[ca] Introducció: La població llatinoamericana esta permanentment creixent als Estats Units i a Espanya, fet que planteja importants reptes als sistemes de salut pública en ambdós països, des de la limitada accessibilitat als serveis de salut mental i substancies fins a la baixa qualitat i la manca de continuïtat del tractament. La recerca sobre les barreres especifiques de la població llatinoamericana a l'accés i a la retenció als servies de salut mental i de substàncies i el seu rol a la hora de predir l'adherència al tractament es escassa. En aquest projecte de recerca, ens proposem identificar barreres d'accés i retenció i els factors clínics, socials i culturals relacionats a les barreres i als serveis. A més, avaluem com aquests factors i barreres en l'atenció afecten la retenció a un tractament integrador culturalment adaptat per a Llatins amb trastorns de salut mental i substancies. Mètodes: aquest treball de doctorat inclou investigació clínica, amb un estudi d'observació i un d'intervenció i una revisió crítica del tema. Els participants han estat reclutats prospectiva ment a la comunitat en tres ciutats: Boston, Madrid i Barcelona. Després d'examinar els símptomes de salut mental i abús de substàncies, es van recollir dades sobre barreres percebudes, símptomes clínics, coneixements en salut, discriminació i variables sociodemogràfiques. Per el segon estudi, els participants elegibles van ser assignats aleatòriament per rebre el Programa d'Intervenció Integral per a Problemes Duals i Acció precoç (IIDEA), una intervenció de psicoteràpia culturalment sensible basada en la teràpia cognitiva-conductual (CBT), la psicoeducació i el "mindfulness" i es va avaluar l'adhesió a aquesta intervenció. El primer article publicat es un estudi observacional que descriu les barreres a la retenció als serveis de salut mental i substancia en la població llatina i compara diferencies entre els dos països. El segon estudi presenta l'avaluació de la relació entre les barreres percebudes prèviament a rebre el tractament i l'adherència a la intervenció al programa IIDEA. Finalment, es presenta una revisió crítica de la literatura que valora l'accés i la retenció a l'atenció dels immigrants que complementa el projecte de recerca. Resultats: les barreres que reflecteixen l'autosuficiència "Voler solucionar el problema un mateix", la desconfiança en els serveis de salut mental i de substancies, "Pensant que el tractament no funcionarà" i "No estar segur d'on anar o qui ha de veure" van ser els les barreres més freqüentment registrades per als immigrants llatins. Es van trobar diferències en les barreres segons el lloc d'estudi. També es van trobar dues barreres específiques associades a l'ús de serveis de salut mental i de substancies. Pel que fa a la retenció a la intervenció de l'IIDEA, els Llatins que van que presentaven més de tres barreres van mostrar una major finalització del programa en comparació amb els que en presentaven menys, una diferència que va ser significativa. La barrera que reflectia una falta de confiança en els serveis de salut mental i substancies va resultar significativament associada a una major retenció i fins i tot a la finalització del programa. La Educació i la discriminació percebuda van resultar esser predictors per completar el programa IIDEA. La revisió critica de la literatura presenta algunes solucions i alternatives per millorar l'accés i la retenció als serveis de salut mental i de substàncies per a la població immigrant. Conclusions: Aquesta tesi destaca la importància d'avaluar les barreres en l'atenció sanitària en la població immigrant. Es necessària una millor adaptació dels serveis de salut mental i substancies a la població immigrant per tal de superar barreres com l'autosuficiència i la desconfiança i així millorar l'accés i la retenció en l'atenció als serveis de salut mental i substancies.

[en] Background: Growing Latino population in U.S. and Spain poses important challenges for public health systems in both countries, from limited accessibility of behavioral health services to low quality and lack of continuity of care. There is a paucity of research that identifies the specific barriers and their role on predicting adherence to mental health and substance abuse treatment within Latino populations and investigates whether these variables change depending on the host country. In this research project, we aim to identify barriers to access and retention and the clinical, social and cultural factors related to them. Moreover, we assess how these factors and barriers in care influence treatment retention of a culturally adapted integrative therapy for Latinos with behavioral disorders. Methods: This research work included a clinical research body, with an observational and an interventional component and a critical review on the topic. Participants were recruited prospectively in the community in three sites; Boston, Madrid and Barcelona. After being screened for mental health and substance abuse symptoms, data on perceived barriers, clinical symptoms, health literacy, discrimination and socio-demographic variables was collected. Eligible participants were randomized for receiving the Integrative Intervention for Dual Problems and Early Action program (IIDEA), a cultural sensitive psychotherapy intervention based on Cognitive Behavioral Therapy (CBT), psychoeducation and mindfulness. Adherence to this intervention was assessed. The observational study that described barriers to retention to treatment among Latinos was first published. A second study assessing the relationship between previously reported barriers to care and adherence to the IIDEA intervention was written and submitted for publication. Finally, a critical review of the literature assessing access and retention to care among Latino immigrants complemented the research project. Results: Barriers that reflect self-reliance "Wanting to handle the problem on one's own", mistrust on behavioral health care systems, "Thinking that treatment would not work", and "Being unsure of where to go or who to see" were the most frequently reported barriers for Latino immigrants. Differences in reported barriers were found across sites. Two specific barriers were also found to be associated with use of behavioral services. Regarding retention to the IIDEA intervention, Latinos who reported at least one barrier at baseline presented a higher retention to the program compared to those participants who did not report any barrier. Participants that reported more than three barriers showed greater completion of the program compared to those who reported less than three barriers, a difference that was also significant. Mistrust in the behavioral services reported barrier was significantly associated with greater retention in the program. Education and perceived discrimination were found to be predictors for completing the IIDEA program. Conclusions: This thesis points out the importance of assessing barriers in health care. Efforts to improve behavioral health services must be tailored to immigrants 'context, with attention to overcoming attitudes of self-reliance, cultural mistrust and outreach to improve access to and retention in care among Latino immigrants.