[ca] S'analitza la història arxivística dels comitès organitzadors dels Jocs Olímpics d'estiu del 1984, 1992 i 2012: Los Angeles Olympic Committee (LAOOC), Comitè Organitzador Olímpic Barcelona'92 (COOB'92) i London Organising Committee of Olympic Games (LOCOG). Els tres casos constitueixen exemples de bones pràctiques de gestió arxivística i de preservació de llegat documental, fet que els converteix en referents per a futurs comitès i per al Moviment Olímpic en general. Així mateix, es confecciona un mapa dels fitxers d'altres entitats vinculades a l'organització en aquestes edicions i de les institucions on s'allotgen actualment els fons. La importància d'una bona gestió arxivística aporta beneficis indubtables als comitès mateixos, com a element fonamental per desenvolupar les seves activitats i contribuir a la transparència dels seus processos. Un cop finalitzats els Jocs i liquidats els comitès, la preservació i la difusió dels fons d'arxiu constitueix un patrimoni per al territori que ha acollit l'esdeveniment olímpic i per a la ciutadania; són la base per a projectes i activitats culturals i esportives futures i són una font d'informació i coneixement per a investigadors, gestors, polítics i altres perfils d'usuaris que els demanin. S'argumenta la necessitat d'una implicació i compromís més gran del Comitè Olímpic Internacional i dels agents que conformen el Moviment Olímpic en la preservació i difusió dels arxius olímpics, aspectes als quals no s'ha concedit prou importància. En aquest sentit, es proposa un decàleg de bones pràctiques arxivístiques per a futurs Jocs Olímpics, extrapolables a qualsevol celebració esportiva organitzada des del COI o qualsevol altre agent del Moviment Olímpic.

[es] Se analiza la historia archivística de los comités organizadores de los Juegos Olímpicos de verano de 1984, 1992 y 2012: Los Angeles Olympic Committee (LAOOC), Comité Organizador Olímpico Barcelona'92 (COOB'92) y London Organising Committee of Olympic Games (LOCOG). Los tres casos constituyen ejemplos de buenas prácticas de gestión archivística y de preservación de legado documental, lo que los convierte en referentes para futuros comités y para el Movimiento Olímpico en general. Asimismo, se confecciona un mapa de los archivos de otras entidades vinculadas a la organización en estas ediciones y de las instituciones donde se alojan actualmente los fondos. La importancia de una buena gestión archivística aporta beneficios indudables a los propios comités, como elemento fundamental para desarrollar sus actividades y contribuir a la transparencia de sus procesos. Una vez finalizados los Juegos y liquidados los comités, la preservación y difusión de los fondos de archivo constituye un patrimonio para el territorio que ha acogido el evento olímpico y para la ciudadanía; son la base para proyectos y actividades culturales y deportivas futuras y son una fuente de información y conocimiento para investigadores, gestores, políticos, y otros perfiles de usuarios que los demanden. Se argumenta la necesidad de una mayor implicación y compromiso del Comité Olímpico Internacional y de los agentes que conforman el Movimiento Olímpico en la preservación y difusión de los archivos olímpicos, aspectos a los que no se ha concedido la suficiente importancia. En este sentido se propone un decálogo de buenas prácticas archivísticas para futuros Juegos Olímpicos, extrapolables a cualquier celebración deportiva organizada desde el COI o cualquier otro agente del Movimiento Olímpico.