BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] En una primera instància, l'article presentarà una tesi general sobre la Bioètica, dimensionant el camp de tensions que li subjeuen, com la relació de la tècnica amb els costums socials. Aquesta consideració del problema bioètic procura ampliar l'àmbit assenyalat per la Bioètica fonamental (entesa en un context clínic), per a especificar el caràcter crític que s'hauria de trobar a la base de la seva reflexió. Finalment, s'establirà un vincle des d'aquesta base amb el camp clínic, on la Bioètica ha tingut la seva més important aplicació a fi de ressaltar el seu valor social.

[es] En una primera instancia, el artículo presentará una tesis general sobre la Bioética, dimensionando el campo de tensiones que le subyacen, como la relación de la técnica con las costumbres sociales. Esta consideración del problema bioético procura ampliar el ámbito señalado por la Bioética fundamental (entendida en un contexto clínico), para especificar el carácter crítico que se debería encontrar a la base de su reflexión. Finalmente, se establecerá un vínculo desde esta base con el campo clínico, donde la Bioética ha tenido su más importante aplicación a fin de resaltar su valor social.
[ca] El present article descriu l'estratègia jurídica utilitzada en el cas de Rosaura Almonte (Esperancita) vs. la República Dominicana davant la Comissió Interamericana de Drets Humans. S'argumenta que l'article 4 de la Convenció Americana de Drets Humans (CADH), que consagra el dret a la vida, estableix que els Estats, en compliment de les seves obligacions, han de permetre com a mínim l'avortament terapèutic. A partir d'una anàlisi dels mètodes d'interpretació establerts en la Convenció de Viena sobre Dret dels Tractats i la seva aplicació al Sistema Interamericà de Drets Humans, resulta admissible establir que l'article 4 de la CADH protegeix la vida i salut de la dona embarassada quan es trobin en risc.

[es] El presente artículo describe la estrategia jurídica utilizada en el caso de Rosaura Almonte (Esperancita) vs. República Dominicana ante la Comisión Interamericana de Derechos Humanos. Se argumenta que el artículo 4 de la Convención Americana de Derechos Humanos (CADH), que consagra el derecho a la vida, establece que los Estados, en cumplimiento de sus obligaciones, deben permitir como mínimo el aborto terapéutico. A partir de un análisis de los métodos de interpretación establecidos en la Convención de Viena sobre Derecho de los Tratados y su aplicación en el Sistema Interamericano de Derechos Humanos, resulta admisible establecer que el artículo 4 de la CADH protege la vida y salud de la mujer embarazada cuando se encuentren en riesgo.
[ca] Aquest treball mesura el grau de desigualtat econòmica a Vinalesa, una comunitat rural de l'entorn de la ciutat de València a les darreries del segle xiv. Per assolir aquest objectiu la font emprada és un document de compravenda que adopta la forma de capbreu. L'anàlisi de la documentació permet concloure que aquesta comunitat es caracteritzà aleshores per un baix nivell de desigualtat entre els veïns en bona mesura a causa de la insuficiència dels seus patrimonis, la qual cosa els forçà a complementar les seues explotacions amb altres fonts d'ingressos.

[es] Este trabajo mide el grado de desigualdad económica en Vinalesa, una comunidad rural de las afueras de la ciudad de Valencia, a finales del siglo xiv. Con este objetivo, se ha utilizado como fuente un documento de compraventa que toma la forma de un capbreu. El análisis de la documentación permite concluir que esta comunidad se caracterizó por un bajo nivel de desigualdad entre sus miembros, en buena medida, por la insuficiencia de sus patrimonios. Ello les obligó a complementar sus explotaciones con otras fuentes de ingresos.
[ca] Diplomàcia i repressió és un treball que, al llarg de tres importants guerres, la Guerra Civil espanyola, la Segona Guerra Mundial i la Guerra Freda, analitza la repressió d'Estat, policial i ofi ciosa contra els exiliats de la Segona República espanyola aFrança. Les estratègies i pactes diplomàtics ofi ciosos marcaren unes polítiques policials obscures que afectaren la vida de milers de refugiats. La repressió fou política i l'article analitza la continuïtat repressiva derivada d'una guerra civil fi ns a lesoperacions de "caça de bruixes" contra els comunistes espanyols a França el 1950. La base són les fonts documentals originals —fonts primàries— dels arxius francesos i espanyols —ministerials, policials i militars. La persecució i la repressió d'exiliats republicans va viure tot tipus de casuístiques i afectà des dels alts càrrecs polítics fi ns als més humils deportats. En tot aquest procés els estats espanyol i francès van ser jutge i part. Les diferents expectatives diplomàtiques i geoestratègiques, dictades contra el respecte als drets més elementals, marcaren el món de l'exili. A més dels fets, l'article ens apropa a la "repressió extraterritorial" del franquisme, dura, fanàtica i obsessiva, contra l'exili republicà.

[es] Diplomacia y represión es un trabajo que, a través de tres importantes guerras, la Guerra Civil española, la Segunda Guerra Mundial y la Guerra Fría analiza la represión de Estado, policial y oficiosa contra los exiliados de la II República española en Francia. Las estrategias y pactos diplomáticos ofi ciosos marcaron unas políticas policiales oscuras que afectaron la vida de miles de refugiados. La represión fue política, y este trabajo analiza la continuidad represiva derivada de una guerra civil hasta las operaciones de "caza de brujas" contra los comunistas españoles en Francia en 1950. La investigación se basa en fuentes documentales originales —fuentes primarias— de los archivos de Francia y España —ministeriales, policiales y militares—.La persecución y represión de exiliados republicanos se expresó en todo tipo de casuísticas y afectó tanto a los altos cargos como a los más humildes deportados y exterminados. En todo este proceso los estados español y francés fueron juez y parte.Las diferentes expectativas diplomáticas y geoestratégicas, dictadas contra el respeto a los derechos más elementales, marcaron el mundo del exilio. Además de los hechos, el artículo nos acerca a la "represión extraterritorial" del franquismo, dura, fanática y obsesiva contra el exilio republicano.
[ca] La intel·ligència artificial (IA) proporciona enormes oportunitats als processos d'aprenentatge, ensenyament i avaluació. Entre ells, és essencial explorar la seva capacitat per canalitzar la creativitat dels estudiants, que es descriu com una competència clau en la formació de persones, que segons l'OCDE i la recent llei LOMLOE espanyola es necessari fomentar en tots els àmbits educatius. En aquest context, l'objectiu d'aquesta investigació és explorar el potencial creatiu dels futurs mestres d'Educació Infantil, relacionats amb la narració de contes, a través d'un projecte que inclou l'ús racional d'eines generatives d'IA. Es va utilitzar una combinació d'instruments qualitatius i quantitatius per obtenir informació sobre les implicacions d'aquestes eines d'IA en el procés creatiu i per comprendre les preocupacions dels futurs mestres sobre aquestes, tant en la seva formació com en la seva futura pràctica docent. Els resultats mostren el potencial de la IA des del punt de vista educatiu, especialment en els processos d'autoavaluació i coavaluació, ja que permet confrontar no només el resultat de la tasca creativa, sinó reflexionar sobre el seu desenvolupament. Es discuteix sobre la importància de continuar la recerca sobre la capacitat de formular qüestions (una habilitat creativa en si mateixa) en el nou context de la IA.

[es] La inteligencia artificial (IA) proporciona enormes oportunidades en los procesos de enseñanza-aprendizaje y evaluación. Entre ellos, es esencial la canalización de la creatividad de los estudiantes, que se describe con una competencia clave en la formación de personas, que según la OCDE y la reciente LOMLOE española es necesario fomentar en todos los ámbitos educativos. En este contexto, el objeto de esta investigación es explorar el potencial de creación de los futuros maestros de Educación Infantil, relacionados con la narración de cuentos, a través de un proyecto que incluye herramientas generativas de IA. Se utilizó una combinación de instrumentos cualitativos-cuantitativos para obtener información sobre las implicaciones de la IA en el proceso de creación y para comprender las preocupaciones de los futuros maestros sobre ella, tanto en su formación como en su futura práctica docente. Los resultados muestran el potencial educativo de la IA, especialmente en los procesos de autoevaluación y coevaluación, puesto que permite confrontar no solo el resultado de la tarea creativa, sino también la reflexión sobre su desarrollo. Finalmente, se discute acerca de la importancia de la capacidad de plantear cuestiones (una habilidad creativa en si misma) en el nuevo contexto de la IA.
[ca] El present text és una ressenya de la publicació referida més amunt, el contingut de la qual recull les diferents experiències docents dutes a terme durant el curs acadèmic 2006-2007, en el marc del projecte Revisión metodológica e innovación didáctica de algunas materias del título oficial de Bellas Artes, desenvolupat a la Universitat de Granada.

[es] El presente texto es una reseña de la publicación arriba referida, cuyo contenido recoge las diferentes experiencias docentes llevadas a cabo durante el curso académico 2006-2007, en el marco del proyecto Revisión metodológica e innovación didáctica de algunas materias del título oficial de Bellas Artes, desarrollado en la Universidad de Granada.
[ca] En aquest article es revisen les principals legislacions europees relacionades amb l'eutanàsia i l'ajuda a morir com un dret, des del pressupost de la legitimitat i el principi d'autonomia. S'analitzen críticament els supòsits constitucionals que promouen aquestes legislacions i es conclou amb una visió acotada a la legislació a Espanya, Llei Orgànica 3/2021 reguladora de l'eutanàsia.

[es] En este artículo se revisan las principales legislaciones europea relacionadas a la eutanasia y la ayuda a morir como un derecho, desde el presupuesto de la legitimidad y el principio de autonomía. Se analizan críticamente los supuestos constitucionales que promueven dichas legislaciones y se concluye con una visión acotada a la legislación en España, Ley Orgánica 3/2021 reguladora de la eutanasia.
[ca] Aquest article explora com les xarxes d'aprenentatge servei contribueixen a la institucionalització d'aquesta pedagogia a l'educació superior en general, i catòlica en particular. Es descriu el cas del Programa Global Uniservitate, i la seva teoria del canvi, i s'identifiquen lliçons apreses a la seva primera etapa d'implementació (2020-2022). S'analitza informació quantitativa i qualitativa emergent de dos processos avaluatius complementaris, explorant el nivell microinstitucional, intermedi i global. Es triangulen mètodes, tècniques i fonts per situar l'anàlisi i identificar èxits i desafiaments en la creació de xarxes i en la seva contribució a la institucionalització de l'aprenentatge servei. Els resultats expressen que les xarxes, en els diferents nivells, són un factor rellevant de la teoria del canvi, tant com a objectiu específic com per aconseguir la construcció de coneixement i la institucionalització de l'aprenentatge servei. Així, es contribueix a assolir, des de l'aprenentatge servei, la transformació sistèmica de les institucions catòliques d'educació superior. Aquesta evidència informa alhora altres nivells dels sistemes educatius, i de les polítiques, en relació al rol de les xarxes en la institucionalització i difusió de l'educació que somiem.

[es] Este artículo explora cómo las redes de aprendizaje-servicio contribuyen en la institucionalización de esta pedagogía en la educación superior en general, y católica en particular. Se describe el caso del Programa Global Uniservitate, y su teoría del cambio, y se identifican lecciones aprendidas en su primera etapa de implementación (2020-2022). Se analiza información cuantitativa y cualitativa emergente de dos procesos evaluativos complementarios, explorando el nivel micro-institucional, intermedio y global. Se triangulan métodos, técnicas y fuentes para situar el análisis e identificar logros y desafíos en la creación de redes y en la contribución de éstas a la institucionalización del aprendizaje-servicio. Los resultados expresan que las redes, en sus diferentes niveles, son un factor relevante de la teoría del cambio, tanto como objetivo específico como para lograr la construcción de conocimiento y la institucionalización del aprendizaje-servicio. Así, se contribuye a lograr, desde el aprendizaje-servicio la transformación sistémica de las instituciones católicas de educación superior. Esta evidencia informa a su vez a otros niveles de los sistemas educativos, y de las políticas, en relación al rol de las redes en la institucionalización y difusión la educación que soñamos.
[ca] La protecció dels béns immobles de valor patrimonial ha estat a Espanya un procés lent i ple de batzegades. Les primeres normatives protectores, emeses per les autoritats publiques poc després d'iniciar-se el procés desamortitzador dels béns del clergat regular, quedaren ràpidament en paper mullat a causa de l'absolut desconeixement del seu nombre i vàlua. La redacció d'uns inventaris mínims esdevingué una necessitat bàsica que l'Estat, malgrat les seves declaracions públiques, no emprengué. No obstant això, es feren alguns primerencs intents de cobrir aquest buit per part d'algunes entitats culturals; tot i que tingueren escàs recorregut. En aquest treball documentem i publiquem un d'aquests primerencs intents. Concretament, l'emprès l'any 1844 per la Reial Acadèmia de Bones Lletres de Barcelona, fins ara pràcticament desconegut. Paraules clau:&nbsp;historiografia, historia, monument, antiguitats, patrimoni, desamortització

[es] La protección de los bienes inmuebles de valor patrimonial ha sido un proceso lento y lleno de contrariedades en España. Las primeras normativas protectoras, emitidas por las autoridades públicas poco después de iniciarse el proceso desamortizador de bienes del clero regular, quedaron rápidamente en papel mojado debido al absoluto desconocimiento de su número y valía. La redacción de unos inventarios mínimos se convirtió en una necesidad básica que el Estado, a pesar de las declaraciones públicas, no emprendió. No obstante, se realizaron algunos intentos iniciales para cubrir este vacío por parte de algunas entidades culturales; a pesar de su escasa repercusión. En este trabajo documentamos y publicamos uno de estos primeros intentos.&nbsp; Concretamente, el emprendido en el año 1844 por la Reial Acadèmia de Bones Lletres de Barcelona, hasta ahora prácticamente desconocido. Palabras clave:&nbsp;Historiografía, historia, monumento, antigüedades, patrimonio, desamortización
[ca] Recentment el més que notable llibre La cultura arquitectònica als anys de la Transició, coordinat per Carlos Sambricio, es veia reconegut amb un dels premis nacionals de edició universitària. L'esdeveniment editorial resulta prou rellevant com perquè, intentant superar unes inevitables mancances de formació en la matèria, aquest historiador especialitzat en el món contemporani es decideixi a redactar una ressenya sobre aquesta obra.

[es] Recientemente el más que notable libro La cultura arquitectónica en los años de la Transición, coordinado por Carlos Sambricio, se veía reconocido con uno de los premios nacionales de edición universitaria. El acontecimiento editorial resulta lo suficientemente relevante como para que, intentando superar unas inevitables carencias de formación en la materia, este historiador especializado en el mundo contemporáneo se decida a redactar una reseña sobre dichaobra.
[ca] Monument en positiu. No és ni a les víctimes ni als herois.És la commemoració d'un moment / acció específic, que reuneix tota la resta.L'aplaudiment de les 20hrs és la instància en què la ciutadania s'agraeix i anima a si mateixa• Les 20:00 seran l'element central en la significació de l'monument. Des de la seva concepció temporal o geomètrica, la idea és commemorar aquest acte ciutadà• El que avui és evident o obvi, en 20 anys pot no ser-ho tantD'altra banda, l'abstracció conceptual exacerbada pot portar-nos a la pèrdua de llegibilitat del monument, característica fonamental de la mateixa (la commemoració ha de ser compresa).L'objectiu és aconseguir que el monument pugui evocar, no només un moment cronològic, sinó un moment humà

[es] Monumento en positivo. No es ni a las víctimas, ni a los héroes.Es la conmemoración de un momento/acción específico, que reúne todo lo demás.El aplauso de las 20hrs es la instancia en que la ciudadanía se agradece y anima a sí misma• Las 20:00 serán el elemento central en la significación del monumento. Desde su concepción temporal o geométrica, la idea es conmemorar este acto ciudadano• Lo que hoy es evidente u obvio, en 20 años puede no serlo tanto Por otro lado, la abstracción conceptual exacerbada puede llevarnos a la perdida de legibilidad del monumento, característica fundamental del mismo (la conmemoración debe ser comprendida).El objetivo es lograr que el monumento pueda evocar, no solo un momento cronológico, sino un momento humano
[ca] La Batalla d'Alfambra ve donada com una segona batalla de Terol. Si a la primera batalla, l'anomenada Batalla de Terol, el perdedor va ser l'exèrcit franquista, a la segona, amb l'ajuda de l'aviació italiana, l'exèrcit franquista va guanyar una posició en què la idea i l'estratègia era aproximar-se a la capital del Túria, València, la qual era el centre de decisió del Govern de la República. La vida ciutadana en el marc de la Batalla d'Alfambra va marcar un abans i un després, tant a l'economia, com al paper de la dona i altres peculiaritats, a pocs dies de l'Alçament del 18 de juliol, sempre en el context de la Comarca d'Utrillas. El final de la Guerra Civil espanyola no va suposar la fi de la violència, ni la tornada a la normalitat. El nou sistema polític iniciat a partir de 1r abril de 1939 es basava en la divisió entre vencedors i vençuts, en la imposició dels valors dels primers i en la negació dels principis ideològics i polítics dels segons: persecució dels maquis, amb la nova Llei de repressió del Bandidatge i el Terrorisme el 1947. D'altra banda, i amb anterioritat, el 15 de febrer de 1939 i abans que acabés la guerra, la Llei de depuració de funcionaris públics i el 1r de maig de 1940, la Llei per a la repressió de la Maçoneria i el Comunisme, entre altres lleis que es van anar aprovant al llarg del Primer Franquisme.

[es] La Batalla de Alfambra viene dada como una segunda batalla turolense. Si en la primera batalla, la denominada Batalla de Teruel, el perdedor fue el ejercito franquista, en la segunda, con la ayuda de la aviación italiana, el ejercito franquista ganó una posición en la cual la idea y la estrategia era la de aproximarse a la capital del Turia, Valencia, la cual era el centro de decisión del Gobierno de la República. La vida ciudadana en el marco de la Batalla de Alfambra marcó un antes y un después, tanto en la economía, como en el papel de la mujer y otras peculiaridades, a pocos días del Alzamiento del 18 de julio, siempre en el contexto de la Comarca de Utrillas. El final de la Guerra Civil española no supuso el fin de la violencia, ni la vuelta a la normalidad. El nuevo sistema político iniciado a partír de 1° de abril de 1939 se basaba en la división entre vencedores y vencidos, en la imposición de los valores de los primeros y en la negación de los principios ideológicos y políticos de los segundos: persecución de los maquís, con la nueva Ley de represión del Bandidaje y el Terrorismo en 1947. Por otra parte, y con anterioridad, el 15 de febrero de 1939 y antes de que acabara la guerra, la Ley de depuración de funcionarios públicos y el 1° de mayo de 1940, la Ley para la represión de la Masonería y el Comunismo, entre otras leyes que se fueron aprobando a lo largo del Primer Franquismo.
[ca] Aquest estudi pretén esbrinar la coherència de la formació rebuda pels mestres d'educació musical que han estudiat a la UB respecte als requeriments necessaris per a la seva inserció laboral. S'ha dut a terme un estudi descriptiu ex post facto per enquesta que ha donat com a resultats un perfil definit de titulat que indica un alt grau d'inserció laboral i un temps d'espera mínim, principalment a les escoles públiques i mitjançant oposicions o borses d'interins. Aquests mestres estan satisfets de la seva feina, i la motivació per aprendre, la capacitat de treball, la comunicació oral, la vocació, la responsabilitat o les habilitats socials són algunes de les competències professionals que creuen que han estat determinants a l'hora de ser contractats. Per tot això es conclou que les persones que han cursat els estudis de Mestre d'Educació Musical de la UB tenen un alt grau d'inserció i satisfacció laboral, i que la formació inicial coincideix en gran part amb les competències de la professió detectades en aquest estudi.

[es] Este estudio pretende indagar la coherencia entre la formación recibida por los maestros en educación musical de la UB respecto a los requerimientos necesarios para su inserción laboral. Se ha realizado un estudio descriptivo expost-facto por encuesta que ha dado como resultados un perfil de egresado definido, ha desvelado un alto grado de inserción laboral junto con un mínimo tiempo de espera, principalmente en escuelas públicas y a través de oposiciones o bolsas de interinos. Su estado respecto a su trabajo es de satisfacción, siendo la motivación por aprender, la capacidad de trabajo, la comunicación oral, la vocación, la responsabilidad o las habilidades sociales algunas de las competencias profesionales que han creído determinantes para su contratación. De todo ello se concluye que para los egresados los estudios de maestro de Educación Musical de la UB tienen un alto grado de inserción y satisfacción laboral, y que la formación inicial coincide en gran parte con las competencias de la profesión detectadas en este estudio.
[ca] Les colònies africanes sota ocupació espanyola i el seu rol en l'economia franquista, especialment en relació amb l'autarquia, han estat generalment absents en les narratives sobre la dictadura. Aquest article proposa una aproximació a aquestes qüestions a partir de l'anàlisi de la rendibilitat de les polítiques d'assimilació i punitives en el territori guineà entre 1939 i 1959. Per a això ens centrem en l'estudi dels índexs de productivitat territorial, relacionant-los amb la intensificació del control social exèrcit des del Patronato de Indígenas, el sistema judicial, les institucions penitenciàries i a través dels treballs forçats, oferint conclusions que vinculen els modes de producció i els modes de punició del règim colonial.

[es] Las colonias africanas bajo ocupación española y su rol en la economía franquista, especialmente en lo relativo a la autarquía, han estado generalmente ausentes en las narrativas sobre la dictadura. Este artículo propone una aproximación a estas cuestiones a partir del análisis de la rentabilidad de las políticas de asimilación y punitivas en el territorio guineano entre 1939 y 1959. Para ello nos centramos en el estudio de los índices de productividad territorial, relacionándolos con la intensificación del control social ejercido desde el Patronato de Indígenas, el sistema judicial, las instituciones penitenciarias y a través de los trabajos forzados, ofreciendo conclusiones que vinculan los modos de producción y los modos de punición del régimen colonial.