BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] El recent període d´efervescència social i política a Catalunya ha fet emergir o consolidar alguns actors socials que han alterat la configuració tradicional de la contesa política. Un d'aquests, les Candidatures d´Unitat Popular, CUP, ha generat un model de mobilització que difumina les barreres entre política institucional i mobilització social a través d'una estructura de socialització política pròpia. El present escrit parteix d'un enfocament sociohermenèutic i etnogràfic, amb un estudi empíric en què es van realitzar una entrevista grupal focalitzada i 18 entrevistes en profunditat a militants i simpatitzants de l'organització, en diverses localitzacions, entre juny de 2013 i setembre de 2014. També s' hi han fet servir notes etnogràfiques generades mitjançant observació participant en diferents actes de l'organització. L'eina metodològica principal ha estat l´anàlisi sociològica del sistema de discursos, emprada sobre tres dimensions analítiques: la identitat col·lectiva, l'assemblea i l'estructura de mobilització. El treball efectuat mostra un model híbrid de partit-moviment generat a partir d'una estructura d'interacció amb pautes de socialitat específiques i amb una identitat col·lectiva que reformula la identitat militant clàssica.

[es] El reciente periodo de efervescencia social y política en Catalunya ha hecho emerger o consolidarse algunos actores sociales que han alterado la configuración tradicional de la contienda política. Uno de ellos, las Candidaturas de Unidad Popular, CUP, ha generado un modelo de movilización que difumina las barreras entre la política institucional y la movilización social a través de una estructura de socialización política propia. El presente escrito parte de un enfoque sociohermenéutico y etnográfico, con un estudio empírico en el que se realizaron una entrevista grupal focalizada y 18 entrevistas en profundidad a militantes y simpatizantes de la organización, en diversas localizaciones, entre julio de 2013 y septiembre de 2014. También se han utilizado notas etnográficas generadas por observación participante en diversos actos de la organización. La herramienta metodológica principal ha sido el análisis sociológico del sistema de discursos, empleada sobre tres dimensiones analíticas: la identidad colectiva, la asamblea y la estructura de movilización. El trabajo efectuado muestra un modelo híbrido de partido-movimiento generado a partir de una estructura de interacción con unas pautas de socialidad específicas y una identidad colectiva que reformula la identidad clásica militante.
[ca] L'estudi que presentem tracta de toponímia interdisciplinar: la presència de noms de lloc de caràcter industrial, artesanal o miner en un espai rural. La hipòtesi inicial fa referència a aquest fet: l'excepcionalitat d'activitats industrials, artesanals o mineres en una zona rural és una raó prou important perquè influeixi en la seva toponímia, cosa que li dóna valor arqueològic diacrònic pel record d'activitats econòmiques desaparegudes. La metodologia seguida per a l'estudi ha estat l'aplicada en els estudis onomàstics: recull de noms a partir de treball de camp, entrevistes orals, treball d'arxiu, buidatge de documentació antiga i consulta a obres cartogràfiques i estudis referits a Osor. La conclusió final és que, com es plantejava a la hipòtesi inicial, efectivament, en un terme rural i forestal com el treballat, la poca presència d'activitats industrials, artesanals o mineres ha generat noms de lloc que han servit per mantenir el record d'aspectes econòmics avui desapareguts.

[es] El estudio que presentamos se refiere a la toponimia interdisciplinar: la presencia de nombres de lugar de carácter industrial, artesanal o minero en un espacio rural. La hipótesis inicial hace referencia a este hecho; la excepcionalidad de las actividades industriales, artesanales o mineras en una zona rural es una razón suficientemente importante para que influya en su toponimia, lo que le da valor arqueológico diacrónico por el recuerdo de actividades económicas desaparecidas. La metodología seguida para el estudio ha sido la aplicada en los estudios onomásticos: recopilación de nombres a partir de trabajo de campo, entrevistas orales, trabajo de archivo, vaciado de documentación antigua y consulta de obras cartográficas y estudios referidos a Osor. La conclusión final es que, como se planteaba en la hipótesis inicial, efectivamente, en un término rural y forestal como el trabajado, la escasa presencia de actividades industriales, artesanales o mineras ha generado nombres de lugar que han servido para mantener el recuerdo de aspectos económicos hoy desaparecidos.
[ca] La literatura sobre el control migratori ha analitzat amb detall els processos d'externalització del règim de fronteres. Molta menys atenció s'ha dirigit al que podria anomenar-se la internalització del control de fronteres, que es manifesta amb especial intensitat en el marc de la crisi de gestió de les migracions iniciada a mitjans de la dècada passada i que qüestiona elements bàsics del projecte de la UE i concepcions establertes sobre l'espacialitat sobirana en l'àmbit europeu. L'article analitza la dinàmica d'internalització, tot posant especial atenció a diverses mutacions d'especial rellevància política i jurídica. En concret, l'estudi del restabliment de les fronteres internes i de l'aparició de noves formes de desterrament (deportacions internes) a l'interior de la UE posa de manifest les transformacions en curs en els règims de sobirania i en la mateixa geografia política de la Unió.

[es] La literatura sobre control migratorio ha analizado con detenimiento los procesos de externalización del régimen de fronteras. Mucha menos atención se ha prestado a lo que podría denominarse la internalización del control de fronteras, que se manifiesta con especial intensidad en el marco de la crisis de gestión de las migraciones iniciada a mediados de la década pasada y que pone en cuestión elementos básicos del proyecto de la UE y concepciones asentadas sobre la espacialidad soberana en el ámbito europeo. El artículo analiza la dinámica de internalización prestando especial atención a varias mutaciones de especial relevancia política y jurídica. En concreto, el estudio del restablecimiento de las fronteras internas y del surgimiento de nuevas formas de destierro (deportaciones internas) en el interior de la UE pone de relieve las transformaciones en curso en los regímenes de soberanía y en la propia geografía política de la Unión.
[ca] L'article comença intentant delimitar el concepte de llenguatge matemàtic. S'adopta el criteri de considerar llenguatge matemàtic qualsevol llenguatge que és útil per fer matemàtiques. Aquest llenguatge no té una única modalitat; pot ser, per exemple, la mateixa llengua natural, un llenguatge simbòlic, un llenguatge geomètric...La part central de l'article es dedica a fer una breu reflexió sobre les característiques principals del llenguatge que usem per fer matemàtiques: precisió com a tret oposat a ambigüitat, abstracció en el sentit de no fer referència a realitats materials, rigor en l'aplicació del raonament lògic, operativitat i alta densitat de significat intern.Finalment es fa una breu relació d'algunes de les capacitats mentals que s'activen per fer ús del llenguatge matemàtic.

[es] El artículo empieza intentando delimitar el concepto de lenguaje matemático. Se adopta el criterio de considerar lenguaje matemático cualquier lenguaje que sea útil para hacer matemáticas. Este lenguaje no tiene una única modalidad; puede ser, por ejemplo, la propia lengua natural, un lenguaje simbólico, un lenguaje geométrico...La parte central del artículo se dedica a reflexionar brevemente acerca de las principales características del lenguaje que usamos cuando hacemos matemáticas: precisión como opuesto a ambigüedad, abstracción en el sentido de no referirse a realidades materiales, rigor en la aplicación del razonamiento lógico, operatividad y alta densidad de significado interno.Finalmente se hace una breve relación de algunas de las capacidades mentales que se activan cuando se usa el lenguaje matemático.
[ca] Quan es comença a treballar en una novel·la, un es pregunta com llegir-la, i generalment es conclou que hi ha bàsicament tres maneres de fer-ho. Una, buscant un tema donat; una altra, utilitzant un dels mètodes existents per a fer-ho, és a dir, que ens diuen què hem de buscar i com, fins aquells que donen unes certes pistes de lectura; i una tercera que implica una mescla de les dues anteriors. Però, en tots els casos (o quasi sempre) es passa per alt que el text té una "lògica", una configuració, una poètica, que ha de ser respectada, apropant-se, fins on sigui possible, a allò que l'Autor, a través del narrador, va voler transmetre all seu oïdor-Lector. Per a "resoldre" aquest problema, s'ha vingut proposant, a partir de la revisió d'algunes importants propostes teòriques, una forma des-centrada de lectura, a la qual s'ha denominat Proceso de aproximaciones sucesivas-acumulativas (PASA), la qual està "in-determinada", en cada cas, per l'obra concreta donada. Aquí donarem un breu síntesi d'aquesta proposta.

[es] Cuando se empieza a trabajar en una novela, uno se pregunta cómo leerla, y generalmente se concluye que hay básicamente tres formas de hacerlo. Una, buscando un tema dado; otra, utilizando uno de los métodos existentes para hacerlo, sean de los que se aplican, es decir, que nos dicen qué debemos buscar y cómo, hasta aquellos que dan ciertas pistas de lectura; y una tercera que implica una mezcla de las dos anteriores. Mas, en todos los casos (o casi), se pasa por alto que el texto tiene una "lógica", una configuración, una poética, que debe ser respetada, cuando menos si se quiere dar cuenta, hasta donde sea posible, de lo que el Autor, a través del narrador, quiso dialogar con su oyente-Lector. Para "resolver" este problema, se ha venido proponiendo, a partir de la revisión de algunas importantes propuestas teóricas, una forma des-centrada de lectura, a la que se ha denominado Proceso de aproximaciones sucesivas-acumulativas (PASA), la cual está "in-determinada", en cada caso, por la obra concreta dada. Aquí daremos un breve síntesis de la misma.
[ca] Aquest article vol aproximar-se a la noció de literatura expandida: aquesta expressió s'ha usat repetidament en els últims anys, especialment en el camp de les arts visuals, per a designar un tipus de pràctica artística que es proposa investigar noves formes d'escriptura més enllà del suport llibre i desvinculada del llenguatge verbal, tot presentant-se com un lloc d'expansió entre la visualitat i la textualitat. Per analitzar aquesta qüestió, ens remetrem primer al concepte d'"art expandit" per a després analitzar projectes artístics concrets que proposen l'expansió del camp literari.

[es] Este artículo quiere aproximarse a la noción de literatura expandida: esta expresión se ha usado repetidamente en los últimos años, especialmente en el campo de las artes visuales, para designar un tipo de práctica artística que se propone investigar nuevas formas de escritura más allá del soporte libro y desvinculada del lenguaje verbal, presentándose como un lugar de expansión entre la visualidad y la textualidad. Para analizar esta cuestión, nos remitiremos primero al concepto de "arte expandido" para luego analizar proyectos artísticos concretos que proponen la expansión del campo literario
[ca] Els dies 9 i 10 de juny del 2010 la Universitat de Barcelona i la Universidad de Cádiz van organitzar el 3er. Seminari Internacional de Recerca i Innovació propulsat pel Grup de Recerca "Tresors, Marxants, Col·leccions. El diàleg artístic entre Espanya i Amèrica. 1850-1950" (SGR 317) sobre "La dispersión de objetos de arte fuera de España en los siglos XIX y XX". Fruit d'aquest encontre són les diverses ponències recollides ara en el número 3 de la nostra revista "e-artDocuments" i també l'aparició d'un llibre sobre aquesta temàtica la primavera del 2011.

[es] Los días 9 y 10 de junio del 2010 la Universidad de Barcelona y la de Cádiz organizaron el 3° Seminario Internacional de Investigación e Innovación promovido por el Grup de Recerca "Tresors, Marxants, Col·leccions. El diàleg artístic entre Espanya i Amèrica. 1850-1950" (SGR 317) sobre "La dipersión de objetos de arte fuera de España en los siglos XIX y XX". Fruto de este encuentro son las diversas ponencias recogidas ahora en el número 3 de nuestra revista "e-artDocuments" y también la aparición de un libro sobre esta misma temática para la primavera del 2011.
[ca] L'objectiu principal d'aquest treball és desenvolupar activitats i propostes per treballar la competència d'establir i mantenir normes i rutines a l'aula als estudis de mestre. Per assolir-ho, es va crear un grup de discussió amb 6 mestres d'educació infantil i primària, i posteriorment un grup de debat amb 19 mestres i professors universitaris, als quals se'ls hi va plantejar un seguit de preguntes. Aquestes pretenien principalment plantejar quins són els coneixements, comportaments i actituds que han d'adquirir els estudiants de magisteri per millorar la competència d'establir i mantenir normes i rutines a l'aula, així com de quina manera cal fer-ho. A partir de les propostes recollides, es varen elaborar quatre activitats que es dugueren a terme amb 35 estudiants de 1r curs dels estudis de mestre de la Universitat de Girona. Després de realitzar-les, els estudiants van omplir un qüestionari d'avaluació, i les seves respostes serviren per a extreure les conclusions i propostes per treballar a l'aula en els estudis de mestre.

[es] El objetivo principal de este trabajo es desarrollar actividades y propuestas para trabajar la competencia de establecer y mantener normas y rutinas en el aula en los estudios de maestro. Para lograrlo, se creó un grupo de discusión con 6 maestros de educación infantil y primaria, y posteriormente un grupo de debate con 19 maestros y profesores universitarios, a los que se les planteó una serie de preguntas. Estas pretendían principalmente plantear cuáles son los conocimientos, comportamientos y actitudes que deben adquirir los estudiantes de magisterio para mejorar la competencia de establecer y mantener normas y rutinas en el aula, así como de qué manera hay que hacerlo. A partir de las propuestas recogidas, se elaboraron cuatro actividades que se llevaron a cabo con 35 estudiantes de 1° curso de los estudios de maestro de la Universidad de Girona. Tras realizarlas, los estudiantes completaron un cuestionario de evaluación, y sus respuestas sirvieron para extraer las conclusiones y propuestas para trabajar en el aula en los estudios de maestro.
[ca] La interacció educativa a la universitat està canviant com a conseqüència de l'adaptació del nostre sistema universitari a les directrius marcades per l'Espai Europeu d'Educació Superior (EEES). Aquesta nova construcció de l'escenari europeu d'educació comporta canvis importants. Aquests canvis en la docència tenen relació amb la necessitat d'una major claredat en la definició d'objectius, ja que la formació està basada en competències, en el canvi d'organització dels aprenentatges i la formació i en un nou paper dels mitjans i recursos didàctics, especialment de la utilització de totes les potencialitats de les TIC en els processos formatius. L'article presenta, en aquesta línia de treball amb TIC, els resultats més rellevants d'un estudi realitzat al voltant de la utilització de les TIC en els processos formatius en l'ensenyament superior. Es tracta de reflexionar sobre el paper de l'estudiant, del professor i dels processos d'ensenyament amb l'ús d'entorns virtuals. Concretament, presentem els resultats més significatius en relació a la percepció de l'estudiantat sobre el treball amb entorn virtuals, l'ús d'aquest mitjans, la facilitat o no de treballar amb TIC i, sobre tot, dels condicionants i/o potencialitats de les tecnologies en el procés d'ensenyament i aprenentatge.

[es] La interacci&oacute;n educativa en la Universidad est&aacute; cambiando como consecuencia de la adaptaci&oacute;n de nuestro Sistema Universitario a las directrices marcadas por el Espacio Europeo de Educaci&oacute;n Superior (EEES). Esta nueva construcci&oacute;n del escenario europeo de educaci&oacute;n conlleva importantes cambios. Estos cambios en la docencia tienen que ver con la necesidad de una mayor claridad en la definici&oacute;n de objetivos, pues la formaci&oacute;n est&aacute; basada en competencias, en el cambio de organizaci&oacute;n de los aprendizajes y la formaci&oacute;n y en un nuevo papel de los medios y recursos did&aacute;cticos, especialmente de la utilizaci&oacute;n de todas las potencialidades de las TIC en los procesos formativos. El art&iacute;culo presenta, en esta l&iacute;nea de trabajo con TIC, los resultados m&aacute;s relevantes de un estudio realizado acerca la utilizaci&oacute;n de las TIC en los procesos formativos en la ense&ntilde;anza superior. Se trata de reflexionar sobre el papel del estudiante, del profesor y de los procesos de ense&ntilde;anza-aprendizaje con el uso de entornos virtuales. Concretamente, presentamos los resultados m&aacute;s significativos en relaci&oacute;n con la percepci&oacute;n del estudiantado sobre el trabajo con entornos virtuales, el uso de estos medios, de la facilidad o no de trabajar con TIC i, sobre todo, de los condicionantes i/o potencialidades de las tecnolog&iacute;as en el proceso de ense&ntilde;anza-aprendizaje.
[ca] Aquest assaig proposa un recorregut pel sorgiment i desenvolupament del complex concepte de pau en la política occidental. Als seus inicis la pau va néixer com a concepte inseparable del de guerra i violència. Només recentment la guerra ha començat a considerar-se una "anomalia". La tradició Il·lustrada va ser la primera a avançar en aquesta direcció en declarar la pau com un dret natural. Tot i això, el darwinisme, amb el seu racisme antropològic, i l'expansió europea van tornar a la guerra el seu antic protagonisme. Caldrà esperar el segle XX perquè el pacifisme es torni en una nova moral i el liberalisme universalitzi el mercat perquè la idea de pau retorni triomfant ara sota la cobertura del dret internacional i els drets humans. Aquest estudi recorre els orígens i les principals aportacions ideològiques i polítiques d'aquest desenvolupament.

[es] El presente ensayo propone un recorrido por el surgimiento y desarrollo del complejo concepto de paz en la política occidental. En sus inicios la paz nació como idea inseparable de la guerra y la violencia. Solo recientemente la guerra ha comenzado a considerarse una "anomalía". La tradición Ilustrada fue la primera en avanzar en esa dirección al declarar la paz como un derecho natural. Sin embargo, el darwinismo, con su racismo antropológico, y la expansión europea devolvieron a la guerra su antiguo protagonismo. Habrá que esperar al siglo XX para que el pacifismo se torne en una nueva moral y el liberalismo universalice el mercado para que la idea de paz retorne triunfante ahora bajo la cobertura del derecho internacional y los Derechos Humanos. Este estudio recorre los orígenes y principales aportaciones ideológicas y políticas de este desarrollo.
[ca] Introducció: Hi ha escassa informació sobre el grau d'informació percebuda pels tutors legals al Consentiment informat (CI) a l'àmbit pediàtric. Objectius: Avaluar el grau d'informació percebuda pels tutors legals al CI de proves de provocació a Al·lèrgia Pediàtrica. Mètodes i Materials: Estudi descriptiu, observacional i transversal de valoració d'informació mitjançant un qüestionari, en el període d'abril-maig de 2021. El qüestionari va ser desenvolupat per l'autor i el seu equip, prenent com a base un qüestionari disponible a la literatura. Es va realitzar estudi estadístic descriptiu i analític mitjançant el programari SPSS 15.0. Resultats: Es van reclutar 99 tutors amb una edat mitjana de 41 anys, amb formació universitària 52%, professional 27%, secundària 17% i primària 4%. Més del 70% de la mostra va qualificar positivament el grau d'informació proporcionada en relació amb el procediment, el seu objectiu, el risc-benefici i el temps de dedicació i de decisió. Un 50% dels tutors va qualificar negativament la informació proporcionada pel que fa al tractament alternatiu, possibilitat de negar i revocar el CI. La consistència interna del qüestionari va ser molt bona, amb un valor de l'alfa de Cronbach de 0,88. No es va trobar correlació entre el grau de percepció i diverses variables demogràfiques o clíniques. Conclusions: En general, el grau d'informació percebuda pels tutors és molt bo. Les informacions en relació amb els procediments alternatius, la possibilitat de rebuig i revocació del CI van ser els punts millorables.

[es] Introducción: Existe escasa información sobre el grado de información percibida por los tutores legales en el Consentimiento informado (CI) en el ámbito pediátrico. Objetivos: Evaluar el grado de información percibida por los tutores legales en el CI de pruebas de provocación en Alergia Pediátrica. Métodos y Materiales: Estudio descriptivo, observacional y transversal de valoración de información mediante cuestionario, en el período de abril-mayo de 2021. El cuestionario fue desarrollado por el autor y su equipo, tomando como base un cuestionario disponible en la literatura. Se realizó estudio estadístico descriptivo y analítico mediante el software SPSS 15.0. Resultados: Se reclutaron 99 tutores con una edad media de 41 años, con formación universitaria 52%, profesional 27%, secundaria 17% y primaria 4%. Más del 70% de la muestra calificó positivamente el grado de información proporcionada en relación al procedimiento, su objetivo, su riesgo-beneficio y el tiempo de dedicación y de decisión. Un 50% de los tutores calificó negativamente la información proporcionada en cuanto al tratamiento alternativo, posibilidad de negar y revocar el CI. La consistencia interna del cuestionario fue muy buena, con un valor de la alfa de Cronbach de 0.88. No se encontró correlación entre el grado de percepción y diversas variables demográficas o clínicas. Conclusiones: El grado de información percibida por los tutores es en general muy bueno. Las informaciones en relación a los procedimientos alternativos, la posibilidad de rechazo y revocación del CI fueron los puntos mejorables.
[ca] Aquest article examina l'impacte de l'atribut de familiness (o dimensió familar) en les empreses familiars quan decideixen canviar d'estratègia i les seves implicacions per a la seva vida econòmica. S'ha dut a terme una recerca empírica emprant un enfocament quantitatiu per analitzar 135 productors familiars de cafè al Brasil. Mentre que alguns productors continuen perseguint la mateixa orientació estratègica de baix cost, malgrat un canvi institucional fonamental, d'altres han dedicit passar a una estratègia de diferenciació per beneficiar-se de noves oportunitats de mercat. L'efecte de la dimensió familiar varia entre els primers i els darrers en adoptar la nova estratègia. Els nostres resultats empírics aclareixen la naturalesa paradoxal de la dimensió familiar aïllant els seus efectes positius i negatius en l'elecció de l'estratègia empresarial. L'article conclou amb recomanacions per a empreses familiars i responsables polítics basades en els nostres resultats empírics.

[es] Este artículo examina el impacto del atributo de familiness (o dimensión familiar) en las empresas familiares cuando deciden cambiar de estrategia y sus implicaciones para su vida económica. Se ha realizado una investigación empírica mediante un enfoque cuantitativo para analizar 135 productores familiares de café en Brasil. Mientras que algunos productores continuan aplicando la misma orientación estratégica de bajo costo a pesar de un cambio institucional fundamental, otros deciden cambiar a una estrategia de diferenciación para beneficiarse de nuevas oportunidades de mercado. El efecto de la dimensión familiar varía entre los primeros y los últimos en adoptar la nueva estrategia. Nuestros hallazgos empíricos aclaran la naturaleza paradójica de la dimensión familiar al aislar sus efectos positivos y negativos en la elección de estrategias comerciales. El artículo concluye con recomendaciones para empresas familiares y responsables políticos basadas en nuestros resultados empíricos.