[ca] Sota l'urbanisme de la sostenibilitat i el climàtic, s'ha formulat un ideal de ciutat verda contemporània que es basa en infraestructures intel·ligents, baixes en carboni i basades en la natura amb l'objectiu d'augmentar la resiliència davant les amenaces d'una emergència climàtica. Atès que aquest ideal actual s'està posant en pràctica en processos de governança tecnocràtics i multiescalars, i es finança amb fons climàtics privats, es planteja la qüestió de fins a quin punt els actors locals poden desenvolupar visions alternatives situades localment d'un ideal de ciutat verd. Aquesta tesi doctoral examina, doncs, els reptes derivats d'un ideal contemporani de ciutat verda als municipis d'un context del Nord Global. En tres articles empírics, rastrejo les nocions plurals de ciutat verda tal com les entenen o posen en pràctica els residents urbans, els col·lectius socials, els planificadors i els responsables polítics, examinant discursos verds passats i actuals. La meva anàlisi es basa en un estudi de cas únic d'una ciutat considerada líder internacional en l'àmbit de les polítiques verdes: Vitòria-Gasteiz (País Basc, Espanya), Capital Verd Europea 2012, de mida mitjana de 250.000 habitants. Al capítol I exposo els antecedents, l'enfocament teòric i el disseny general de la investigació, basant-me en la bibliografia dels estudis urbans crítics, l'ecologia política urbana, la geografia urbana i l'economia ecològica. Mostra les diverses ramificacions de la planificació ecològica urbana dominant en la governança local resumint, abans de passar a un debat sobre les vies per avançar cap a una governança urbana democràtica. El capítol II s'endinsa en quatre dècades de planificació mediambiental per comprendre com es configuren els discursos locals al llarg del temps i mitjançant polítiques multiescalars canviants. Basant-me en una anàlisi crítica del discurs, mostro com la identitat verda de Vitòria-Gasteiz es va configurar en un primer moment a partir dels significats locals de la natura, alhora que servia d'un "political fix" en un context políticament molt conflictiu. Amb la creixent interrelació de la governança urbana local amb altres escales polítiques, els marcs locals verds es van convertir en una narrativa de "sustainability fix". Mitjançant lús de la metodologia Q, el capítol III explora els significats de la naturalesa que prevalen a nivell local a través de quatre perspectives de com els residents urbans valoren el verd urbà i el concepte més ampli de naturalesa. Aquí descobreixo que les interpretacions locals van més enllà del discurs institucional sobre la naturalesa urbana, ja que els residents connecten de formes plurals amb la idea de naturalesa, i concloc amb la importància de reconèixer aquests significats plurals de la naturalesa en la governança verda local per millorar la inclusivitat i lequitat a nivell local. Al capítol IV s'analitza l'impacte del finançament multilateral a la governança local a través de dos projectes de renaturalització que s'estan executant actualment a càrrec dels fons NextGenerationEU. Seguint un enfocament de teoria fonamentada, em centre en les contradiccions entre les oportunitats que sorgeixen en accedir a fons multilaterals de gran volum i l'operacionalització multinivell amb repercussions als valors locals de la governança democràtica. El Capítol V conclou amb una anàlisi dels principals resultats, centrant-se en les implicacions per a la planificació urbanes. Discuteixo els límits del disseny de la investigació i assenyalo futures investigacions. Aquesta tesi ofereix una visió dels reptes a què s'enfronten les ciutats mitjanes del Nord Global quan necessiten trobar el seu nínxol econòmic i, alhora, respondre a les necessitats locals dels seus diversos residents.

[es] Bajo el urbanismo de la sostenibilidad y climático, se ha formulado un ideal de ciudad verde contemporánea que se basa en infraestructuras inteligentes, bajas en carbono y basadas en la naturaleza con el objetivo de aumentar la resiliencia ante las amenazas de una emergencia climática. Dado que este ideal actual se está poniendo en práctica en procesos de gobernanza tecnocráticos y multi-escalares, y se financia con fondos climáticos privados, se plantea la cuestión de hasta qué punto los actores locales pueden desarrollar visiones alternativas situadas localmente de un ideal de ciudad verde. Esta tesis doctoral examina, por tanto, los retos derivados de un ideal contemporáneo de ciudad verde en los municipios de un contexto del Norte Global. En tres artículos empíricos, rastreo las nociones plurales de ciudad verde tal y como las entienden o ponen en práctica los residentes urbanos, los colectivos sociales, los planificadores y los responsables políticos, examinando discursos verdes pasados y actuales. Mi análisis se basa en un estudio de caso único de una ciudad considerada líder internacional en el ámbito de las políticas verdes: Vitoria-Gasteiz (País Vasco, España), Capital Verde Europea 2012, de tamaño medio de 250.000 habitantes. En el capítulo I expongo los antecedentes, el enfoque teórico y el diseño general de la investigación, basándome en la bibliografía de los estudios urbanos críticos, la ecología política urbana, la geografía urbana y la economía ecológica. Muestro las diversas ramificaciones de la planificación ecológica urbana dominante en la gobernanza local resumiendo, antes de pasar a un debate sobre las vías para avanzar hacia una gobernanza urbana democrática. El capítulo II se adentra en cuatro décadas de planificación medioambiental para comprender cómo se configuran los discursos locales a lo largo del tiempo y mediante políticas multiescalares cambiantes. Basándome en un análisis crítico del discurso, muestro cómo la identidad verde de Vitoria-Gasteiz se configuró en un primer momento a partir de los significados locales de la naturaleza, al tiempo que servía de un "political fix" en un contexto políticamente muy conflictivo. Con la creciente interrelación de la gobernanza urbana local con otras escalas políticas, los marcos locales de lo verde se convirtieron en una narrativa de "sustainability fix". Mediante el uso de la metodología Q, el capítulo III explora los significados de la naturaleza que prevalecen a nivel local a través de cuatro perspectivas de cómo los residentes urbanos valoran el verde urbano y el concepto más amplio de naturaleza. Aquí descubro que las interpretaciones locales van más allá del discurso institucional sobre la naturaleza urbana, ya que los residentes conectan de formas plurales con la idea de naturaleza, y concluyo con la importancia de reconocer estos significados plurales de la naturaleza en la gobernanza verde local para mejorar la inclusividad y la equidad a nivel local. En el capítulo IV se analiza el impacto de la financiación multilateral en la gobernanza local a través de dos proyectos de renaturalización que se están ejecutando actualmente con cargo de los fondos NextGenerationEU. Siguiendo un enfoque de teoría fundamentada, me centro en las contradicciones entre las oportunidades que surgen al acceder a fondos multilaterales de gran volumen y la operacionalización multinivel con repercusiones en los valores locales de la gobernanza democrática. El Capítulo V concluye con un análisis de los principales resultados, centrándose en sus implicaciones para la planificación urbanas. Discuto los límites del diseño de la investigación y señalo futuras investigaciones. Esta tesis ofrece una visión de los retos a los que se enfrentan las ciudades medianas del Norte Global cuando necesitan encontrar su nicho económico y, al mismo tiempo, responder a las necesidades locales de sus diversos residentes.