BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Aquest projecte es centra en l'estudi d'un concepte d'array d'antenes compacta per ser utilitzat en un sistema de modulació direccional, aquest sistema permet, a través del control de l'amplitud i la fase que alimenta cada antena, generar els símbols desitjats d'un determinat esquema de modulació en una direcció d'observació, la resta de direccions d'observació s'emet una versió distorsionada de la mateixa de manera que s'augmenta la seguretat de la transmissió. Durant la tesi s'ha dut a terme el disseny, caracterització i validació d'un nou concepte d'antena formada per un monopol sobre una microstrip patch antena que treballen a la freqüencia d'operació de 2.45 GHz. Finalment, després de la validació del concepte s'ha implementat una millora en forma d'un segon prototip format per dos antenes microstrip amb l'objectiu d'aconseguir una estructura més compacta i robusta, alhora que un grau més de llibertat per a la implementació de la modulació direccional.

[es] Este proyecto se centra en el estudio de un concepto de array de antenas compacta para ser utilizado en un sistema de modulación direccional, este sistema permite, a través del control de la amplitud y la fase que alimenta cada antena, generar los símbolos deseados de un determinado esquema de modulación en una dirección de observación, el resto de direcciones de observación se emite una versión distorsionada de la misma de manera que se aumenta la seguridad de la transmisión. Durante la tesis se ha llevado a cabo el diseño, caracterización y validación de un nuevo concepto de antena formada por un monopolo sobre una micrsostip patch antena que trabajan en la frecuencia de operación de 2.45 GHz.Finalmente, tras la validación del concepto se ha implementado una mejora en forma de un segundo prototipo formado por dos antenas microstrip con el objetivo de conseguir una estrcutura más compacta y robusta, a la vez que un grado más de libertad para la implementación de la modulación direccional.
[ca] Cada cop és més important per a qualsevol persona, ja no només aquelles que hagin estudiat economia o administració d'empreses, saber elaborar un pla d'empresa. Avui en dia, qualsevol persona ha d'estar capacitada, amb l'assessorament adequat, per desenvolupar una idea i portar-la a terme amb la creació d'una nova empresa. I dins de l'àmbit de la comunicació, també han de sorgir noves idees que revolucionin el mercat i les empreses de comunicació. Aquest treball presenta el pla d'empresa d'una agència de comunicació que assessora i gestiona la comunicació d'empreses dins de l'àmbit de la salut i la medicina. Es pretén que, amb l'elaboració d'aquest pla d'empresa, es pugui veure la viabilitat del projecte abans de la posada en marxa de l'empresa, per veure si pot ser rendible o no en el curt termini.

[es] Cada vez es más importante para cualquier persona, ya no solo aquellas que hayan estudiado economía o administración de empresas, saber elaborar un plan de empresa. Hoy en día, cualquier persona tiene que estar capacitada, con el asesoramiento adecuado, para desarrollar una idea y llevarla a cabo con la creación de una nueva empresa. Y dentro del ámbito de la comunicación, también tienen que surgir nuevas ideas que revolucionen el mercado y las empresas de comunicación. Este trabajo presenta el plan de empresa de una agencia de comunicación que asesora y gestiona la comunicación de empresas del ámbito de la salud y la medicina. Se pretende que, con la elaboración de este plan de empresa, se pueda ver la viabilidad del proyecto antes de la puesta en marcha de la empresa, para ver si puede ser rentable o no en el corto plazo.
[ca] En el present estudi s'hi analitzen les pràctiques d'aula de l'especialista d'atenció a la diversitat als centres d'educació infantil i primària (CEIP) d'Andalusia. Mitjançant un disseny de naturalesa qualitativa de caràcter transversal, s'obtenen les dades a partir de dues fonts principals d'informació (entrevista semiestructurada dissenyada ad hoc i observació directa i no participant) sobre una mostra de 142 especialistes. Els resultats revelen el desenvolupament de pràctiques inclusives respecte a l'ús d'estratègies didàctiques i metodologies actives; la importància de recursos plurals i funcionals; la posada en pràctica d'un suport pedagògic coordinat o col·laboratiu, i la flexibilització en la dinàmica i l'organització d'aula. També s'hi identifiquen possibilitats, dificultats i limitacions. Les conclusions apunten al fet que les pràctiques que estan desenvolupant els especialistes pretenen contribuir a millorar les escoles en relació amb l'atenció a la diversitat, de manera que el suport col·laboratiu a la comunitat educativa esdevé la funció principal per promoure una escola inclusiva que atengui tot l'alumnat.

[es] En el presente estudio se analizan las prácticas de aula del especialista de atención a la diversidad en los centros de educación infantil y primaria (CEIP) de Andalucía. Mediante un diseño de naturaleza cualitativa de carácter transversal, se obtienen los datos con dos fuentes principales de información (entrevista semiestructurada diseñada ad hoc y observación directa y no participante) sobre una muestra de 142 especialistas. Los resultados revelan el desarrollo de prácticas inclusivas respecto al uso de estrategias didácticas y metodologías activas; la importancia de recursos plurales y funcionales; la puesta en práctica de un apoyo pedagógico coordinado o colaborativo, y la flexibilización en la dinámica y la organización de aula. También se identifican posibilidades, dificultades y limitaciones. Las conclusiones apuntan que las prácticas que están desarrollando los especialistas pretenden contribuir a la mejora de las escuelas en relación con la atención a la diversidad, siendo el apoyo colaborativo a la comunidad educativa la función principal para la promoción de una escuela inclusiva que atienda a todo el alumnado.
[ca] L'obra de Joan Brossa (Barcelona 1919-1998) té una presència en publicacions de tota mena al Brasil que sobrepassa de molt el que és habitual per a un poeta català en qualsevol país llatinoamericà i fins i tot en la major part de països europeus. Aquest article investiga quines han estat les raons que han portat a aquesta insòlita recepció de Joan Brossa en terres brasileres. Els resultats del treball rebaten la hipòtesi inicial de la influència de João Cabral de Melo Neto, amic de Brossa i també poeta, en les traduccions de la seva obra.

[es] La obra de Joan Brossa (Barcelona 1919-1998) tiene una presencia en publicaciones de todo tipo en Brasil que sobrepasa con mucho lo que es habitual para un poeta catalán en cualquier país latinoamericano e incluso en la mayor parte de países europeos. Este artículo investiga cuáles han sido las razones que han llevado a esta insólita recepción de Joan Brossa en tierras brasileñas. Los resultados del trabajo rebaten la hipótesis inicial de la influencia de João Cabral de Melo Neto, amigo de Brossa y también poeta, en las traducciones de su obra.
[ca] El propòsit d'aquest treball de final de grau és investigar l'ús de drons per a la conservació del medi ambient, amb especial enfocament en la monitoratge de la biodiversitat i la detecció de possibles amenaces ambientals. S'analitza com la tecnologia de drons pot ajudar a protegir i preservar els ecosistemes naturals, així com a proporcionar una detecció precoç de problemes ambientals com la desforestació, la pèrdua d'hàbitat o fins i tot d'incendis forestals. La finalitat és utilitzar els drons i les tecnologies possibles per facilitar una gran quantitat d'informació útil, ràpida i de cost reduït per als departaments de conservació del medi ambient.

[es] El propósito de este trabajo fin de grado es investigar el uso de drones para la conservación del medio ambiente, con especial enfoque en la monitorización de la biodiversidad y la detección de posibles amenazas ambientales. Se analiza cómo la tecnología de drones puede ayudar a proteger y preservar los ecosistemas naturales, así como proporcionar una detección temprana de problemas ambientales como la deforestación, la pérdida de hábitat o incluso de incendios forestales. La finalidad es utilizar los drones y las tecnologías posibles para ofrecer una gran cantidad de información útil, rápida y de bajo coste para los departamentos de conservación del medio ambiente.
[ca] L'objectiu d'aquest paper és dur a terme una lectura de Hannah Arendt que ens permeti comprendre la naturalesa an-árkhica de la política. A aquest efecte, es durà a terme, en primer lloc, una anàlisi de la diferència entre l'oîkos i la pólis, segons la lectura d'Arendt, i, en segon lloc, una anàlisi del seu concepte de natalitat. Això ens permetrà comprendre la crisi de la política en l'actualitat, en la mesura que es fonamenta en un principi liberal prepolític (la família, el comando, l'oîkos, l'arché) i està amenaçada internament pel tancament a tot inici incalculable, que per a Arendt seria el correcte de la política.

[es] El objetivo de este paper es llevar a cabo una lectura de Hannah Arendt que nos permita comprender la naturaleza an-árkhica de la política. Con este fin, se llevará a cabo, en primer lugar, un análisis de la diferencia entre el oîkos y la pólis, según la lectura de Arendt, y, en segundo lugar, un análisis de su concepto de natalidad. Esto nos permitirá comprender la crisis de lo político en la actualidad, en cuanto se fundamenta en un principio liberal prepolítico (la familia, el comando, el oîkos, el arché) y le amenaza internamente el cierre a todo inicio incalculable, que sería para Arendt lo propio de la política.
[ca] A través d'una anàlisi de contingut de la representació de les malalties mentals i de la relació entre la sexualitat i la religió a la sèrie juvenil noruega Skam, aquest treball qüestiona la vigència de la definició clàssica de les indústries culturals i estudia si pot existir un nou model de cultura de masses: dirigida a un gran públic i, alhora, amb un missatge crític que fomenti una ciutadania reflexiva, oberta i acollidora amb les minories.

[es] A través de un análisis de contenido de la representación de las enfermedades mentales y de la relación entre la sexualidad y la religión en la serie juvenil noruega Skam, este trabajo cuestiona la vigencia de la definición clásica de las industrias culturales y estudia si puede existir un nuevo modelo de cultura de masas: dirigida a un gran público y, al mismo tiempo, con un mensaje crítico que fomente una ciudadanía reflexiva, abierta y acogedora con las minorías.
[ca] Aquest article se centra en les adscripcions de valor als serveis ecosistèmics al Paraguai rural. L'estudi es basa en dades primàries obtingudes a través del treball de camp al departament de San Pedro, Paraguai. El document qüestiona la devaluació dels serveis dels ecosistemes alhora que inclou la perspectiva dels petits propietaris. Les transicions de les granges familiars tradicionals a l'agricultura industrial es contextualitzen en paisatges canviants i patrons socioculturals.

[es] Este artículo se centra en adscripciones de valor a servicios ecosistémicos en el Paraguay rural. El estudio se desarrolla desde datos primarios obtenidos a través de trabajo de campo en el departamento de San Pedro, Paraguay. El artículo pone en cuestión la devaluación de servicios ecosistémicos incluyendo la perspectiva de pequeños agricultores. Las transiciones de la agricultura familiar tradicional hacia la agricultura industrial se contextualizan en paisajes y patrones socio-culturales cambiantes.
[ca] L'objectiu d'aquest estudi és investigar la següent hipòtesi: els processos d'integració europea han ajudat a impulsar la transformació urbana de les ciutats? A partir del Tractat de Maastricht, aprovat en 1992, es desenvolupen tant el principi de subsidiarietat com el Comitè de les Regions. Aquests instruments donen protagonisme a àrees subestatals: regions i ciutats. No obstant això, són els estats els que continuen sent els actors més rellevants de la presa de decisions de la Unió Europea. Alhora, durant els anys 90, es comença a desenvolupar la política urbana europea. D'aquí sota el paraigua de la política de cohesió sorgeixen diferents fons que han ajudat a la transformació urbana, social i econòmica de diferents ciutats, especialment les pertanyents als països menys desenvolupats de la Unió Europea, com, per exemple, els FEDER, el Fons de Cohesió i el Fons Social Europeu. Una ciutat molt beneficiada ha estat Santa Coloma de Gramenet. A partir de 1996, gràcies als fons europeus la ciutat ha aconseguit transformar-se de manera urbana, social i econòmica. Els exemples més clars són la remodelació del riu Besòs, les transformacions socioeconòmiques dels barris El Fons i el *Raval o la reforma de diferents carrers de la ciutat. En conclusió, a partir dels instruments esmentats anteriorment, els processos d'integració sí han ajudat a la transformació urbana de les ciutats. No obstant això, els estats continuen sent els protagonistes de la presa de decisions de les polítiques públiques.

[es] El objetivo de este estudio es investigar la siguiente hipótesis: ¿los procesos de integración europea han ayudado a impulsar la transformación urbana de las ciudades? A partir del Tratado de Maastricht, aprobado en 1992, se desarrollan tanto el principio de subsidiariedad como el Comité de las Regiones. Estos instrumentos dan protagonismo a áreas subestatales: regiones y ciudades. Sin embargo, son los estados los que siguen siendo los actores más relevantes de la toma de decisiones de la Unión Europea. A la vez, durante los años 90, se empieza a desarrollar la política urbana europea. De aquí bajo el paraguas de la política de cohesión surgen diferentes fondos que han ayudado a la transformación urbana, social y económica de diferentes ciudades, especialmente las pertenecientes a los países menos desarrollados de la Unión Europea, como, por ejemplo, los FEDER, el Fondo de Cohesión y el Fondo Social Europeo. Una ciudad muy beneficiada ha sido Santa Coloma de Gramenet. A partir de 1996, gracias a los fondos europeos la ciudad ha conseguido transformarse de manera urbana, social y económica. Los ejemplos más claros son la remodelación del río Besòs, las transformaciones socioeconómicas de los barrios El Fondo y el Raval o la reforma de diferentes calles de la ciudad. En conclusión, a partir de los instrumentos mencionados anteriormente, los procesos de integración sí han ayudado a la transformación urbana de las ciudades. Sin embargo, los estados siguen siendo los protagonistas de la toma de decisiones de las políticas públicas.
[ca] Aquest treball explora la percepció d'estudiants de màster en el camp de l'educació en relació amb variables relacionades amb la transició, la satisfacció i les perspectives de futur, posant l'èmfasi en el paper de les motivacions i les expectatives. Mitjançant un procediment metodològic descriptiu, s'ha aplicat un qüestionari a una mostra de 297 estudiants dels màsters en Educació. Els resultats indiquen que les motivacions per accedir-hi es relacionen principalment amb la intenció d'ampliar el seu bagatge formatiu, que els alts nivells de satisfacció acadèmica s'associen amb la relació amb els companys i que la perspectiva professional s'orienta cap a la inserció laboral. D'altra banda, es podem assumir les dificultats dels estudiants per gestionar la carrera de forma prospectiva a partir del màster, així com l'oportunitat que ofereix aquest per especialitzar-se, accedir al programa de doctorat com a finalitat i incloure l'exercici professional dins dels diferents projectes personals. S'hi destaquen perfils heterogenis dels alumnes condicionats per l'experiència professional prèvia; això en determina el posicionament davant dels processos formatius i de les expectatives que tenen en relació amb aquests.

[es] Este trabajo explora la percepción del alumnado de másteres del ámbito de la educación con relación a variables de transición, satisfacción y perspectivas de futuro, poniendo el énfasis en el papel de las motivaciones y las expectativas. Mediante un procedimiento metodológico descriptivo, se ha aplicado un cuestionario a una muestra de 297 estudiantes de másteres en Educación. Los resultados indican lo siguiente: las motivaciones para acceder a ellos se relacionan prioritariamente con el hecho de ampliar el bagaje formativo, los niveles altos de satisfacción académica se asocian a la relación entre compañeros y la perspectiva profesional se orienta hacia la inserción laboral. Por otra parte, pueden asumirse las dificultades de los estudiantes para gestionar la carrera prospectivamente a partir del máster, así como la oportunidad que ofrece este para la especialización, el acceso al doctorado como finalidad y el ejercicio profesional dentro de los distintos proyectos personales. Se destacan perfiles heterogéneos de los alumnos condicionados por la experiencia profesional previa, lo que determina su posicionamiento ante los procesos formativos y sus expectativas con relación a los mismos.
[ca] Document publicat pel CEO-UAB l'any 1998 com a part de la col·lecció Working Papers que correspon a un treball de recerca presentat a l'assignatura "Olimpisme, esport i societat". El text analitza la cobertura dels Jocs Olímpics d'Atlanta'96 pels diaris catalans i sudamericans incloent aspectes com l'organització, "l'americanització" dels Jocs i les minories.

[es] Documento publicado por el CEO-UAB en 1998 como parte de la colección Working Papers que corresponde a un trabajo de investigación presentado en la asignatura "Olimpismo, deporte y sociedad". El texto analiza la cobertura de los Juegos Olímpicos de Atlanta'96 en los periódicos catalanes y sudamericanos incluyendo aspectos como la organización, "americanización" de los Juegos y minorías.
[ca] El desenvolupament projectual del Pla General Metropolità s'ha realitzat a partir de cinc grups de propostes: les actuacions als teixits urbans, amb operacions puntuals desenvolupades amb PERI. Els creixements mitjançant plans parcials, articulats per les instàncies municipals a partir, per exemple, de la revisió del Programa d'Actuació Urbanística del Pla. L'ordenació d'àmbits singulars, peces significatives de l'ordenació metropolitana, amb una clara identificació geogràfica i d'extensió supramunicipal, com la serra de Collserola o la franja costanera. Els projectes de ciutat, com les Àrees de Nova Centralitat a Barcelona. I, finalment, grans projectes estratègics, com el marge dret del Besòs, el front marítim de Barcelona i el Pla del centre de comunicacions-port-aeroport. El progressiu augment d'escala de les modificacions induïdes pels projectes de desplegament no ha significat l'obsolescència del Pla. Ans al contrari, el que es demostra és, d'una banda, que el Pla encara manté una part substancial del seu valor inicial i, d'una altra, que les modificacions realitzades han estat rebudes i gestionades des del planejament sense posar en qüestió els fonaments bàsics del Pla.

[es] El desarrollo proyectual del Plan General Metropolitano se ha venido realizando a partir de cinco grupos de propuestas: las actuaciones en tejidos urbanos, con operaciones puntuales desarrolladas con PERI. Los crecimientos mediante planes parciales, articulados por las instancias municipales a partir, por ejemplo, de la revisión del Programa de Actuación Urbanística del Plan. La ordenación de ámbitos singulares, piezas significativas de la ordenación metropolitana, con una clara identificación geográfica y de extensión supramunicipal, como la sierra de Collserola o la franja costera. Los proyectos de ciudad, como las Áreas de Nueva Centralidad en Barcelona. Y, finalmente, grandes proyectos estratégicos, como el margen derecho del Besòs, el frente marítimo de Barcelona y el Plan del centro de comunicaciones-puerto-aeropuerto. El progresivo aumento de escala de las modificaciones inducidas por los proyectos de desarrollo no ha significado, sin embargo, la obsolescencia del Plan. Antes al contrario, lo que se demuestra es, por una parte, que el Plan mantiene aún una parte sustancial de su valor inicial y, por otra, que las modificaciones realizadas han sido recibidas y gestionadas desde el planeamiento sin llegar a poner en cuestión los fundamentos básicos del Plan.
[ca] Té la pau els seus grans dissenys i té els seus projectes concrets. Es construeix amb la negociació i es construeix amb la cooperació. A partir del relat de la gestació, en el marc de la contribució d'Espanya a l'execució dels Acords de Pau de Guatemala, del projecte de la Cooperació Espanyola de creació del doctorat en Dret a Guatemala duta a terme per la UAB i la implicació fundacional i fonamental del Professor Manuel Ballbé en aquest, ens ofereix l'autor en perspectiva, des de la seva trajectòria diplomàtica i acadèmica de dedicació al procés guatemalenc i als processos de pau a Centreamèrica, les seves reflexions sobre la construcció de la pau a Guatemala i les seves lliçons, en un exercici de memòria per a l'esperança, per a la construcció de la pau en general i el fer de la Història a Guatemala. Difícilment pogués concebre's per a Guatemala pel·lícula més bella que l'escrita en el guió dels Acords de Pau. Submergeix el quetzal en la perplexitat la distància entre el paper i la realitat, la paradoxa que la perfecció del contingut dels Acords -la seva encarnació de la pau positiva i contemplació de les arrels del conflicte, de la problemàtica de la construcció de la pau a Guatemala en el seu sentit últim- constitueix alhora raó de la debilitat de la seva execució. I ens dispara les preguntes que l'autor intenta respondre.

[es] Tiene la paz sus grandes diseños, y tiene sus proyectos concretos. Se construye con la negociación, y se construye con la cooperación. A partir del relato de la gestación, en el marco de la contribución de España a la ejecución de los Acuerdos de Paz de Guatema- la, del proyecto de la Cooperación Española de creación del doctorado en Derecho en Guatemala llevada a cabo por la UAB y la impliación fundacional y fundamental del Profesor Manuel Ballbé en éste, nos ofrece el autor en perspectiva, desde su trayecto- ria diplomática y académica de dedicación al proceso guatemalteco y a los procesos de paz en Centroamérica, sus reflexiones sobre la construcción de la paz en Guatemala y sus lecciones, en un ejercicio de memoria para la esperanza, para la construcción de la paz en general y el hacer de la Historia en Guatemala. Difícilmente pudiera concebirse para Guatemala película más hermosa que la escrita en el guión de los Acuerdos de Paz. Sumerge al quetzal en la perplejidad la distancia entre el papel y la realidad, la paradoja de que la perfección del contenido de los acuerdos -su encarnación de la paz positiva y contemplación de las raíces del conflicto, de la problemática de la construcción de la paz en Guatemala en su sentido último- constituya al mismo tiempo razón de la debilidad de su ejecución. Y nos dispara éste sus preguntas, que el autor intenta responder.