[ca] La present investigació té com a centre la implantació d'un cicle de millora contínua durant 6 anys acadèmics (des del curs 2017/2018 fins al 2022/2023) de l'assignatura d'Estructures d'Acer i Formigó, que s'ofereix en el 3r curs del grau d'arquitectura de l'Escola d'Arquitectura de la Salle (ETSALS), en la cerca d'una triple millora: dels resultats d'aprenentatge, de l'interès dels alumnes vers la vessant tècnica de l'arquitectura i de l'assignatura. Prenent com a referència el cicle de les analítiques d'aprenentatge i el cicle de millora contínua PDCA (de l'anglès Plan, Do, Check, Act) utilitzat en la gestió empresarial, es dissenya un cicle de millora contínua per a l'assignatura amb la intenció de que pugui ser transferible a altres assignatures i altres nivells educatius, amb flexibilitat per a incorporar-hi innovació i recerca docent, i amb capacitat d'adaptació als canvis, com ha estat el cas de l'adaptació a les circumstàncies derivades de la pandèmia per COVID-19. A diferència dels cicles curts habituals en l'aplicació d'analítiques d'aprenentatge, es proposa un cicle coincident amb la durada de l'assignatura (pel cas, l'any acadèmic), i es proposa l'anàlisi de dades qualitatives per a la identificació dels punts de millora de l'assignatura. Aquesta anàlisi es fa a partir de les respostes dels alumnes de l'assignatura a un qüestionari socràtic amb preguntes obertes, el BLA (Bipolar Laddering Assessment), on s'identifiquen per part dels estudiants les fortaleses i febleses de l'assignatura, alhora que es recullen propostes de millora. La identificació dels punts de millora es realitza a dos nivells: d'una banda s'identifiquen les respostes que tenen un índex de menció atípic, i de l'altra s'agrupen les respostes en categories, el que permet identificar aquelles categories en què es proposa incidir de manera prioritària. S'utilitzen mètodes estadístics per a identificar els punts de millora en el doble nivell, a partir del valor dels quartils de la distribució de respostes i de la identificació de valors atípics amb el mètode de Tukey. En canvi, per a la comprovació de l'eficàcia de les mesures aplicades s'utilitzen instruments i mètodes quantitatius, que també s'utilitzen per comprovar si s'ha produït millora en els resultats d'aprenentatge, l'interès dels alumnes per la vessant tècnica o en la valoració de l'assignatura, que són els propòsits principals de l'aplicació del cicle. Per a aquesta comprovació s'analitzen amb mètodes quantitatius, a més de les notes obtingudes pels estudiants, les respostes dels alumnes a enquestes amb diverses preguntes que els estudiants han de respondre en una escala del Likert. S'utilitza també una agrupació de respostes en àmbits per a una millor interpretació dels resultats. En resum, el treball mostra l'aplicació durant 6 cursos d'un mètode de millora contínua en l'assignatura d'Estructures d'Acer i Formigó, on s'analitzen dades quantitatives per avaluar-ne l'eficàcia, i dades qualitatives per a la identificació en detall de possibles punts de millora. El cicle es formula de manera que pugui ser transferible a d'altres assignatures, altres nivells educatius i altres contextos, i amb flexibilitat suficient per encabir-hi innovació educativa i per adaptar-se als canvis, ja siguin volguts o sobrevinguts. Els resultats mostren que s'ha aconseguit millorar els resultats d'aprenentatge, alhora que ha incrementat l'interès dels alumnes vers la vessant tècnica de l'arquitectura i la valoració que fan de l'assignatura.

[en] This research is focused on the implementation of a cycle of continuous improvement during 6 academic years (from 2017/2018 until 2022/2023) to the subject of Steel and Concrete Structures, which is taught in the 3rd year of the architecture degree at the Escola d'Arquitectura de la Salle (ETSALS), with the aim of improving the learning results, the students' interest towards technical aspects of architecture and the subject. Taking as a reference the learning analytics cycle and the continuous improvement cycle PDCA (Plan, Do, Check, Act) used in business management, a continuous improvement cycle is designed for the subject, intended to be transferable to other subjects and other educational levels, with flexibility to incorporate innovation and teaching research, and with the ability to adapt to changes, as has been the case of adaptation to the circumstances of the COVID-19 pandemic. Unlike the usual short cycles in the application of learning analytics, a cycle coinciding with the duration of the subject (the academic year) is proposed. Qualitative data analysis is proposed for the identification of the improvement points of the subject, based on the answers of the students of the subject to a Socratic questionnaire with open questions, the BLA (Bipolar Laddering Assessment), where the strengths and weaknesses of the subject are identified by the students, while proposals for improvement are collected. The identification of points for improvement is carried out at two levels: on the one hand, the answers that have an atypical mention index are identified, and on the other, the answers are grouped into categories, which allows identifying those categories to act as a priority. Statistical methods are used to identify the points of improvement in the double level, based on the value of the quartiles of the response distribution and the identification of outliers with the Tukey method. On the other hand, to verify the effectiveness of the measures applied, quantitative instruments and methods are used, which are also applied to check whether there has been an improvement in the learning results, the students' interest in the technical aspects or in the assessment of the subject, which are the main purposes of the application of the cycle. For this purpose, in addition to the grades obtained by the students, the students' responses to surveys with various questions that the students must answer on a Likert scale are analysed using quantitative methods. Answers are grouped in areas for a better interpretation of the results. In summary, the work shows the application during 6 courses of a continuous improvement method in the subject of Steel and Concrete Structures, where quantitative data are analysed to evaluate its effectiveness, and qualitative data to identify possible points of improvement. The cycle is formulated in such a way that it can be transferred to other subjects, other educational levels and other contexts, and with sufficient flexibility to accommodate educational innovation and to adapt to changes, whether they are intended or arisen. The results show that the learning outcomes have been improved, as well as the students' interest towards technical aspects of architecture and the assessment of the subject.