[ca] El procés d'institucionalització del seguiment d'embaràs, part i puerperi, derivà en una sobremedicalització de processos fisiològics, i en ocasions suposà una atenció obstètrica deshumanitzada. En les darreres dècades, els moviments a favor de l'atenció obstètrica respectuosa han propiciat que organismes internacionals i estatals reconeguin el problema i es portin a terme canvis legislatius, elaboració de recomanacions, guies, protocols, així com a altres iniciatives per garantir els drets de les dones, afavorir la humanització de l'atenció al processos reproductius, i concretament en els darreres anys, per a la visualització i eliminació de la Violència Obstètrica (VO). Per tal d'avançar en aquesta línia, cal analitzar la pràctica clínica, les taxes de determinades tècniques, i estudiar el punt de vista dels/les professionals, i de les dones. La tesi que es presenta s'ha realitzat per compendi d'articles. En ella es plantegen tres objectius, i per assolir-los es porten a terme tres estudis, posteriorment publicats. En ells es realitza una anàlisi de l'atenció al procés reproductiu, valorant les dades sobre compliment dels estàndards recomanats, l'opinió professional, i la perspectiva de les dones que han patit VO. En relació al primer objectiu, per conèixer en profunditat el grau de compliment de les recomanacions que planteja l'Estratègia d'atenció al part normal (Ministeri de Sanitat, 2007) als centres hospitalaris públics de Balears, es van analitzar les dades (2012-2015) referents a l'atenció i la seva adequació als estàndards, mitjançant un estudi descriptiu de la informació quantitativa del Conjunt Mínim Bàsic de Dades (CMBD). Es detectà que la taxa de cesària, parts instrumentats, episiotomies o ús d'epidural, presentaven diferències importants entre centres, així com que en general existia marge de millora, i mancances referents als continguts i actualització d'alguns protocols. Pel que fa al segon objectiu, l'opinió dels/les professionals sobre l'atenció obstètrica en referencia al tracte ofert, adequació de la pràctica clínica, i respecte als drets d'autonomia, informació i intimitat, s'analitzà amb un estudi descriptiu transversal que recollia l'opinió de les comares d'atenció primària i hospital que treballaven al sistema sanitari públic de Balears. En ell s'assolí una elevada taxa de participació, que denota implicació per a l'anàlisi i millora de l'atenció obstètrica. De l'opinió recollida destaca el reconeixement d'una atenció obstètrica sobremedicalitzada, i en algunes ocasions inclús deshumanitzada i/o irrespectuosa. En relació al tercer objectiu, per tal d'explorar en profunditat les percepcions, opinions i experiències de les dones que han patit VO, posant esment en les dimensions pròpies que la defineixen, es realitzà un estudi qualitatiu amb enfocament fenomenològic, que emfatitza l'experiència individual i descripció dels significats de les vivències de l'atenció rebuda. Així, es conclou que: El primer estudi resolia el problema de la escassesa de dades sobre l'atenció obstètrica a les Illes, i permet quantificar determinats aspectes de millora de l'atenció obstètrica, posant el focus sobre aquesta, fet imprescindible per avaluar la situació i emprendre estratègies de millora. El segon estudi ens permet conèixer l'opinió del/les comares, professionals de referència en el seguiment d'embaràs, part i puerperi normals, i implicats/es també en l'atenció i cura de les dones quan el procés està associat a patologia o complicacions, i per tant, agents essencials en l'anàlisi de l'atenció obstètrica, i en aquest cas crítics amb l'atenció en ocasions prestada. El tercer estudi ha permès donar veu a les dones que han patit VO, conèixer en profunditat la seva perspectiva sobre l'efecte de l'atenció obstètrica no respectuosa, o deshumanitzada, establir les dimensions i veure quines destaquen en els seus relats, conèixer les implicacions de la pràctica clínica i l'acompanyament durant els processos reproductius, així com visualitzar i contextualitzar la VO, dins un marc de gènere.

[en] The institutionalization of pregnancy, childbirth and postpartum follow up processes generate an overmedicalization of physiological processes, and sometimes dehumanized obstetrical care. Over the past decades, movements in favor of respectful obstetric care have arisen, which led to a need for international and state bodies to recognize the problem. As a result, legislative changes, recommendations, guides, and protocols were carried out, as well as other initiatives to guarantee women's rights, the humanization reproductive processes care, and more recent, for the awareness and elimination of obstetric violence (OV). Along the same line, it might be necessary to analyze the clinical practice, the ratios of certain techniques, and to study the point of view of healthcare professionals and women. This thesis has been carried out by a compendium of articles, with three proposed objectives. In order to achieve them, three studies were carried out and later published. We performed an analysis of the reproductive processes care, evaluating data on standards compliance, the opinion of the professionals and the perspective of the women who have suffered it.Regarding the first objective, an in-depth evaluation of the degree of compliance with the Strategy for Normal Birth Attention (Ministry of Health, 2007) recommendations, a descriptive study was carried out, with quantitative data regarding the care and its adequacy to standards, from the Minimum Basic Data Set of the public hospitals from the Balearic Islands. Important differences between healthcare centers were detected in terms of cesarean rates, instrument-assisted deliveries, episiotomies or epidural use. A general room for improvement was observed, as well as deficiencies on the content and the update of some protocols. The second objective was to evaluate the opinion of primary care and hospital healthcare professionals, working in the Balearic public health system, on the obstetric care related to the offered treatment, appropriateness of the clinical practice, and the respect for the autonomy rights, information and intimacy. A descriptive study was conducted, with a high rate of participation and therefore, pointing out the involvement of the participants in the analysis and the improvement of obstetric care. The gathered opinions highlighted the recognition of the overmedicalized obstetric care, and sometimes also dehumanized and/or disrespectful. For the third objective, an in-depth analysis of the perceptions, the opinions and the experiences of the women who have suffered obstetric violence, a qualitative study was performed using a phenomenological approach, with emphasis on the individual experiences and the description of the meanings of the endured experiences during the care. Therefore, it concludes that: The first study unravels the data scarceness of the obstetric care in the Balearic Islands, and allows to quantify certain aspects of improvement for the obstetric care, placing a clear focus on it, which is essential to assess the situation and undertake improvement actions. The second study allows us to be aware of the midwifes opinion, as the reference professional attendant for the pregnancy, childbirth and postpartum follow up, but also involved in the care of the women with pathology associated or complicated processes, and therefore, essential agents for the analysis of the obstetric care, and in this case, they are critical of the attention that is sometimes provided. The third study enabled the voices of the women who have suffered obstetric violence to be heard and also, to apprehend theirs in-depth perspectives on the effects of nonrespectful or dehumanized obstetric care, to establish the dimensions and to see which on them are prominent in their narratives, to learn about the implications of the clinical practice and the support during reproductive processes, and to visualize and contextualize the obstetric violence, within a framework of gender.