[ca] L'objectiu d'aquest treball és abordar les relacions entre els processos de regeneració urbana i l'art públic. Un tema difícil i complicat a causa, en gran part, a la polisèmia dels dos conceptes, a l'enorme disparitat de pràctiques polítiques, urbanístiques i artístiques, i per incidir en àrees en què predomina la visió cultural de l'imperi. Com succeeix en altres àmbits de les arts, i de les ciències socials i humanes, en les últimes dècades s'ha donat una consideració molt poc crítica del mainstream de les disciplines respecte a assumir les tesis de la bibliografia procedent dels EUA i també del món anglosaxó. Com és ben conegut aquesta bibliografia es fonamenti, únicament, en les experiències i reflexions desenvolupats en el seu entorn sense tenir en compte allò que esdevé a la resta del món. Aquesta actitud demostra el valor de la penetració cultural, imperialista, en l'àmbit de les disciplines referides. https://doi.org/10.1344/waterfront2019.61.6.1En tot cas, sembla pertinent parlar de regeneració urbana a partir dels processos urbans, desenvolupats a tot el món, després de la Segona Guerra Mundial. Aquest concepte agrupa realitats diverses i dispars, relatives a les pràctiques urbanes de renovació dels teixits urbans, dels nous teixits i dels històrics, en el marc dels processos de desenvolupament econòmic i social que van tenir lloc en el període de 1945 a 1973 , amb un impacte enorme en el creixement humà -migracions i concentració de la població en unes poques àrees del territori- i en el desenvolupament físic de les ciutats, dominat pels criteris de planificació urbana i pel pensament funcionalista del Moviment Modern en el marc de la consolidació de l'Estat de Benestar.Aquests processos es sostenien en la creença en el determinisme físic per part d'aquells que dissenyen les polítiques d'intervenció, de tal manera que, basant-se en aquest pretès vincle entre aspectes físics i socials, "la renovació dels aspectes físics [del barri] fos utilitzada per resoldre problemes eminentment socials. (per exemple, a través del cas extrem de demolició - mateixes cases en bon estat - i reconstrucció) "(Pareja-Eastaway, M, 2007).És en aquest context que també podem parlar d'Art Públic. En efecte, aquestes transformacions urbanes van estretament associades a un conjunt -divers i diferenciat- d'intervencions artístiques sobre el territori i sobre el construït, generalment propiciada en el marc de les polítiques públiques vinculades amb la Regeneració Urbana.Finalment, analitzarem l'evolució d'aquestes relacions, quan la transició de les societats industrials a les postindustrials ocorre en el context de l'anomenada "tercera revolució industrial" i el paper que ha tingut la incorporació política de les pràctiques marginals del graffiti a la ¿substitució? de les anteriors polítiques d'art públic en això que anomenem post-muralisme.

[en] The objective of this paper is to address the relationships between the processes of urban regeneration and public art. A difficult and complicated issue due, in large part, to the polysemy of the two concepts, to the enormous disparity of political, urban and artistic practices, and to influence areas where the cultural vision of the empire predominates. As in other areas of the arts, and social and human sciences, in recent decades there has been a very uncritical consideration of the mainstream of the disciplines with respect to assuming the thesis of the literature from the US. and also, of the Anglo-Saxon world. As is well known, this bibliography is based solely on the experiences and reflections developed in its environment without considering what happens in the rest of the world. This attitude demonstrates the value of cultural penetration, imperialist, in the field of the referred disciplines.In any case, it seems pertinent to speak of urban regeneration from urban processes, developed throughout the world, after the Second World War. This concept brings together diverse and disparate realities, relating to urban practices for the renewal of urban fabrics, new fabrics and historical fabrics, within the framework of the processes of economic and social development that took place in the period from 1945 to 1973 , with an enormous impact on human growth -migrations and concentration of the population in a few areas of the territory- and on the physical development of cities, dominated by urban planning criteria and by the functionalist thinking of the Modern Movement in the framework of the consolidation of the Welfare State. These processes were based on the belief in physical determinism on the part of those who design intervention policies, in such a way that, based on this alleged link between physical and social aspects, "the renovation of the physical aspects of the neighbourhood was used to solve eminently social problems (for example, through the extreme case of demolition - same houses in good condition - and reconstruction) "(Pareja-Eastaway, M, 2007).It is in this context that we can also talk about Public Art. In effect, these urban transformations are closely associated with a set - diverse and differentiated - of artistic interventions on the territory and on the constructed, generally propitiated within the framework of public policies linked to Urban Regeneration.Finally, we will analyze the evolution of these relations, when the transition from industrial to post-industrial societies takes place in the context of the so-called "third industrial revolution" and the role that the political incorporation of marginal graffiti practices has had in the substitution? of the previous policies of public art in what we call post-muralism.