[ca] La organització comunitària per la gestió de recursos és una estratègia habitual entre grups pastorals a nivell internacional, tal i com ho demostren els diferents reconeixements per la seva capacitat de manteniment de diversitat cultural i biològica. No obstant, la pràctica pastoral es veu afeblida i qüestionada per diferents canvis socioambientals. La present investigació té per objectiu entendre com s'articulen els processos de presa de decisions, a partir dels diferents elements que conformen la realitat pastoral concreta i de les concepcions que en tenen els pastors. A través d'una investigació etnogràfica, duta a terme al llarg de 13 mesos entre els anys 2017 i 2019 al municipi de Santiago-Pontones (Espanya) i aplicant tècniques d'investigació com la observació participant, entrevistes semiestructurades i l'anàlisi de xarxes socials, s'han recopilat dades complementaries relatives a les qüestions a investigar. Així, la present monografia descriu i analitza els diferents agents i elements rellevants per comprendre la manera com es desenvolupen els processos col·lectius de presa de decisions: des dels territoris on es desenvolupa la vida pastoral a l'efecte de les polítiques agràries i la inserció en contextos de mercats globals, des del context sociocultural del grup de pastors considerat fins a les característiques dels animals del ramats. La principal conclusió de la investigació és que les formes de governança pastoral practicades a Santiago-Pontones son dinàmiques i canviants, redefinint-se en funció de les necessitats emergents. A més, s'insereixen en un context d'intercanvis de suports i coordinació de tasques que van més enllà del que contemplen els propis òrgans de presa de decisions. A la vegada, el gran pes que tenen les polítiques agràries sobre les institucions de governança local i en la configuració de relacions entre pastors, territoris de pastura i els animals del ramat

[es] La organización comunitaria para la gestión de recursos es una estrategia habitual entre los grupos pastoriles a nivel internacional y que acumula reconocimientos por su capacidad de mantenimiento de diversidad cultural y biológica, a pesar de que la práctica pastoril se ve crecientemente debilitada y cuestionada por cambios socioambientales. La presente investigación busca entender cómo se articulan estos procesos de toma de decisiones, a partir de los diferentes elementos que conforman la realidad pastoril concreta y las concepciones que tienen los pastores de ellos. A través de un trabajo de campo etnográfico de 13 meses de duración entre los años 2017 y 2019 en el municipio de Santiago-Pontones (España) y aplicando técnicas como la observación participante, la realización de entrevistas semiestructuradas y el análisis de redes sociales, se ha podido recabar información complementaria sobre las cuestiones a investigar. Así, la presente monografía describe y analiza los diferentes agentes y elementos relevantes para comprender el modo en que se llevan a cabo los procesos de decisión colectiva: desde los territorios donde se desarrolla la vida pastoril hasta el efecto de políticas agrarias y la inserción en un mercado global, desde el contexto sociocultural del grupo de pastores considerado hasta las características de los animales de los rebaños a los que se vinculan, considerando, además, el momento de cambio ambiental y sociocultural que viven los pastores. La principal conclusión a la que llega la investigación es que las formas de gobernanza pastoril practicadas en Santiago-Pontones son dinámicas y cambiantes, redefiniéndose en función de las necesidades emergentes. Además, se insieren en un contexto de intercambios de apoyos y coordinación de tareas que van más allá de los considerado en los propios órganos de toma de decisiones. A la vez, se constata el gran peso que tienen las políticas agrarias sobre las instituciones de gobernanza local y sobre la configuración de relaciones entre pastores, territorios de pasto y los animales del rebaño.