BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] La necessitat de reformulació del model de desenvolupament turístic associat a la fórmula sol i platja en el litoral mediterrani espanyol ha estat present en la política turística al llarg dels darrers vint anys, el que ha conduit a la posada en marxa de diferents estratègies, programes i actuacions dirigides a la millora i renovació de les destinacions turístiques madures del litoral per part del sector públic i privat. Sota aquest plantejament, l'anàlisi de les darreres i més emblemàtiques iniciatives i projectes empresos resulta d'interès per a la millor il·lustració de la complexa realitat en la que es desenvolupen els processos de reestructuració i renovació de les destinacions turístiques costeres. Per aquesta raó, el present treball aborda un anàlisi i síntesi integradora dels quatre projectes de reconversió pilot impulsats per l'Administració turística amb el propòsit de reflexionar sobre la seva natura, nivell d'execució de les seves propostes inicials i, a la par, propiciar una més fàcil comprensió i valoració de la política de suport a la reconversió de les destinacions turístiques madures. Les experiències pilot analitzades han demostrat tenir efectes positius en la renovació tot i que lluny ha quedat el compliment dels objectius de major envergadura, posant-se així de manifest el buit existent entre el que es projecte des de l'àmbit de la política i el que efectivament s'aconsegueix en la seva execució. Aquest treball tracte d'avaluar de forma pionera des d'una visió crítica, objectiva i de conjunt el desenvolupament d'aquests projectes.

[es] La necesidad de reformulación del modelo de desarrollo turístico asociado a la fórmula sol y playa en el litoral mediterráneo español ha estado presente en la política turística a lo largo de los últimos veinte años, lo que ha conducido a la puesta en marcha de diferentes estrategias, programas y actuaciones dirigidas a la mejora y renovación de los destinos turísticos maduros del litoral por parte del sector público y privado. Bajo este planteamiento, el análisis de las últimas y más emblemáticas iniciativas y proyectos emprendidos resulta de interés para la mejor ilustración de la compleja realidad en la que se desenvuelven los procesos de reestructuración y renovación de los destinos turísticos costeros. Por esta razón, el presente trabajo aborda un análisis y síntesis integradora de los cuatro proyectos de reconversión piloto impulsados por la Administración turística con el propósito de reflexionar sobre su naturaleza, nivel de ejecución de sus propuestas iniciales y, a la par, propiciar una más fácil comprensión y valoración de la política de apoyo a la reconversión de los destinos turísticos maduros. Las experiencias piloto analizadas han demostrado tener efectos positivos en la renovación aunque lejos ha quedado el cumplimiento de los objetivos de mayor envergadura, poniéndose así de manifiesto el gap existente entre lo proyectado desde el ámbito de la política y lo efectivamente conseguido en su ejecución. Este trabajo trata de evaluar de forma pionera desde una visión crítica, objetiva y de conjunto el desempeño de dichos proyectos.
[ca] El projecte s'elabora a petició del promotor que desitja realitzar la transformació a regadiu d'una parcel·la de 4,45 ha situada al municipi de Mansilla de les Mulas, a Lleó. Anteriorment, la parcel·la estava dedicada a conreus de secà, però s'ha decidit fer una transformació a regadiu aprofitant que la parcel·la es troba dins la zona de regadiu gestionada per la Comunitat de Regants de la Marge Esquerra del Porma (Lleó). La xarxa de regadiu garanteix un cabal mínim de 40 L/s amb una pressió a l'hidrant de parcel·la entre 6 i 10 atm i una dotació de 6.000 m3/anuals. El projecte contempla la justificació tècnica i els documents executius necessaris per realitzar les obres de transformació mitjançant la instal·lació d'un sistema de reg amb cobertura total amb aspersors fixes i canonades enterrades. La proposta contempla l'automatització del sistema mitjançant la instal·lació d'electrovàlvules a cadascun dels 6 hidrants que atenen respectivament els 6 sectors en què s'ha dividit la finca. L'alternativa productiva de la zona de regadiu és de conreus extensius, amb rotacions que alteren els cereals d'hivern amb suport de reg a les primaveres amb escasses precipitacions, seguits de mores de cicle mitjà-llarg amb suport d'abundant reg. Paraules clau: Lleó, cobertura enterrada, disseny agronòmic, disseny hidràulic.

[es] El proyecto se redacta a petición del promotor quien desea realizar la transformación a regadío de una parcela de 4,45 ha situada en el municipio de Mansilla de las Mulas, León. Anteriormente la parcela estaba dedicada a cultivos de secano, pero se ha decidido hacer una transformación a regadío aprovechando que la parcela se encuentra dentro la zona de riego gestionada por la Comunidad de Regantes de la Margen Izquierda del Porma (León). La red de riego garantiza un caudal mínimo de 40 L/s con una presión en el hidrante de parcela entre 6 y 10 atm y una dotación de 6.000 m3/año. El proyecto contempla la justificación técnica y los documentos ejecutivos necesarios para realizar las obras de transformación mediante la instalación de un sistema de riego en cobertura total con aspersores fijos y tuberías enterradas. La propuesta contempla la automatización del sistema mediante la instalación de electroválvulas en cada uno de los 6 hidrantes que atienden respectivamente a los 6 sectores en que se ha dividido la finca. La alternativa productiva de la zona de riego es de cultivos extensivos; con rotaciones que alternan los cereales de invierno con apoyo de riego en las primaveras con escasas precipitaciones, seguidos de maíces de ciclo medio-largo con soporte de abundante riego. Palabras clave: León, cobertura enterrada, diseño agronómico, diseño hidráulico.
[ca] Aquest treball es centra en el disseny aerodinàmic d'un aleró frontal d'un vehicle de Fórmula 1. Es detallaran els fenòmens físics subjacents i es durà a terme un procés de disseny aerodinàmic mitjançant CFD (Computational Fluid Dynamics). Aquest procés de disseny estarà limitat per la normativa tècnica de l'esport imposada per la FIA (Federation Internationale de l'Automobile) l'any 2020.

[es] Este trabajo se centra en el diseño aerodinámico de un alerón frontal de un vehículo de Fórmula 1. Se detallarán los fenómenos físicos subyacentes y se llevará a cabo un proceso de diseño aerodinámico mediante CFD (Computational Fluid Dynamics). Este proceso de diseño estará limitado por la normativa técnica del deporte impuesta por la FIA (Federation Internationale de l'Automobile) en el año 2020.
[ca] Caminar la ciutat" se centra en l'anàlisi de la mobilitat peatonal a la ciutat de Reus. S'ofereix una breu contextualització del Camp de Tarragona, on s'ubica el municipi, per tal de comprendre millor el marc urbà i les seves característiques principals. S'analitzen els diferents tipus de mobilitat estructurada presents a la ciutat, centrant-se en la mobilitat peatonal. Aquesta elecció es fonamenta en la convicció que el futur de l'urbanisme exigeix millorar la qualitat de vida en les ciutats i revertir els urbanismes de "destrucció urbana" del segle XX centrats en l'automòbil. Es prenen en consideració les idees d'importants arquitectes com Jane Jacobs, Jan Gehl i Stephen Marshall. En el marc del cas d'estudi, es diferencia i s'estudia la mobilitat peatonal obligada i l'esporàdica, examinant els fluxos educatius i els d'oci que aquestes generen. A través d'aquesta recerca, s'intenta proporcionar una comprensió més profunda de la mobilitat peatonal a la ciutat, establint connexions entre els diferents fluxos i la configuració urbana. Les conclusions obtingudes pretenen servir de base per a futures propostes de millora del disseny urbà i de la planificació de la mobilitat a la ciutat.

[es] Andar la ciudad" se centra en el análisis de la movilidad peatonal en la ciudad de Reus. Se ofrece una breve contextualización del Camp de Tarragona, donde se ubica el municipio, para comprender mejor el marco urbano y sus características principales. Se analizan los diferentes tipos de movilidad estructurada presentes en la ciudad, centrándose en la movilidad peatonal. Esta elección se fundamenta en la convicción que el futuro del urbanismo exige mejorar la calidad de vida en las ciudades y revertir los urbanismos de "destrucción urbana" del siglo XX centrados en el automóvil. Se toman en consideración las ideas de importantes arquitectos como Jane Jacobs, Jan Gehl y Stephen Marshall. En el marco del caso de estudio, se diferencia y se estudia la movilidad peatonal obligada y la esporádica, examinando los flujos educativos y los de ocio que estas generan. A través de esta investigación, se intenta proporcionar una comprensión más profunda de la movilidad peatonal en la ciudad, estableciendo conexiones entre los diferentes flujos y la configuración urbana. Las conclusiones obtenidas pretenden servir de base para futuras propuestas de mejora del diseño urbano y de la planificación de la movilidad en la ciudad.
[ca] En aquest article es discuteix l'imaginari que subjau en la construcció del model turístic que s'ha gestat a Puerto Vallarta. Per això es realitza una reflexió sobre la naturalesa, els beneficis i les distorsions que el turisme origina sobre les comunitats on s'incardina. L'anàlisi posa de relleu que a Puerto Vallarta, la seva imatge de projecció internacional, la seva estructura urbana i inclús la tipologia dels seus habitatges són fruit d'una maquinació d'elements importats, que no guarden relació amb la seva naturalesa original.

[es] En este articulo se discute el imaginario que subyace en la construcción del modelo turístico que se ha gestado en Puerto Vallarta. Para ello se realiza una reflexión sobre la naturaleza, los beneficios y distorsiones que el turismo origina sobre las comunidades en donde se incardina. El análisis pone de relieve que en Puerto Vallarta, su imagen de proyección internacional, su estructura urbana en incluso la tipología de sus viviendas son fruto de una maquinación de elementos importados, que no guardan relación con su naturaleza original.
[ca] En resposta a l'estat present i amb la premissa de consolidar nous programes d'ordenació, el projecte proposa la transformació de l'antiga Fàbrica industrial de "La Farinera Asunción", localitzada al districte de Poblenou. S'aposta per una agenda híbrida: un projecte que contempla un equipament creatiu al costat d'habitatges, creant noves sinergies entre el domèstic, productiu i públic. Aquest enfocament generarà un efecte "lobby", materialitzat en la creació d'un espai central i multifuncional, un nucli de trobada i intercanvi que serà el cor del projecte. Aquí, els residents, artistes locals i la comunitat en general podran connectar-se, col·laborar i projectar les seves creacions, convertint-se en un punt de trobada per al barri i atraient visitants de tota la ciutat. El projecte s'alinea amb el creixent moviment "maker", inspirant la comunitat a abraçar el potencial creatiu contribuint al renaixement de la zona industrial.

[es] En respuesta al estado presente y con la premisa de consolidar nuevos programas de ordenación, el proyecto propone la transformación de la antigua Fábrica industrial de "La Farinera Asunción", localizada en el distrito de Poblenou. Se apuesta por una agenda híbrida: un proyecto que contempla un equipamiento creativo junto a viviendas, creando nuevas sinergias entre lo doméstico, productivo y público. Este enfoque generará un efecto "lobby", materializado en la creación de un espacio central y multifuncional, un núcleo de encuentro e intercambio que será el corazón del proyecto. Aquí, los residentes, artistas locales y la comunidad en general podrán conectarse, colaborar y proyectar sus creaciones, convirtiéndose en un punto de encuentro para el barrio y atrayendo a visitantes de toda la ciudad. El proyecto se alinea con el creciente movimiento "maker", inspirando a la comunidad a abrazar el potencial creativo contribuyendo al renacimiento de la zona industrial.
[ca] El present Treball de Final de Màster té com objectiu millorar el coneixement previ sobre el comportament tèrmic d'un gran magatzem per a reduir el seu consum energètic i millorar el confort tèrmic dels seus ocupants. Els sensors IoT previament insta\lgem ats permeten la implementació de Xarxes Neuronals per predir la temperatura mitjana a la zona més ocupada de l'edifici. Això implica un procés de reco\lgem ecció de dades des de la base de dades al núvol com a primer pas, seguit d'una preparació de la base del \textit{dataset} per a millorar les possibilitats dels models d'Aprenentatge Automàtic. S'han provat models tradicionals de Xarxes Neuronals (NN) com les NN denses o les NN convolucionals (CNN) així com arquitectures més enfocades a la predicció de línies temporals com les NN Recursives (RNN) o les RNN Convolucionals entre d'altres. Els models evaluats en aquest estudi han oferit un rendiment de predicció adequat per a una estratègia de control millorada per al sistema de climatització, incluint les temperatures esperades per a la pròxima setmana, setmana laboral o dia. Conèixer per endavant si les temperatures límit establertes per al confort tèrmic es creuaran amb la configuració actual permetrà actuar en conseqüència i reconfigurar el sistema de climatització. S'espera que la implementació d'aquesta estratègia millori el confort tèrmic dels ocupants de l'edifici i una reducció del consum energètic quan sigui possible.

[es] El presente Trabajo de final de Máster tiene como objetivo mejorar el conocimiento previo sobre el comportamiento térmico de un gran almacén para reducir su consumo energético y mejorar el confort térmico de sus ocupantes. Los sensores IoT previamente instalados han permitido la implementación de Redes Neuronales para predecir la temperatura media en la zona más habitada del edificio. Esto implica un proceso de recogida de datos desde la base de datos en la nube como primer paso, seguido de una preparación del \textit{dataset} para mejorar las posibilidades de los modelos de Aprendizaje Automático. Se han probado modelos tradicionales de Redes Neuronales (NN) como NN densas o NN Convolucionales (CNN) junto con arquitecturas más enfocadas a la predicción de series temporales como las NN Recursivas (RNN) o las RNN Convolucionales entre otras. Los modelos evaluados en este estudio han ofrecido un rendimiento de predicción adecuado para una estrategia de control mejorada para el sistema de climatización, incluyendo las temperaturas esperadas para la próxima semana, semana laboral o día. Conocer de antemano si las temperaturas límite establecidas para el confort térmico se van a cruzar con la configuración actual permitirá actuar en consecuencia y reconfigurar el sistema de climatización. Se espera que la implementación de esta estrategia mejore el confort térmico de los ocupantes del edificio y una reducción del consumo energético cuando sea posible.
[ca] La persistència de la pobresa a les àrees rurals i la creixent desigualtat en la distribució dels ingressos rurals continuen sent avui en dia aspectes no resolts en la lluita per a combatre la pobresa i la desigualtat a la majoria dels països del món; tres quartes parts dels 1.200 milions de persones que sobreviuen amb menys d'1 dòlar diari habiten i treballen a les zones rurals. La qual cosa resulta contradictòria amb el fet que els fons destinats al sector agrícola i rural han decrescut més que en altres sectors en els últims anys. Prenent aquest punt de partida, el prestigiós centre de pensament sobre desenvolupament britànic Overseas Development Institute (ODI) va dedicar, el desembre del 2001, un monogràfic de la seva revista Development Policy Review (Vol. 19-4: Pp. 395-573) a la reflexió sobre el concepte i pràctiques del desenvolupament rural. Editat per Caroline Ashley i Simon Maxwell, recull tretze aportacions de diversos autors, estructurats en tres eixos, amb l'objectiu de contribuir a un necessari replantejament del desenvolupament rural.

[es] La persistencia de la pobreza en las áreas rurales y la creciente desigualdad en la distribución de los ingresos rurales continúan siendo hoy en día aspectos no resueltos en la lucha para combatir la pobreza y la desigualdad en la mayoría de los países del mundo; tres cuartas partes de las 1.200 millones de personas que sobreviven con menos de 1 dólar diario habitan y trabajan en las zonas rurales. Lo cual resulta contradictorio con el hecho de que los fondos destinados al sector agrícola y rural han decrecido más que en otros sectores en los últimos años. Tomando este punto de partida, el prestigioso centro de pensamiento sobre desarrollo británico Overseas Development Institute (ODI) dedicó, en diciembre de 2001, un monográfico de su revista Development Policy Review (Vol. 19-4: pp. 395-573) a la reflexión sobre el concepto y prácticas del desarrollo rural. Editado por Caroline Ashley y Simon Maxwell, recoge trece aportaciones de diversos autores, estructurados en tres ejes, con el objetivo de contribuir a un necesario replanteamiento del desarrollo rural.
[ca] L'objectiu principal d'aquest projecte és desenvolupar mètodes per l'estimació del gènere i l'edat d'una persona a partir d'imatges facials, utilitzant un classificador per estimar el gènere i un regressor per l'edat. La informació extreta pot ser utilitzada en aplicacions de seguretat o amb finalitats comercials. La dificultat en la estimació rau en el fet que només disposem de la aparença de la persona, que no té perquè coincidir amb les dades reals. El classificador/regressor és entrenat utilitzant característiques de la imatge com el gradient, la diferència entre píxels o HOGs (Histogram of Oriented Gradients) i característiques d'alt nivell com l'estimació de presencia de cabell, bigoti o barba. El procés d'entrenament necessita ser optimitzat a nivell de preprocessat, selecció de característiques, elecció del classificador/regressor i els paràmetres d'aquest. Els nostres experiments demostren que el HOG és la característica més útil a l'hora d'estimar tant l'edat com el gènere. El Support Vector Machine és el millor classificador i el Random Forest el millor regressor. En l'estimació del gènere obtenim un error de classificació de prop del 2% mentre que l'estimació de l'edat funciona gairebé tan bé com ho faria una persona.

[es] El objetivo principal de este proyecto es desarrollar métodos para la estimación de género y edad de una persona a partir de imágenes faciales, usando un clasificador para estimar el género y un regresor para la edad. La información extraída puede ser empleada en aplicaciones de seguridad o con fines comerciales. La dificultad de la estimación está en que sólo se dispone de la apariencia de la persona, que no tiene por qué coincidir con los datos reales. El clasificador/regresor es entrenado usando características de la imagen como el gradiente, la diferencia entre pixeles o HOGs (Histogram of Oriented Gradients) y características de alto nivel como la estimación de presencia de pelo, bigote o barba. El proceso de entrenamiento necesita ser optimizado a nivel de preprocesado, selección de características, elección del clasificador/regresor y los parámetros de este. Nuestros experimentos prueban que HOG es la característica más útil para estimar tanto la edad como el género. El Support Vector Machine es el mejor clasificador i el Random Forest el mejor regresor. En estimación de género se obtiene un error de clasificación cercano al 2% mientras que la estimación de la edad funciona casi tan bien como lo haría una persona.
[ca] Aquest Treball de Fi de Màster resulta d'una revisió bibliogràfica sobre el disseny factorial. Consisteix en una cerca específica d'aquest disseny en totes les seves formes així com de la seva utilitat. S'introdueix el disseny d'experiments i s'explica la importància de la seva aplicació en l'enginyeria, per a així, posteriorment, explicar el disseny factorial com una de les eines més útils del disseny d'experiments. S'explica detalladament en què consisteix el disseny d'experiments, les fases que aquest ha de seguir, així com els seus principis bàsics, els tipus que existeixen i els programes que pot ser útils per a dur-ho a terme. Una vegada explicat, se centra en el que és el disseny d'experiments factorial. Començant pel disseny factorial complet, el més senzill de realitzar i d'entendre. A continuació, l'estudi se centra en el disseny factorial fraccionat, un dels tipus de disseny factorial més utilitzats en l'enginyeria. Acompanyant a aquesta explicació amb els exemples corresponents per a una millor comprensió. En el següent apartat, s'explica el bloqueig del disseny factorial, una altra de les eines més utilitzades del disseny d'experiments factorial, en aquest apartat s'expliquen els tipus de confusions que pot haver-hi en un disseny i com executar-lo per a poder interpretar-les. Al final del projecte, es realitzen també un petit estudi ambiental i una anàlisi econòmica del que seria realitzar aquest projecte per a una empresa. En l'Annex I, s'explicarà com utilitzar el programa seleccionat per a realitzar els exemples.

[es] Este Trabajo de Fin de Máster resulta de una revisión bibliográfica acerca del diseño factorial. Consiste en una búsqueda específica de este diseño en todas sus formas así como de su utilidad. Se introduce el diseño de experimentos y se explica la importancia de su aplicación en la ingeniería, para así posteriormente, explicar el diseño factorial como una de las herramientas más útiles del diseño de experimentos. Se explica en detalle en que consiste el diseño de experimentos, las fases que este debe seguir, sus principios básicos, los tipos que existen y los programas que puede ser útiles para llevarlo a cabo. Una vez explicado, se centra en lo que es el diseño de experimentos factorial. Empezando por el diseño factorial completo, el más sencillo de realizar y de entender. A continuación, el estudio se centra en el diseño factorial fraccionado, uno de los tipos de diseño factorial más utilizados en la ingeniería. Acompañando a esta explicación con los ejemplos correspondientes para una mejor comprensión. En el siguiente apartado, se explica el bloqueo del diseño factorial, otra de las herramientas más utilizadas del diseño de experimentos factorial, en este apartado se explican los tipos de confusiones que puede haber en un diseño y como ejecutarlo para poder interpretarlas. Al final del proyecto, se realizan también un pequeño estudio ambiental y un análisis económico de lo que sería realizar este proyecto para una empresa. En el Anexo I, se explicará cómo utilizar el programa seleccionado para realizar los ejemplos.