[ca] El present projecte de recerca pretén aportar evidencies empíriques que permetin conèixer millor el complex, i a vegades contradictori, debat entorn a com les companyies prenen les seves decisions d'endeutament. Per aquest motiu, en primer lloc s'ha realitzat un estudi bibliomètric sobre la recerca en economia financera, analitzant de manera detallada l'activitat científica que estudiava l'estructura de capital de l'empresa, així com la línia de recerca que més publicacions ha generat entre els anys 1995 i 2006. A partir del marc de referència proveït per l'estudi bibliomètric, s'ha analitzat l'impacte de les decisions de finançament, inversió i dividends sobre la creació de valor de les empreses. S'ha estudiat també els efectes que tenen sobre les decisions de finançament l'ús de diferents mètrics que medeixen el valor creat. Per això s'ha utilitzat una mostra de 205 empreses que pertanyen a l'índex S&P 500 entre els anys 1994 i 2004, i una anàlisi de dades de panell. Els resultats que s'han obtingut han permès concloure que les tres decisions financeres són rellevants en matèria de creació de valor. L'anàlisi realitzat ha considerat la presencia i absència de les oportunitats de creixement que presentaven cada una de les companyies. S'ha conclòs també que la influència de les decisions financeres varia en funció del mètric utilitzat per mesurar la creació de valor, i finalment s'ha presentat també el model basat en el market value added com aquell que recull millor la influència de les decisions financeres. La conclusió positiva de la influència de les decisions de finançament en matèria de creació de valor, ha motivat l'estudi de les dues principals teories explicatives de l'estructura de capital de l'empresa: teoria del trade-off i teoria de la jerarquització financera. Per realitzar aquest contrast s'ha utilitzat una mostra de 195 empreses del S&P 500 entre els anys 1997-2005 i una anàlisi de dades de panell. Els resultats obtinguts han permès concloure que les hipòtesis formulades per la teoria de la jerarquització financera troben una coincidència més gran, que no pas les formulades per la teoria del trade-off. Tot i això, la teoria de la jerarquització financera no té una capacitat explicativa plena al no poder aportar una explicació als resultats obtinguts per a algunes de les hipòtesis formulades. Per aquest motiu s'ha realitzar un apropament nou als plantejats fins ara a la literatura sobre l'estructura de capital de l'empresa, tractant de trobar un marc de referència que fos capaç d'explicar les decisions de finançament a través de les noves aportacions realitzades pel corporate governance. Aquesta disciplina fa un fort èmfasis en el paper que juguen els stakeholders en la manera de governar les companyies. A partir d'aquest marc conceptual, i de l'aportació de diferents publicacions que havien analitzat per separat de quina manera alguns stakeholders podien condicionar les decisions de finançament, s'ha presentat un nou acostament que pretén explicar les decisions de finançament a través de la influència dels stakeholders. Després d'analitzar una mostra de les 500 empreses europees més grans, pel que fa al volum de facturació, s'ha pogut contrastar positivament la influència dels directius, treballadors, competidors, clients i proveïdors, en les decisions de finançament.

[es] El presente proyecto de investigación pretende aportar evidencias empíricas que permitan conocer mejor el complejo, y a veces contradictorio, debate en torno a cómo las compañías toman sus decisiones de endeudamiento. Por este motivo, en primer lugar se ha realizado un estudio bibliométrico sobre la investigación en economía financiera, analizando de manera pormenorizada la actividad científica que estudiaba la estructura de capital de la empresa así como la línea de investigación que más publicaciones ha generado entre los años 1995 y 2006. Tras establecer el marco de referencia provisto por el estudio bibliométrico, se ha analizado el impacto de las decisiones de financiación, inversión y dividendos sobre la creación de valor de las compañías. Se ha estudiado también los efectos que tienen sobre las decisiones financieras el uso de diferentes métricos que miden el valor creado. Para ello se ha utilizado una muestra de 205 empresas pertenecientes al índice S&P 500 entre los años 1994 y 2004 y un análisis de datos de panel. Los resultados obtenidos han permitido concluir que las tres decisiones financieras son relevantes en materia de creación de valor. Para ello se ha tenido en cuenta la presencia y ausencia de las oportunidades de crecimiento que presentaban cada una de las compañías. Se ha concluido también que la influencia de las decisiones financieras varía en función del métrico utilizado para medir la creación de valor, y finalmente se ha presentado el modelo basado en el market value added como aquel que recoge mejor la influencia de las decisiones financieras. La relevancia de las decisiones de financiación en materia de creación de valor ha conllevado el estudio de las dos principales teorías explicativas de la estructura de capital de la empresa: teoría del trade-off y teoría de la jerarquización financiera. Para ello se ha utilizado una muestra de 195 empresas del S&P 500 entre los años 1997 y 2005 y un análisis de datos de panel. Los resultados obtenidos han permitido concluir que las hipótesis formuladas por la teoría de la jerarquización financiera encuentran una mayor coincidencia con los resultados que las formuladas por la teoría del trade-off. Aún así, la teoría de la jerarquización no tiene una capacidad explicativa plena al no poder explicar los resultados obtenidos para todas las hipótesis planteadas. Por este motivo se ha buscado un acercamiento novedoso a la investigación de la estructura de capital, tratando de hallar un marco de referencia que explicara las decisiones de financiación a través de las nuevas aportaciones realizadas por el corporate governance. Esta disciplina hace un fuerte énfasis en el papel que los stakeholders desempeñan en la manera de gobernar las compañías. A partir de este marco conceptual, y la aportación de diferentes publicaciones que habían analizado por separado de qué manera algunos stakeholders podían condicionar las decisiones de financiación, se ha presentado una línea de investigación que pretende explicar las decisiones de financiación a través de la influencia de los stakeholders. Tras analizar una muestra de las 500 mayores empresas europeas, por volumen de ventas, se ha contrastado la influencia de los directivos, trabajadores, competidores, clientes y proveedores, en las decisiones de financiación.