escala humana necessària per a la consolidació i permanència de les comunitats d'aprenentatge i investigació que s'han gestat des del cor de la mateixa Universitat. Metodologia: L'ocupació del paradigma del "Campus didàctic" com a eina teoricopràctica per al desenvolupament de les residències universitàries. Conclusions: La importància de la configuració física de l'espai universitari com una de les condicions per a l'excel·lència, apostant per la millor formació de l'estudiant. Per a això, l'ocupació d'instruments com el "Campus Didàctic", pot aportar criteris en les implantacions físiques. Originalitat: Actualment, la Universitat necessita un impuls regenerador que -empleando el potencial que aporta la funció residencial- reforci l'escala intimista i delicada dels llocs on desenvolupen la seva vida quotidiana alumnes i professors. Per assolir aquest objectiu, el present text justifica l'ús del "Campus Didàctic", com a instrument teoricopràctic capaç d'aportar criteris d'excel·lència en les implantacions de les universitats.

[es] Objetivo: El objetivo de este artículo es la búsqueda de una metodología para el diseño de un Campus, y por ende de un alojamiento universitario, con la escala humana necesaria para la consolidación y permanencia de las comunidades de aprendizaje e investigación que se han gestado desde el corazón de la propia Universidad. Metodología: El empleo del paradigma del "Campus didáctico" como herramienta teórico-práctica para el desarrollo de las residencias universitarias. Conclusiones: La importancia de la configuración física del espacio universitario como una de las condiciones para la excelencia, apostando por la mejor formación del estudiante. Para ello, el empleo de instrumentos como el "Campus Didáctico", puede aportar criterios en las implantaciones físicas. Originalidad: Actualmente, la Universidad necesita un impulso regenerador que –empleando el potencial que aporta la función residencial- refuerce la escala intimista y delicada de los lugares donde desarrollan su vida cotidiana alumnos y profesores. Para alcanzar este objetivo, el presente texto justifica el empleo del "Campus Didáctico", como instrumento teórico-práctico capaz de aportar criterios de excelencia en las implantaciones de las Universidades.
[ca] La ONG DESOS Opció Solidària pretén realitzar un projecte social en la finca Pla d'en Mas, a la localitat de Sant Boi de Llobregat, Barcelona. Donat que la finca es troba pràcticament sense cap aprofitament agrícola i social, DESOS Opció Solidària va proposar la creació d'horts socials a una part de la parcel·la, així com altres projectes executius a realitzar dins la finca. El present objecte presenta la proposta executiva i posada en marxa de la parcel·la destinada a horts socials. La superfície productiva total és d'1 ha, distribuïda en 84 horts destinats per a individuals o famílies. Es realitza el disseny agronòmic i hidràulic per optimitzar el dimensionament de les canonades, seguint uns criteris de simultaneïtat en el reg, ja que els usuaris tindran control total en la gestió del reg. Totes les canonades seran de PEBD (Polietilè de baixa densitat) i aniran enterrades, excepte els laterals, punxats amb emissors autocompensants de 1,2 l/h. La finalitat d'aquest projecte és calcular la inversió total a realitzar per la posada en marxa dels horts, així com recuperar una zona sense aprofitament agrícola i en estat de degradació per tal que els usuaris es puguin auto abastir-se d'aliment i contribueixin a afavorir la cohesió i dinamització social del municipi.

[es] La ONG DESOS Opció Solidaria pretende realizar un proyecto social en la finca Pla de'n Mas, en la localidad de Sant Boi de Llobregat, Barcelona. Dado que la finca se encuentra prácticamente sin ningún aprovechamiento agrícola y social, DESOS Opción Solidaria propuso la creación de huertos sociales en una parte de la parcela, así como otros proyectos ejecutivos a realizar dentro del terreno. Este estudio presenta la propuesta ejecutiva y puesta en marcha de la parcela destinada a huertos sociales. La superficie productiva total es de 1 ha, distribuida en 84 huertos destinados para individuales o familias. Se realiza el diseño agronómico e hidráulico para optimizar el dimensionamiento de las tuberías, siguiendo unos criterios de simultaneidad en el riego, ya que los usuarios tendrán control total en la gestión del riego. Todas las tuberías serán de PEBD (Polietileno de Baja Densidad) y discurrirán enterradas, excepto las laterales, pinchadas con emisores autocompensantes de 1,2 l/h. La finalidad de este proyecto es calcular la inversión total a realizar para la puesta en marcha de los huertos, así como recuperar una zona sin aprovechamiento agrícola y en estado de degradación para que los usuarios puedan auto abastecerse de alimentos y contribuya, a su vez, a favorecer la cohesión y dinamización social del municipio.
[ca] Català: Els canvis necessaris per a què una línia convencional existent funcioni com a automàtica. Per això s'ha de descriure detalladament el funcionament de la línia automàtica a més d'anomenar, descriure i analitzar els canvis necessaris per aquesta transformació.

[es] Castellano: Los cambios necesarios para que una línea convencional existente funcione como automática. Para ello hay que describir detalladamente el funcionamiento de la línea automática además de nombrar, describir y analizar los cambios necesarios para dicha transformación.
[ca] Amb l'objectiu de dissenyar un aliment que ofereixi assistència alimentaria a les persones migrants en trànsit en els moments de creuament de fronteres, i que pugui ser consumit i elaborat fàcilment in situ, s'ha dissenyat un prototip de barra multinutricional que aporta 511 kcal/100g. Amb una producció de 5000g d'aquest aliment es pot alimentar a 25 persones, durant 12h, amb un cost d'elaboració de 0.96 /persona. Per l'elaboració del prototip s'ha realitzat una investigació i valoració de les matèries primes òptimes, tenint en compte aspectes culturals, nutricionals i tecnològics. S'han elaborat cinc prototips variant la formulació de cadascun. S'ha puntuat cada prototip tenint en compte els objectius i fent un anàlisis nutricional, econòmic, estructural i organolèptic de l'aliment. Amb el prototip millor valorat s'ha desenvolupat una proposta de distribució de 100 unitats amb la finalitat de fer arribar el producte en les millors condicions, facilitar el procés d'elaboració i evitar desajusts en les proporcions de la formulació.

[es] Con el objetivo de diseñar un alimento que brinde asistencia alimentaria a las personas migrantes en tránsito en los momentos del cruce de fronteras, y que pueda ser consumido y elaborado fácilmente in situ, se ha diseñado un prototipo de barra multinutricional que aporta 511 kcal/100g. Con una producción de 5000g de dicha barra se puede alimentar a 25 personas, durante 12h, con un coste de elaboración de 0.96 /persona. Para la elaboración del prototipo se ha realizado una investigación y valoración de las materias primas óptimas, teniendo en cuenta aspectos culturales, nutricionales y tecnológicos. Se han elaborado cinco prototipos variando la formulación de cada uno. Se ha puntuado cada prototipo teniendo en cuenta los objetivos y haciendo un análisis nutricional, económico, estructural y organoléptico del alimento. Con el prototipo mejor valorado, se ha desarrollado una propuesta de distribución de 100 unidades con la finalidad de hacer llegar el producto en las mejores condiciones, facilitar el proceso de elaboración y evitar desajustes en las proporciones de la formulación.
[ca] La gestió de projectes en una empresa de desenvolupament de software és bàsica pel seu bon funcionament. Els models de millora de processos proporcionen una base de bones pràctiques, que la indústria ha demostrat que són eficaces, a partir de la qual definir els processos de l'empresa. Moltes organitzacions de desenvolupament de software no tenen una metodologia definida en la gestió dels projectes. És més, és habitual que cada cap de projecte dirigeixi els projectes a la seva manera, amb eines diferents i sense una planificació detallada abans d'iniciar el projecte. La conseqüència d'això és que hi hagi retards en les entregues dels projectes, que s'acabin amb presses, sense fer les proves pertinents i, per tant, els clients rebin uns productes que poden contenir errors. Aquest projecte final de carrera, té com a objectiu donar resposta als problemes anteriors amb la implantació d'uns nous processos que resolguin la necessitat d'estandarditzar la gestió dels projectes a l'empresa i les eines utilitzades per a fer-ho. El model que es pren com a referència en aquest projecte d'innovació és el CMMI (Capability Maturity Model Integration), que és l'estàndard de facto utilitzat en el món del desenvolupament de software.

[es] La gestión de proyectos en una empresa de desarrollo de software es básica para su buen funcionamiento. Los modelos de mejora de procesos proporcionan una base de buenas prácticas, que la industria ha demostrado que son eficaces, a partir de la cual definir los procesos de la empresa. Muchas organizaciones de desarrollo de software no tienen una metodología definida en la gestión de los proyectos. Es más, es habitual que cada jefe de proyecto dirija los proyectos a su manera, con herramientas diferentes y sin una planificación detallada antes de iniciar el proyecto. La consecuencia de esto es que haya retardos en las entregas de los proyectos, que se acaben con prisas, sin hacer las pruebas pertinentes y, por lo tanto, los clientes reciban unos productos que pueden contener errores. Este proyecto final de carrera tiene como objetivo dar respuesta a los problemas anteriores con la implantación de unos nuevos procesos que solventen la necesidad de estandarizar la gestión de los proyectos en la empresa y las herramientas utilizadas para hacerlo. El modelo que se toma como referencia en este proyecto de innovación es el CMMI (Capability Maturity Model Integration), que es el estándar de facto utilizado en el mundo del desarrollo de software.