BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] La regulació dels lloguers de curta durada o lloguers turístics, arran de la irrupció de les plataformes digitals que els ofereixen, ha esdevingut un problema clau de l'actual política urbana. Aquest treball busca examinar els discursos dels diferents agents del mercat de lloguers de curta durada i els textos reguladors propis des de la noció d'ideologia, com a integradora de pràctiques i discursos que pretenen legitimar l'apropiació de porcions creixents de les rendes urbanes. El treball de camp que serveix per donar suport a aquesta idea procedeix d'entrevistes amb propietaris i gestors a cinc ciutats andaluses i l'anàlisi de documents, informes, plans i documents legals produïts per l'administració pública relatius a la regulació d'aquest tipus de lloguer. El treball identifica la varietat d'interessos al voltant de la qüestió i mostra la complementarietat entre els discursos promercat i l'economia col·laborativa.

[es] La regulación de los alquileres de corta duración o alquileres turísticos, a raíz de la irrupción de las plataformas digitales que los ofertan, se ha convertido en un problema clave de la actual política urbana. Este trabajo busca examinar los discursos de los distintos agentes del mercado de alquileres de corta duración y los propios textos regulatorios desde la noción de ideología, como integradora de prácticas y discursos que pretenden legitimar la apropiación de porciones crecientes de las rentas urbanas. El trabajo de campo que sirve para apoyar esta idea procede de entrevistas con propietarios y gestores en cinco ciudades andaluzas y el análisis de documentos, informes, planes y documentos legales producidos por la administración pública relativos a la regulación de este tipo de alquileres. El trabajo identifica la variedad de intereses en torno a la cuestión y muestra la complementariedad entre los discursos promercado y de la economía colaborativa.
[ca] L'anàlisi discriminant és un mètode estadístic pel qual es busca conèixer quines variables, mesures en objectes o individus, expliquen millor l'atribució de la diferència dels grups als quals pertanyen aquests objectes o individus. És una tècnica que ens permet comprovar fins a quin punt les variables independents considerades en la investigació classifiquen correctament els subjectes o objectes. Es mostren i expliquen els principals elements que es relacionen amb el procediment per dur a terme l'anàlisi discriminant i la seva aplicació utilitzant el paquet estadístic SPSS versió 18 per al desenvolupament del model estadístic, les condicions per a l'aplicació de l'anàlisi, l'estimació i interpretació de les funcions discriminants, els mètodes de classificació i la validació dels resultats.

[es] El análisis discriminante es un método estadístico a través del cual se busca conocer qué variables, medidas en objetos o individuos, explican mejor la atribución de la diferencia de los grupos a los cuales pertenecen dichos objetos o individuos. Es una técnica que nos permite comprobar hasta qué punto las variables independientes consideradas en la investigación clasifican correctamente a los sujetos u objetos. Se muestran y explican los principales elementos que se relacionan con el procedimiento para llevar a cabo el análisis discriminante y su aplicación utilizando el paquete estadístico SPSS, versión 18, para el desarrollo del modelo estadístico, las condiciones para la aplicación del análisis, la estimación e interpretación de las funciones discriminantes, los métodos de clasificación y la validación de los resultados.
[ca] La integració de la neurociència educativa i la tecnologia educativa propícia la generació de noves perspectives per a optimitzar la comprensió i l'eficiència dels mètodes pedagògics. Mitjançant l'anàlisi del compromís cerebral amb diverses tecnologies educatives, els educadors poden formular estratègies d'instrucció més eficaces, adaptades a les necessitats específiques dels estudiants. Aquesta metodologia té el potencial de propiciar millores significatives en l'acompliment acadèmic i proporcionar experiències d'aprenentatge diverses i completes. Aquest estudi examina l'impacte dels descobriments de la neurociència educativa en la formulació i posada en pràctica d'estratègies pedagògiques en el context de la tecnologia educativa. Es du a terme una anàlisi de la integració de la tecnologia educativa amb principis de neurociència educativa i es realitza un contrast entre les teories d'aprenentatge tradicionals i les fonamentades en la neurociència. Presenta proves empíriques que corroboren l'optimització dels resultats d'aprenentatge mitjançant metodologies pedagògiques fonamentades en la neurociència, igual que els reptes i restriccions associats amb la implementació de la neurociència educativa en l'àmbit tecnològic educatiu.

[es] La integración de la neurociencia educativa y la tecnología educativa propicia la generación de nuevas perspectivas para optimizar la comprensión y la eficiencia de los métodos pedagógicos. Mediante el análisis del compromiso cerebral con diversas tecnologías educativas, los educadores pueden formular estrategias de instrucción más eficaces, adaptadas a las necesidades específicas de los estudiantes. Esta metodología tiene el potencial de propiciar mejoras significativas en el desempeño académico y proporcionar experiencias de aprendizaje diversas y completas. Este estudio examina el impacto de los descubrimientos de la neurociencia educativa en la formulación y puesta en práctica de estrategias pedagógicas en el contexto de la tecnología educativa. Se realiza un análisis de la integración de la tecnología educativa con principios de neurociencia educativa y se realiza un contraste entre las teorías de aprendizaje tradicionales y las fundamentadas en la neurociencia. Presenta pruebas empíricas que corroboran la optimización de los resultados de aprendizaje mediante metodologías pedagógicas fundamentadas en la neurociencia, al igual que los retos y restricciones asociados con la implementación de la neurociencia educativa en el ámbito tecnológico educativo.
[ca] La participació per a la intervenció i transformació de l'entorn, en l'estudi de el cas 'Arquitectura Na Perifèria', es presenta com una via emancipadora de les dones i per mitigar conflictes de diferent índole en assentaments marginats.En aquest article s'estudien les conseqüències més àmplies de la participació i la col·laboració ciutadana en pràctiques que trenquen els esquemes operatius habituals de la disciplina arquitectònica i urbanística.D'aquesta manera, es pretén fer, a el mateix temps, una avaluació d'algunes pràctiques professionals renovades revisant les actituds i els procediments d'actuació i demostrant l'eficiència dels processos en què les persones i les comunitats involucrades creixen i es transformen.

[es] La participación para la intervención y transformación del entorno, en el estudio del caso'Arquitectura Na Periferia', se presenta como una vía emancipatoria de las mujeres y paramitigar conflictos de diferente índole en asentamientos marginados.En este artículo se estudian las consecuencias más amplias de la participación y la colaboración ciudadana en prácticas que rompen los esquemas operativos habituales de la disciplina arquitectónica y urbanística.De este modo, se pretende hacer, al mismo tiempo, una evaluación de algunas prácticasprofesionales renovadas revisando las actitudes y los procedimientos de actuación y demostrando la eficiencia de los procesos en que las personas y las comunidades involucradas crecen y se transforman.
[ca] Encara no s'ha arribat a un acord sobre allò que caracteritza l'aprenentatge-servei en relació amb d'altres metodologies. La idea de potenciar la reflexió de l'estudiant sobre el servei que pot prestar a la societat és un dels pilars fonamentals de l'ApS i encaixa bé amb la formació dels futurs professionals. El present article descriu l'experiència d'idear un projecte d'ApS utilitzant la fotografia com a mitjà d'expressió del col.lectiu d'expresos i de sensibilització de la societat. El projecte fou plantejat en el marc d'una assignatura de formació bàsica del grau de Belles Arts amb l'objectiu d'introduir l'estudiant en el context universitari de les arts, ajudar-lo a vincular el seu discurs artístic amb la pròpia tradició cultural i convidar-lo a intervenir en la societat com a professional.

[es] Todavía no se ha llegado a un acuerdo sobre lo que caracteriza al aprendizaje-servicio en relación con otras metodologías. La idea de potenciar la reflexión del estudiante sobre el servicio que puede prestar a la sociedad es uno de los pilares fundamentales del ApS y encaja bien con la formación de los futuros profesionales. El presente artículo describe la experiencia de idear un proyecto de ApS utilizando la fotografía como medio de expresión del colectivo de expresos y de sensibilización de la sociedad. El proyecto fue planteado en el marco de una asignatura de formación básica del grado de Bellas Artes con el objetivo de introducir al estudiante en el contexto universitario de las artes, ayudarlo a vincular su discurso artístico con la propia tradición cultural e invitarle a intervenir en la sociedad como profesional.
[ca] Durant tot el segle XX es va encendre un acalorat debat al voltant de la secularització del món occidental. No obstant això, des de finals d'aquell segle XX i del que portem del XXI, un conjunt de pensadors han posat el focus en la reactivació dels mites motors de la religió judeocristiana en l'àmbit de les ciències i les noves tecnologies. Autors com Erik Davis, Mark Dery i Fabián Ludueña Romadini no sols sostenen que ciència, tecnologia i religió no són incompatibles, sinó que els actuals avanços en ciència i tecnologia enfonyen els seus projectes en un sòl profundament religiós. A partir de la lectura de la novel·la La Segunda Enciclopedia de Tlön de l'escriptor xilè Sergio Meier desplegarem els mites bíblics i les arrels gnòstiques que sustenten els imaginaris futuristes del transhumanisme la fe del qual està posada en un Paradís esdevenidor que tindrà lloc gràcies a tecnologies com la Realitat Virtual i la Intel·ligència Artificial.

[es] Durante todo el siglo XX se encendió un acalorado debate en torno a la secularización del mundo occidental. No obstante, a fines de ese siglo XX y en lo que llevamos del XXI un conjunto de pensadores han puesto el foco en la reactivación de los mitos motores de la religión judeocristiana en el ámbito de las ciencias y las nuevas tecnologías. Autores como Erik Davis, Mark Dery y Fabián Ludueña Romadini no solo sostienen que ciencia, tecnología y religión no son incompatibles, sino que los actuales avances en ciencia y tecnología hunden sus proyectos en un suelo profundamente religioso. A partir de la lectura de la novela La Segunda Enciclopedia de Tlön del escritor chileno Sergio Meier desplegaremos los mitos bíblicos y las raíces gnósticas que sustentan los imaginarios futuristas del transhumanismo cuya fe está puesta en un Paraíso venidero que tendrá lugar gracias tecnologías como la Realidad Virtual y la Inteligencia Artificial.
[ca] Aquest treball vol examinar el tema "identitat nacional i literatura" a partir de la manera com un col·lectiu –família o nació– es constitueix per un nombre de "relacions de poder". Al seu torn, aquestes "relacions de poder" són produïdes, o creades, pel propi col·lectiu i es podria considerar que representen les fronteres del grup en un moment determinat. Quan aquestes consideracions es traslladen a una obra de ficció, es veu clarament que les relacions en qüestió són de naturalesa discursiva. El discurs és poder i, com a tal, disciplina tant pel col·lectiu com per cada individu del grup. Com a exemple d'aquesta mena de discurs, l'anàlisi se centra en la novel·la O meu nome é Legião, de l'autor portuguès António Lobo Antunes.

[es] El presente trabajo pretende estudiar el tema de "identidad nacional y literatura" a partir del modo en que un colectivo – familia o nación– se constituye por un número de "relaciones de poder". Estas "relaciones de poder" a su vez, son producidas o creadas por el propio colectivo de forma que se puede considerar que representan los límites del grupo en un momento dado. Cuando estas consideraciones se trasladan a una obra de ficción, queda claro que tales relaciones son de naturaleza discursiva. El discurso es poder y, como tal, disciplina tanto para el grupo como para los indivíduos que lo componen. El análisis se concentra en la novela O meu nome é Legião, del autor portugués António Lobo Antunes, como un ejemplo de discurso de este género.
[ca] Aquest estudi descriptiu analitza la relació entre el tipusde metodologia aplicada a l'aula de l'escola rural i la seva incidènciaen els resultats de les proves d'avaluació externa de la competèncialingüística realitzades durant el curs 2010-2011. Es van analitzarles puntuacions obtingudes per 74 estudiants de 31 escoles ruralscatalanes de 6è de primària. Els resultats de l'estudi porten a pensarque les bones puntuacions en aquest tipus de proves d'avaluacióno depenen tant del context i model d'ensenyament i avaluació decompetències que s'apliqui a l'aula, sinó del temps que es dedicaa entrenar la seva resolució. No obstant això, les escoles ruralsque van adoptar un enfocament transversal i globalitzat a l'àreade llengües i, a més, es van organitzar en aules multigrau i vanutilitzar metodologies actives i participatives també van obtenirbones puntuacions. Com a conclusió, es pot dir que aquestes escoles,malgrat obtenir puntuacions similars a les de la resta d'escoles,tenen més oportunitats per adquirir competències metacognitives através del desenvolupament de les habilitats comunicatives.

[es] Este estudio descriptivo analiza la relación entre el tipo de metodología aplicada en el aula de la escuela rural y su incidencia en los resultados de las pruebas de evaluación externa de la competencia lingüística realizadas durante el curso 2010-2011. Se analizaron las puntuaciones obtenidas por 74 estudiantes de 31 escuelas rurales catalanas de sexto de primaria. Los resultados del estudio inducen a pensar que las buenas puntuaciones en este tipo de pruebas de evaluación externa no dependen tanto del contexto y el modelo de enseñanza y evaluación de competencias que se aplique en el aula, sino del tiempo que se dedica a entrenar su resolución. Sin embargo, las escuelas rurales que adoptaron un enfoque transversal y globalizado en el área de lenguas y, además, se organizaron aulas multigrado y emplearon metodologías activas y participativas también obtuvieron buenas puntuaciones. Como conclusión, puede decirse que estas escuelas, a pesar de obtener puntuaciones similares al resto, tienen más oportunidades para adquirir competencias metacognitivas a través del desarrollo de las habilidades comunicativas.
[ca] El 2020, a causa de la pandèmia COVID-19, va demandar grans i precipitats processos d'adaptació a la societat, que es van estendre a institucions d'educació superior. Per la dificultat que va implicar que els estudiants accedissin a contextos autèntics que permetessin el desenvolupament de competències, una de les metodologies afectades va ser l'aprenentatge servei. Aquest estudi mixt de disseny seqüencial amb estatus dominant qualitatiu va buscar analitzar com perceben aquests actors el desenvolupament de competències durant l'experiència d'aprenentatge servei viscuda en format remot durant el confinament. A aquest efecte, es va utilitzar un qüestionari i entrevistes semiestructurades. Van participar 41 estudiants de pedagogia que van cursar alguna assignatura amb metodologia d'aprenentatge servei remot. Es presenta una triangulació de mètodes els principals resultats dels quals són concordants i mostren que l'experiència es percep com a favorable per al desenvolupament de competències, que beneficia processos formatius vinculant teoria i pràctica en entorns autèntics mediats per tecnologies digitals. Les competències desenvolupades estan associades al treball autònom, al treball en equip, a competències comunicatives i a la capacitat reflexiva. Es conclou que l'ús remot de la metodologia d'aprenentatge servei constitueix una oportunitat per a desenvolupar competències i ampliar les possibilitats d'aprenentatge fins i tot davant limitacions d'espai-temps.

[es] El 2020, debido a la pandemia COVID-19, demandó grandes y apresurados procesos de adaptación a la sociedad, que se extendieron a instituciones de educación superior. Por la dificultad que implicó que los estudiantes accedieran a contextos auténticos que permitieran el desarrollo de competencias, una de las metodologías afectadas fue el aprendizaje-servicio. Este estudio mixto de diseño secuencial con estatus dominante cualitativo buscó analizar cómo perciben estos actores el desarrollo de competencias durante la experiencia de aprendizaje-servicio vivida en formato remoto durante el confinamiento. Con este fin, se utilizó un cuestionario y entrevistas semiestructuradas. Participaron 41 estudiantes de pedagogía que cursaron alguna asignatura con metodología de aprendizaje-servicio remoto. Se presenta una triangulación de métodos cuyos principales resultados son concordantes y muestran que la experiencia se percibe como favorable para el desarrollo de competencias, que beneficia procesos formativos vinculando teoría y práctica en entornos auténticos apoyados por tecnologías digitales. Las competencias desarrolladas están asociadas al trabajo autónomo, al trabajo en equipo, a competencias comunicativas y capacidad reflexiva. Se concluye que el uso remoto de la metodología de aprendizaje-servicio constituye una oportunidad para desarrollar competencias y ampliar las posibilidades de aprendizaje incluso ante limitaciones de espacio-tiempo.
[ca] Aquest article es proposa abordar la qüestió del trànsit de dirigents polítics de formacions polítiques i sindicals d'esquerra a organitzacions feixistes durant l'Europa d'entreguerres, concretament en tres àrees nacionals. Tradicionalment, la historiografia europea no ha atès mai aquesta temàtica, ja que l'ha menystingut com una cosa minoritària i irrellevant. Un estudi detallat dels casos d'Itàlia, França i Espanya demostra, en canvi, exactament el contrari. L'estudi de les seves trajectòries de militància política heterodoxes, a través d'una nova proposta metodològica, ens ajuda a posar en dubte algunes aparents certeses molt arrelades en la història política i del pensament polític del segle XX i ens permet parlar de la qüestió de la passió política.

[es] En este artículo se propone abordar la cuestión del tránsito de dirigentes políticos de formaciones políticas y sindicales de izquierda a organizaciones fascistas durante la Europa de entreguerras, concretamente en tres áreas nacionales. La historiografía europea no ha sólido atender nunca esta temática, considerándola como algo minoritario e irrelevante. Un estudio pormenorizado de los casos de Italia, Francia y España demuestra, en cambio, exactamente lo contrario. El estudio de sus trayectorias de militancia política heterodoxas, a través de una nueva propuesta metodológica, nos ayuda a poner en duda algunas aparentes certezas muy arraigadas en la historia política y del pensamiento político del siglo XX y nos permite hablar de la cuestión de la pasión política.
[ca] Aquest article analitza la figura de Maria Fortesa / Maria de Fortalesa des d'una doble perspectiva. En primer terme, històrica. Maria és successora i representant dels xuetes mallorquins ajusticiats al segle xvii que, amb el canvi de continent i de posició social, mostra els contrastos entre les dues illes (Mallorca i Cuba) i el progrés del segle xix basat en l'assimilació del discurs colonial. En segon lloc, a través de Maria, Carme Riera descriu la figura de la "literata"; mostra les contradiccions i restriccions de la primera generació d'escriptores modernes de la qual se sent deutora. D'altra banda, tot i la distància autoral que proporcionen les tècniques narratives de la ironia, la paròdia i l'ús del pastitx, no s'amaga l'escriptura com una passió irrefrenable —a través de l'escriptura epistolar— tot i que es manté allunyada dels models literaris reconeguts a l'època.

[es] Este artículo analiza la figura de Maria Fortesa / Maria de Fortalesa desde una doble perspectiva. En primer lugar, histórica. Maria desciende y representa a los "xuetas" mallorquines ajusticiados en el siglo xvii que, con el cambio de continente y de posición social, muestra los contrastes entre dos islas (Mallorca y Cuba) y el progreso del siglo xix basado en la asimilación del discurso colonial. En segundo lugar, a través de Maria, su protagonista, Carme Riera describe la figura de la "literata"; muestra las contradicciones y restricciones impuestas a la primera generación de escritoras modernas de la cual se siente heredera. Así, tras la distancia autoral que proporcionan las técnicas narrativas de la ironía, la parodia y el uso del pastiche, emerge la escritura como una pasión irrefrenable —a través de la escritura epistolar— aunque se mantenga alejada de los modelos literarios reconocidos en su época.
[ca] Aquest monogràfic aplega articles referits als processos d'institucionalització de l'aprenentatge servei en institucions d'educació superior. Aquests textos van ser seleccionats del total d'articles presentats per al II Simposi Global Uniservitate "Aprenentatge servei, educació integral i espiritualitat transformadora", realitzat els dies 28 i 29 d'octubre del 2021, organitzat entre Uniservitate i la Universitat Catòlica Portuguesa, coordinat per CLAYSS i Porticus, en col·laboració amb la Federació Internacional d'Universitats Catòliques i en adhesió al Pacte Educatiu Global. El II Simposi, que va comptar amb més de 1000 inscrits provinents de 45 països, es va proposar, entre altres objectius, compartir experiències i processos d'institucionalització de l'aprenentatge servei en institucions d'educació superior. Els articles evidencien que institucionalitzar l'aprenentatge servei suposa transcendir el desenvolupament de projectes aïllats que, si bé poden resultar significatius per a un moment històric determinat, no aconsegueixen permear ni transformar les polítiques i cultures institucionals. La institucionalització afavoreix la sustentabilitat, replicabilitat i escalabilitat de les experiències, contribuint a generar polítiques i cultures institucionals que integren la docència, la investigació i el compromís social, des d'una gestió integral.&nbsp;

[es] El presente monográfico reúne artículos referidos a los procesos de institucionalización del aprendizaje-servicio en instituciones de educación superior. Dichos textos fueron seleccionados del total de artículos presentados para el II Simposio Global Uniservitate "Aprendizaje-servicio, educación integral y espiritualidad transformadora", realizado los días 28 y 29 de octubre de 2021, organizado entre Uniservitate y la Universidad Católica Portuguesa, coordinado por CLAYSS y Porticus, en colaboración con la Federación Internacional de Universidades Católicas y en adhesión el Pacto Educativo Global. El II Simposio, que contó con más de 1000 inscritos provenientes de 45 países, se propuso entre otros objetivos compartir experiencias y procesos de institucionalización del aprendizaje-servicio en instituciones de educación superior.&nbsp; Los artículos evidencian que institucionalizar el aprendizaje-servicio supone trascender el desarrollo de proyectos aislados que, si bien pueden resultar significativos para un determinado momento histórico, no logran permear ni transformar las políticas y culturas institucionales. La institucionalización favorece la sustentabilidad, replicabilidad y escalabilidad de las experiencias, contribuyendo a generar políticas y culturas institucionales que integran la docencia, la investigación y el compromiso social, desde una gestión integral.&nbsp;