[ca] Des de la perspectiva de l'ocupació, el policentrisme posa en relleu el valor de les relacions econòmiques establertes entre els centres urbans i les seves àrees d'influència, a partir d'unes relacions jeràrquiques per la grandària del mercat de treball, però també per relacions de complementarietat entre les empreses existents en ells. En aquest article s'intenta mostrar, en primer lloc, quines són aquestes àrees de funcionalitat econòmica existents a la Regió Metropolitana de Barcelona i que donen compte de l'estructura policèntrica subjacent en elles, amb el propòsit que aquestes serveixin de referència per la formulació de polítiques de desenvolupament territorial més eficients, i en segon lloc, oferir una metodologia alternativa per als mètodes de detecció de subcentres continguts en l'estat de l'art. Amb aquests propòsits a partir de la matriu insumo-producte (que dóna compte de la complementarietat entre els sectors econòmics) i de la matriu de mobilitat obligada (que dóna compte de la localització dels llocs de treball per sector econòmic), s'estimen els fluxos monetaris entre els diferents municipis de Catalunya amb el concurs d'un model d'interacció espacial. A partir d'aquests fluxos es construeixen les àrees funcionals en què s'estructura aquest territori des de la perspectiva de la complementarietat de l'activitat econòmica. Els resultats denoten una organització territorial, en la qual s'observa com al voltant dels centres urbans amb mercats de treball més grans i diversificats es troben les àrees de funcionalitat econòmica més esteses i consolidades, a més es constata que la dicotomia centre-perifèria s'esvaeix davant de l'emergència d'àrees consolidades de funcionament econòmic.

[es] Desde la perspectiva del empleo, el policentrismo pone de relieve el valor de las relaciones económicas establecidas entre los centros urbanos y sus áreas de influencia, a partir de unas relaciones jerárquicas por el tamaño del mercado de trabajo, pero también por relaciones de complementariedad entre las empresas existentes en ellos. En este artículo se intenta mostrar, en primer lugar, cuales son estas áreas de funcionalidad económica existentes en la Región Metropolitana de Barcelona (RMB) y que dan cuenta de la estructura policéntrica subyacente en ellas, con el propósito de que éstas sirvan de referencia para la formulación de políticas de de desarrollo territorial más eficientes; y en segundo lugar, ofrecer una metodología alternativa para los métodos de detección de subcentros contenidos en el estado del arte. Con estos propósitos a partir de la matriz insumo-producto (que da cuenta de la complementariedad entre los sectores económicos) y de la matriz de movilidad obligada (que da cuenta de la localización de los lugares de trabajo por sector económico), se estiman los flujos monetarios entre los diferentes municipios de Catalunya con el concurso de un modelo de interacción espacial. A partir de dichos flujos se construyen las áreas funcionales en las que se estructura dicho territorio desde la perspectiva de la complementariedad de la actividad económica. Los resultados denotan una organización territorial, en la que se observa como en torno a los centros urbanos con mercados de trabajo más grandes y diversificados se encuentran las áreas de funcionalidad económica más extendidas y consolidadas; además se constata que la dicotomía centro-periferia se desvanece ante la emergencia de áreas consolidadas de funcionamiento económico.