[ca] Des de les primeres exploracions europees a les costes de Patagònia i Terra del Foc es va advertir l'existència de poblacions indígenes que feien servir canoes per desplaçar-se. Les comunitats canoeres van ser àmpliament descrites a la crònica i creixentment investigades per l'antropologia i l'arqueologia des de la segona meitat del segle XX. Tot i això, la nàutica indígena a Patagònia ha estat escassament tractada, possiblement per l'absència d'evidències directes en el registre arqueològic. A partir de la revisió els albiraments registrats en fonts històriques entre 1520 i 1960 a Foc-Patagonia, aquesta investigació apunta a identificar les pràctiques nàutiques observades entre les comunitats canoeres, la seva variabilitat espaciotemporal, les seves característiques tecnològiques i els patrons relatius a l'ús del espai. Fem servir una aproximació des del mètode històric analitzant 1299 relats de viatge, bitàcoles, camins i altres fonts escrites a l'àrea compresa entre els paral·lels 41è al 56è Sud. La informació sistematitzada va conduir a la generació d'una base de dades digital (HGis) la que va permetre analitzar variables relacionades com els tipus d'embarcacions i campaments descrits, la distribució espai-temporal i l'estacionalitat. Igualment s'han analitzat factors de navegabilitat, gestió de primeres matèries, i aspectes socials relacionats a les pràctiques nàutiques, que inclouen atributs relacionats a l'organització social i relacions interculturals. Finalment, la informació sistematitzada de les fonts va ser contrastada amb els llocs arqueològics coneguts per a l'àrea d'estudi amb la finalitat d'avaluar la continuïtat o el canvi en els patrons de l'ús de l'espai, les variacions en la gestió de recursos i la intensitat de les modificacions observades a les pràctiques nàutiques indígenes observades durant el període comprès entre 1520 i 1960. Tot i que l'anàlisi va implicar una lectura antropològica de les fonts, la perspectiva nova rau en l'aproximació a la dada històrica i arqueològica des d'un enfocament relacional. Aquesta aproximació proposa un enfocament metodològic per a l'anàlisi de fonts escrites com a instrument per a la formulació de problemes i d'hipòtesis en arqueologia. Dins dels resultats més significatius, identifiquem possibles evidències de fluxos migratoris procedents des de Patagònia septentrional que arriben a l'estret de Magallanes a partir de la segona meitat del segle XVIII, processos d'incorporació tecnològica per influència per efecte del contacte cultural entre poblacions culturalment diferenciades, àrees de confluència interètnica, transferències de coneixements referits a l'etnoenginyeria de materials, arquitectura naval i arts nàutiques. Constatem dinàmiques de mobilitat més àmplies de les que tradicionalment han estat descrites i observem patrons que suggereixen un ús extensiu de l'espai i de les interconnexions amb el paisatge, que van posar en contacte les tripulacions canoeres amb altres grups indígenes terrestres i marins, aspecte que discuteix la imatge desconstruïda sobre aquestes poblacions.

[es] Desde las primeras exploraciones europeas en las costas de Patagonia y Tierra del Fuego se advirtió la existencia de poblaciones indígenas que empleaban canoas para desplazarse. Las comunidades canoeras fueron ampliamente descritas en la crónica y crecientemente investigadas por la antropología y la arqueología desde la segunda mitad del siglo XX. Sin embargo, la náutica indígena en Patagonia ha sido escasamente tratada, posiblemente por la ausencia de evidencias directas en el registro arqueológico. A partir de la revisión los avistamientos registrados en fuentes históricas entre 1520 y 1960 en Fuego-Patagonia, esta investigación apunta a identificar las practicas náuticas observadas entre las comunidades canoeras, su variabilidad espacio-temporal, sus características tecnológicas y los patrones relativos al uso del espacio. Empleamos una aproximación desde el método histórico analizando 1299 relatos de viaje, bitácoras, derroteros y otras fuentes escritas en el área comprendida entre los paralelos 41° al 56° Sur. La información sistematizada condujo a la generación de una base de datos digital (HGis) la que permitió analizar variables relacionada como los tipos de embarcaciones y campamentos descritos, su distribución espacio-temporal y estacionalidad. Igualmente se han analizado factores de navegabilidad, gestión de materias primas, y aspectos sociales relacionados a las prácticas náuticas, que incluyen atributos relacionados a la organización social y relaciones interculturales. Finalmente, la información sistematizada las fuentes fue contrastada con los sitios arqueológicos conocidos para el área de estudio con la finalidad de evaluar la continuidad o el cambio en los patrones del uso del espacio, variaciones en la gestión de recursos y la intensidad de las modificaciones observadas en las prácticas náuticas indígenas observadas durante el periodo comprendido entre 1520 y 1960. Si bien el análisis implicó una lectura antropológica de las fuentes, la perspectiva nueva radica en la aproximación al dato histórico y arqueológico desde un enfoque relacional. Esta aproximación propone un enfoque metodológico para el análisis de fuentes escritas como instrumento para la formulación de problemas e hipótesis en arqueología. Dentro de los resultados más significativos, identificamos posibles evidencias de flujos migratorios procedentes desde Patagonia septentrional que arriban al estrecho de Magallanes a partir de la segunda mitad del siglo XVIII, procesos de incorporación tecnológica por influencia por efecto del contacto cultural entre poblaciones culturalmente diferenciadas, áreas de confluencia inter-étnica, transferencias de conocimientos referidos a la etnoingeniería de materiales, arquitectura naval y artes náuticas. Constatamos dinámicas de movilidad más amplias de las que tradicionalmente han sido descritas y observamos patrones que sugieren un uso extensivo del espacio y de las interconexiones con el paisaje, que pusieron en contacto a las tripulaciones canoeras con otros grupos indígenas terrestres y marinos, aspecto que discute la imagen deconstruida acerca de estas poblaciones.