[ca] El ciclisme és un mitjà de transport sostenible que té el potencial de ser fàcil accessible a un ampli grup de població. Tanmateix, els estudis han demostrat que la societat Les característiques econòmiques poden suposar una barrera per a l'adopció de la bicicleta, tal com és sovint planificada per a un grup de població molt definit. Un d'aquests característiques socioeconòmiques és el gènere i es va observar que mentre que les dones circulen menys en molts països, en països d'alt ciclisme com Holanda el percentatge El nombre de ciclistes femenins és encara més gran que els homes. Per tant, està per definir quins són els obstacles per a les dones per anar en bicicleta i com la definició local de gènere juga un paper. El marc per a l'anàlisi són els set àmbits de la política integrada de ciclisme. Cadascun d'aquests dominis s'analitza a la revisió de la literatura per a diferents requeriments. ments entre homes i dones. Aquestes troballes s'apliquen després al cas d'ús d'Hèlsinki. L'objectiu d'aquesta tesi és donar recomanacions a l'Ajuntament d'Helsinki en cadascun d'aquests dominis sobre com poden millorar la seva situació en bicicleta per ser més inclusius de gènere. A més de la revisió de la literatura, entrevistes a experts es van dur a terme per obtenir una visió del sistema de ciclisme a Hèlsinki. El Els experts van ser escollits en funció de la seva experiència en almenys un dels dominis. Al final, es fan suggeriments sobre com millorar la situació de la bicicleta dones. Les dues recomanacions principals per a la ciutat són una millora de la infraestructures i una percepció més diversa dels ciclistes. Un altre aspecte és el paper del gènere, especialment en un país d'alta igualtat com Finlàndia. Un complet no s'aconsegueix la igualtat, però s'identifica com a autopercepció d'igualtat una barrera per a la consideració de necessitats diferents entre diferents grups, incloent-hi fem dones.

[en] Cycling is a sustainable transportation mode that has the potential to be easily accessible to a wide population group. However, studies have shown that socioeconomic characteristics can pose a barrier to the adoption of cycling, as it is often planned for a narrowly defined population group. One of these socioeconomic characteristics is gender and it was observed that while women cycle less in many countries, in high-cycling countries like the Netherland the percentage of female cyclist is even higher compared to men. It is therefore to be defined what the hinderances are for women to cycle and how the local definition of gender plays a role. The framework for the analysis is the seven domains of integrated cycling policy. Each of these domains is analysed in the literature review for different requirements between men and women. These findings are then applied to the use case of Helsinki. The aim of this thesis is to give recommendations to the City of Helsinki in each of these domains on how they can improve their cycling situation to be more gender inclusive. Besides the literature review, expert interviews were conducted to acquire an insight into the cycling system in Helsinki. The experts were chosen based on their expertise in at least one of the domains. In the end, suggestions are made on how to improve the cycling situation for women. The two main recommendations for the city are an improvement of the infrastructure and a more diverse perception of cyclists. Another aspect is the role of gender, especially in a highequality country like Finland. A complete equality is not achieved, however the selfperception of equality is identified as a barrier for the consideration of varying needs among different groups, including women.