[ca] Guerra i quotidianitat militar a la Catalunya del canvi dinàstic (1705-1714) és un estudi que persegueix dos objectius principals. Primerament, reconstruir les etapes evolutives del conflicte que va sobrevenir al front català com a conseqüència de la disputa successòria espanyola. Fins a l'actualitat, la historiografia no comptava amb treballs d'aquestes característiques. Les prioritats per abordar els primers decennis del segle XVIII s'han focalitzat en altres aspectes: el teixit socioeconòmic del territori, la conjuntura política i els diversos posicionaments entre les institucions catalanes, la repressió que va existir a partir de la Junta de Braços (juliol de 1713), l'exili, la implementació del nou ordenament borbònic, entre altres. El segon objectiu passa per caracteritzar la societat militar que participa a la guerra de Successió (i els elements que hi interactuen) per conèixer els seus condicionants vitals en ple front de lluita (quotidianitat militar). Per abordar el primer aspecte, l'estudi segueix un fil cronològic que transcorre des de la mort de Carles II (novembre de 1700) fins la caiguda de Barcelona i les illes d'Eivissa i Mallorca (1714- 1715). En aquesta part es descriuen els principals fets politicomilitars mitjançant el contrast de documentació arxivística primària de grans arxius estatals (Madrid, Londres, Lisboa) i altres estudis i cròniques ja publicats. Això permet aportar dades noves sobre els setges de Barcelona de 1705, 1706 i 1713-14, el setge de Lleida de 1707, el setge de Cardona de 1711, així com d'altres moments rellevants. Seguint encara amb aquesta metodologia de treball, el segon bloc de la tesi doctoral es vertebra mitjançant un eix temàtic. Aquesta part aborda el perfil sociològic dels combatents, tant dels homes que practicaven la guerra regular (exèrcits convencionals), com dels que ho feien a través de la mobilització auxiliar (miquelets, voluntaris, sometents i coroneles). A continuació es dóna resposta a la manera com els militars duien a terme la guerra al front català, estudiant el tipus de manutenció alimentària i monetària rebudes, així com l'equipament i la sanitat existent. Finalment, s'acoten les repercussions d'exercir a la milícia, doncs la documentació mostra traces d'un modus vivendi miserable com a conseqüència de les insuficiències logístiques militars (malaltia, deserció, empresonament, mort). Els resultats obtinguts mostren com més enllà de les resolucions derivades dels tractats de pau de 1713-1714, existeix un conflicte que afecta molt severament el territori català i la seva població civil, així com els combatents que participen a la disputa. Com en altres moments de la història, la guerra s'inicia amb alts graus de politització i interessos socioeconòmics; a la fi, acaba esdevenint una qüestió de pura supervivència que afecta a totes les esferes de la societat. Aquest dinàmica es deriva del tipus de conflicte practicat a l'Antic Règim, on predomina una guerra basada en el desgast tant econòmic com humà.

[en] War and Military Day-to-day in the Dynastic Change of Catalonia (1705-1714) is a study with two main objectives. Firstly, the reconstruction of the evolutionary stages within the conflict that took place in the Catalan front as a result of the Spanish succession dispute. To this date, Historiography had no work available of this kind. The priorities to address the first decades of the eighteenth century have focused on other aspects: the socioeconomic context of the territory, the political situation and the different positions between the Catalan institutions, the repression that took place after the establishment of the Junta de Braços (July 1713), the exile, the implementation of the new Bourbon constitution, among others. The second objective is to characterize the military society participating in the War of Succession (and elements that interact) to learn about their life conditions in the battlefront (the military day-to-day). To address the first issue, the study follows a chronological thread that runs from the death of Charles II (November 1700) until the fall of Barcelona and The islands of Majorca and Ibiza (1714-1715). This section describes the main politico-military events contrasting primary archival documentation of large national archives (Madrid, London, Lisbon) and other studies and reports already published. This allows to provide new information about the siege of Barcelona in 1705, 1706 and 1713-14, the siege of Lleida 1707, the siege of Cardona on 1711, and other important moments. Following this methodology, the second part of the thesis is structured using a specific theme. This part deals with the sociological profile of the combatants, both men who practiced regular war (conventional forces) and those who did so through the mobilisation of irregulars (miquelets, volunteers, sometents militias and coroneles). Right after, will answer how the military carried out war in the Catalan front, studying the provisions received (food and money), as well as equipment and the health assistance available. Finally, we detailed the impact of fighting in the militia, since records show traces of a miserable modus vivendi as a result of military logistical inadequacies (disease, desertion, imprisonment, death). The results show that beyond the resolutions arising from the peace treaties of 1713-1714, there is a conflict that severely affects the Catalan territory and its civilian population along with the combatants involved in the dispute. As in other periods of history, the war began with a high degree of politicization and social and economic interests, in the end, ends up being a matter of sheer survival that affects the whole society. This dynamic is derived from the type of conflict practiced in the Ancien Régime, predominantly a war based on wearing down economic and human resources.