[ca] Aquest estudi sorgeix de la convergència entre la investigació teatral i el desig d'establir una connexió entre la teoria i la pràctica escènica. El seu enfocament principal es dirigeix cap a la imatge de l'altre islàmic, símbol de qualsevol altre, al teatre clàssic espanyol, equiparant-lo amb la seva figura a la posada en escena contemporània entre 1986 i 2021. En aquest sentit, en primer lloc, examinem la postura de els autors auris respecte a la presència d'aquest altre a la societat de llavors, tal com es reflecteix en comèdies com "El Hamete de Toledo", "La gran sultana", "Amar después de la muerte", entre d'altres. El propòsit principal és analitzar com es configuren, interactuen i caracteritzen els personatges islàmics a les obres del Segle d'Or des de la perspectiva de la posada en escena actual. Amb aquesta finalitat, fem servir fonts primàries i secundàries per realitzar una anàlisi semiològica dels muntatges, concentrats principalment en la solució escenogràfica concebuda per desentranyar la ideologia subjacent a l'espectacle. Per això, explorem elements com l'actuació, l'escenografia, la il·luminació, el figurinisme, la música, la kinèsica dels actors i altres aspectes escènics rellevants. Aquesta investigació pretén examinar si aquestes adaptacions reflecteixen els debats polítics i socials actuals, així com la influència de l'evolució a les lleis migratòries en la percepció social de l'altre. A l'hora d'establir connexions i contrastar aquests elements, aspirem a comprendre com les representacions teatrals reflecteixen i responen als canvis en la percepció social i política de l'alteritat, el racisme, la xenofòbia, entre altres aspectes. Ens plantegem si conceptes essencials com la identitat nacional, la integració cultural, la tolerància i la convivència han recuperat rellevància a la societat contemporània, influint així en la decisió dels directors de teatre d'abordar aquestes temàtiques a les seves obres. Aquests temes es manifesten com a inquietuds rellevants per als artistes contemporanis? En resum, es busca comprendre la relació entre el context sociopolític i les representacions teatrals, explorant diverses teories i perspectives per rastrejar les empremtes en les adaptacions escèniques. Com a conclusió, s'explica l'evolució en la comprensió i la tolerància cap a l'altre musulmà sobre les taules de les darreres quatre dècades en comparació amb la seva imatge durant els Segles d'Or. Aquest viatge es presenta com un procés d'aprenentatge a les trobades interculturals, on directors i companyies participen amb diferents nivells de consciència sobre temes delicats com el racisme i la xenofòbia. Finalment, la representació de l'altre islàmic als escenaris reflecteix majoritàriament la polèmica de lluita identitària entre nosaltres i l'altre.

[es] Este estudio surge de la convergencia entre la investigación teatral y el deseo de establecer una conexión entre la teoría y la práctica escénica. Su enfoque principal se dirige hacia la imagen del otro islámico, símbolo de cualquier otro, en el teatro clásico español, equiparándolo con su figura en la puesta en escena contemporánea entre 1986 y 2021. A tal efecto, en primer lugar, examinamos la postura de los autores áureos respecto a la presencia de este otro en la sociedad de entonces, tal como se refleja en comedias como "El Hamete de Toledo", "La gran sultana", "Amar después de la muerte", entre otras. El propósito principal radica en analizar cómo se configuran, interactúan y caracterizan los personajes islámicos en las obras del Siglo de Oro desde la perspectiva de la puesta en escena actual. Con tal fin, empleamos fuentes primarias y secundarias para realizar un análisis semiológico de los montajes, concentrados principalmente en la solución escenográfica concebida para desentrañar la ideología subyacente en el espectáculo. En este sentido, exploramos elementos como la actuación, la escenografía, la iluminación, el figurinismo, la música, la kinésica de los actores y otros aspectos escénicos relevantes. La presente investigación pretende examinar si estas adaptaciones reflejan los debates políticos y sociales actuales, así como la influencia de la evolución en las leyes migratorias en la percepción social del otro. Al establecer conexiones y contrastar estos elementos, aspiramos a comprender de qué manera las representaciones teatrales reflejan y responden a los cambios en la percepción social y política de la alteridad, el racismo, la xenofobia, entre otros aspectos. Nos planteamos si conceptos esenciales como la identidad nacional, la integración cultural, la tolerancia y la convivencia han recuperado relevancia en la sociedad contemporánea, influyendo así en la decisión de los directores de teatro de abordar estas temáticas en sus obras. ¿Estos temas se manifiestan como inquietudes relevantes para los artistas contemporáneos? En resumen, se busca comprender la relación entre el contexto sociopolítico y las representaciones teatrales, explorando diversas teorías y perspectivas para rastrear sus huellas en las adaptaciones escénicas. Como conclusión, se explica la evolución en la comprensión y la tolerancia hacia el otro musulmán sobre las tablas de las últimas cuatro décadas en comparación con su imagen durante los Siglos de Oro. Este viaje se presenta como un proceso de aprendizaje en los encuentros interculturales, donde directores y compañías participan con distintos niveles de conciencia sobre temas delicados como el racismo y la xenofobia. Finalmente, la representación del otro islámico en los escenarios refleja mayoritariamente la polémica de lucha identitaria entre el nosotros y el otro.