BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Assumint un proverbi de Sèneca —mentre ensenyem, aprenem— hem d'entendre l'ofici de l'historiador com una professió en contínua renovació, nodrint-nos de nous aspectes que millorin la metodologia i les tècniques de la ciència, descartant aquells que queden obsolets. Des de fa tres dècades, l'aportació de metodologies provinents d'altres disciplines, com ara la informàtica i els estudis d'Humanitats, han anat convergint en la disciplina coneguda com a Humanitats Digitals. Tot i que aquestes tècniques computacionals han introduït nous mètodes per a la identificació de patrons a les dades i prometen accelerar els processos d'anàlisi de la creixent massa de dades, divergeixen de la narrativa tradicional i els seus mètodes. En aquest sentit, experiències recents permeten discutir els beneficis i els límits de l'enllaç entre mètodes i tècniques tradicionals, d'una banda, aquelles que són computacionals, de l'altra, a l'hora de preparar resultats científics. Així, creiem que sense perdre de vista l'essència bàsica de l'historiador de submergir-se contínuament en la lectura i l'anàlisi de les fonts, els canvis de paradigma de la ciència es poden assumir adoptant aquesta nova tècnica. Ara, amb perspectiva, mirem els límits que la pròpia convergència ofereix i aquí presentem la nostra experiència més recent per millorar-ne l'exercici.

[es] Asumiendo un proverbio de Séneca —mientras enseñamos, aprendemos— debemos entender el oficio del historiador como una profesión en continua renovación, nutriéndonos de nuevos aspectos que mejoren la metodología y las técnicas de la ciencia, descartando aquellos que quedan obsoletos. Desde hace tres décadas, la aportación de metodologías provenientes de otras disciplinas, como la informática y los estudios de Humanidades han ido convergiendo en la disciplina conocida como Humanidades Digitales. Aunque estas técnicas computacionales han introducido nuevos métodos para la identificación de patrones en los datos y prometen acelerar los procesos de análisis de la creciente masa de datos, divergen de la narrativa tradicional y sus métodos. En este sentido, experiencias recientes permiten discutir los beneficios y límites del vínculo entre métodos y técnicas tradicionales, por un lado, aquellas que son computacionales, por otro, a la hora de preparar resultados científicos. Así, creemos que sin perder de vista la esencia básica del historiador de sumergirse continuamente en la lectura y análisis de las fuentes, los cambios de paradigma de la ciencia pueden asumirse adoptando esta nueva técnica. Ahora, con perspectiva, miramos los límites que la propia convergencia ofrece y aquí presentamos nuestra experiencia más reciente para mejorar su desempeño.
[ca] La utilització d'informació geogràfica i sistemes d'informació geogràfica (SIG) per part de les ONG encara és minoritària. Aquestes eines poden contribuir a millorar les activitats més quotidianes d'aquest tipus d'organitzacions i planificar, gestionar i avaluar els nombrosos projectes que desenvolupen. En aquest article, s'hi analitzen alguns dels avantatges, sobretot per a les ONG que es dediquen a l'ajut i la cooperació del Tercer Món, que poden aportar els SIG., així com les possibilitats que actualment ofereix Internet per adquirir informació geogràfica, de vegades sense cap cost. Tot això s'il·lustra amb una senzilla proposta metodològica per a la realització de cartografia sobre riscos naturals a l'Amèrica Central, creant una base de dades amb informació gratuïta extreta d'Internet i fent ús de les eines que els SIG ofereixen.

[es] La utilización de información geográfica y los sistemas de información geográfica (SIG) por parte de las ONG es todavía minoritaria. Este tipo de herramientas pueden contribuir a mejorar las actividades más cotidianas de este tipo de organizaciones y la planificación, gestión y evaluación de los numerosos proyectos que desarrollan. En este artículo se analizan algunas de las ventajas, sobre todo para las ONG dedicadas a ayuda y cooperación al desarrollo en el Tercer Mundo, que pueden aportar los SIG, así como las posibilidades que ofrece actualmente Internet para adquirir información geográfica, a veces gratuita. Se ilustra con una sencilla propuesta metodológica para la realización de cartografía de riesgos naturales en Centroamérica, creando una base de datos con información gratuita de Internet y utilizando las herramientas que ofrecen los SIG.
[ca] La Traducció i Interpretació als Serveis Públics (TISP) forma part de l'àmbit professional i acadèmic de la traducció i interpretació (T&I) i té un paper fonamental per facilitar la comunicació entre els usuaris de serveis públics i els diferents proveïdors d'aquests serveis públics. Aquest àmbit és molt variat i no sols engloba diferents sectors sinó també la realització de diferents modalitats de T&I i funcions. Conèixer la varietat de sortides professionals amb els seus requisits i les diferències per sectors és una necessitat primordial per als professionals, organitzadors de programes i l'alumnat que es forma per treballar en aquest àmbit. A més, és essencial determinar les competències que busquen els ocupadors en els potencials candidats per introduir-se al mercat laboral de la TISP tenint en compte aquests sectors i les diferències entre cadascun. Aquest estudi s'emmarca en la necessitat d'aprofundir respecte a l'ocupabilitat a TISP i es proposa recopilar els requisits i les habilitats específiques necessàries per treballar en aquest àmbit. També es proposa comparar aquestes percepcions tenint en compte alguns dels seus sectors (sanitari, social i judicial) i la distinció entre el sector públic (institucions i ONG) i privat (empreses i professionals autònoms que presten serveis de traducció i/o interpretació als serveis públics). Per això utilitzarà els resultats qualitatius aportats a través de dues taules rodones i entrevistes complementàries a ocupadors i traductors i intèrprets de diferents àmbits de la TISP.

[es] La Traducción e Interpretación en los Servicios Públicos (TISP) forma parte del ámbito profesional y académico de la traducción e interpretación (T&I) y tiene un papel fundamental para facilitar la comunicación entre los usuarios de servicios públicos y los distintos proveedores de esos servicios públicos. Este ámbito es muy variado y no solo engloba diferentes sectores sino también la realización de diferentes modalidades de T&I y funciones. Conocer la variedad de salidas profesionales con sus requisitos y sus diferencias por sectores es una necesidad primordial para profesio-nales, organizadores de programas y alumnado que se forma para trabajar en este ámbito. Además, es esencial determinar las competencias que buscan los empleadores en los potenciales candidatos para introducirse en el mercado laboral de la TISP teniendo en cuenta esos sectores y las diferencias entre cada uno. El presente estudio se enmarca en la necesidad de profundizar con respecto a la empleabilidad en TISP y se propone recopilar los requisitos y habilidades específicas necesarias para trabajar en este ámbito. También se propone comparar estas percepciones teniendo en cuenta algunos de sus sectores (sanitario, social y judicial) y la distinción entre el sector público (instituciones y ONG) y privado (empresas y profesionales autónomos que prestan servicios de traducción y/o interpretación en los servicios públicos). Para ello utilizará los resultados cualitativos aportados a través de dos mesas redondas y entrevistas complementarias a empleadores y a traductores e intérpretes de diferentes ámbitos de la TISP.
[ca] Aquest article té com a objectiu establir la relació entre les tecnologies de traducció i el gestor de projectes de traducció a Espanya. Per això, s'ha dut a terme un estudi basat en l'anàlisi de corpus textual format per ofertes de feina de vacants de gestió de projectes.

[es] Este artículo tiene como objetivo establecer la relación entre las tecnologías de traducción y el gestor de proyectos de traducción en España. Para ello, se ha llevado a cabo un estudio basado en el análisis de un corpus textual formado por ofertas de empleo de vacantes de gestión de proyectos.
[ca] Aquest article presenta una visió general de les propostes per a una divisió dialectal de la llengua espanyola a Europa. Atès el nombre tan elevat d'estudis publicats sobre aquest tema, més que exhaustiu, l'objectiu del treball és presentar una selecció d'investigacions que siguin representatives de es principals escoles de pensament de la lingüística que sustenten les classificacions. Després d'un breu repàs de les diferents propostes dels estudis clàssics citats habitualment en els llibres de text de dialectologia espanyola, ens centrem en plantejaments més recents. L'article també comenta alguns estudis que posen l'accent en la dimensió perceptiva de les llengües i l'aplicació d'aquest enfocament a la zonificació dialectal, com també treballs basats en plantejaments complexos de la variació i la seva aplicació per a les mateixes finalitats. La recerca dialectal també ha estudiat l'evolució de les llengües com a conseqüència de les grans onades migratòries i l'impacte de la urbanització. Aquesta perspectiva complexa situa les zones dialectals tradicionals en el contínuum del canvi lingüístic, evidenciat pels processos d'anivellament i urbanització que dominen actualment el món de parla castellana. Finalment, s'assenyala la necessitat d'abordar la variació geolectal des d'un enfocament dinàmic, on els dialectes són construccions abstractes complexes que experimenten un procés constant de transformació que es poden representar en atles lingüístics dinàmics.

[es] Este artículo presenta una visión panorámica de las propuestas de división dialectal del español limitándose al ámbito europeo. Dado el ingente número de estudios publicados sobre el tema, más que ser exhaustivos, el objetivo es presentar una selección de investigaciones representativas de las principales corrientes lingüísticas que sustentan las clasificaciones. Tras un breve repaso a las clasificaciones clásicas, habitualmente citadas en los manuales de dialectología española, nos centramos en algunos enfoques más recientes, como aquellos que ponen el énfasis en la dimensión perceptiva de las lenguas aplicada a la zonificación dialectal u otros basados en una visión compleja de la variación lingüística. La investigación dialectal también ha indagado en la evolución de las lenguas como consecuencia de las grandes oleadas migratorias y de su impacto en la urbanización. Esta perspectiva sitúa las áreas dialectales tradicionales en el continuum del cambio lingüístico, evidenciado en los procesos de nivelación y urbanización que dominan actualmente el mundo hispanohablante. Por último, se discute la necesidad de abordar la variación geolectal desde un enfoque dinámico, donde los dialectos son constructos abstractos complejos, en constante proceso de transformación, que pueden representarse en atlas lingüísticos dinámicos.
[ca] Els entorns educatius han d'implementar els nous models tecnològics presentats a la societat. Entre ells, la Inteligencia Artificial (IA), per al seu ús pedagògic i des de la formació dels futurs docents, quiens ensenyaran aquestes eines a les noves generacions. Per ello, l'objectiu d'aquest treball és desenvolupar pràctiques educatives amb estudiants de Magisterio per a que adquireixin les competències bàsiques en la comprensió, pràctica i ús de la IA. Aquesta investigació mostra una experiència desenvolupada en una assignatura del Grau en Magisterio on l'alumnat ha creat narratives interactivas utilitzades l'eina Twine, així com IA generativa per a enriquir les seves històries. L'anàlisi de dades es centra en examinar les 10 històries creades pels diferents grups de treball, així com el procés de creació i les respostes obtingudes als qüestionaris finals, on podrem comprendre les possibilitats ofrecides per la IA, així com els aprenentatges adquirits per l'alumnat. Com a conclusió, l'IA està irrumpiendo en els entorns educatius, per ell, formar el professorat permetrà potenciar les seves habilitats docents i tecnològiques per al procés d'ensenyament-aprenentatge amb el seu futur alumnat significatiu i constructiu.

[es] Los entornos educativos deben implementar los nuevos modelos tecnológicos presentes en la sociedad. Entre ellos, la Inteligencia Artificial (IA), para su uso pedagógico y desde la formación de los futuros docentes, quienes enseñarán estas herramientas a las nuevas generaciones. Por ello, el objetivo de este trabajo es desarrollar prácticas educativas con estudiantes de Magisterio para que adquieran las competencias básicas en la comprensión, práctica y uso de la IA. Esta investigación muestra una experiencia desarrollada en una asignatura del Grado en Magisterio de la especialidad de Educación Primaria donde el alumnado ha creado narrativas interactivas utilizado la herramienta Twine, así como IA generativa para enriquecer sus historias. El análisis de datos se centra en examinar las 10 historias creadas por los diferentes grupos de trabajo, así como el proceso de creación y las respuestas obtenidas a los cuestionarios finales, donde podremos comprender las posibilidades ofrecidas por la IA, así como los aprendizajes adquiridos por el alumnado. Como conclusión, la IA está irrumpiendo en los entornos educativos, por ello, formar al profesorado permitirá potenciar sus habilidades docentes y tecnológicas para que el proceso de enseñanza-aprendizaje con su futuro alumnado sea significativo y constructivo.
[ca] La present recerca tracta de donar resposta al problema sobre com ha de graduar-se la imprudència. Partint d'una concepció d'imprudència com a infracció de la norma de cura, tracta de posar en relació els elements que la constitueixen. Posteriorment, s'analitzaran els criteris que cal tenir en compte per graduar la imprudència, i determinar, així, la gravetat de la infracció de la norma de cura, així com un plantejament metodològic que permeti entrellucar com han d'operar aquests criteris, mantenint la coherència amb la concepció del delicte imprudent que s'ha defensat. Per últim, es tractarà de plasmar aquests criteris de graduació de la imprudència en abstracte a la regulació del delicte imprudent al nostre Cofi Penal, determinant què ha d'entendre's per imprudència menys greu, i quin paper resta per la imprudència greu i lleu.

[es] La presente investigación trata de dar respuesta al problema acerca de cómo ha de graduarse la imprudencia. Partiendo de una concepción de imprudencia como infracción de la norma de cuidado, trata de poner en relación los elementos que la constituyen. Posteriormente, se analizarán los criterios a tener en cuenta para graduar la imprudencia, y determinar, de ese modo, la gravedad de la infracción de la norma de cuidado, así como un planteamiento metodológico que permita atisbar cómo han de operar estos criterios, manteniendo la coherencia con la concepción del delito imprudente que se ha defendido. Por último, se tratará de plasmar estos criterios de graduación de la imprudencia en abstracto a la regulación del delito imprudente en nuestro Código Penal, determinando que ha de entenderse por imprudencia menos grave, y qué papel queda para la imprudencia grave y leve.
[ca] L™objectiu de la present tesi era contribuir al coneixement de les conseqüències i l™impacte de la qualitat i seguretat operacional en la rendibilitat de les companyies aèries, així com destacar la importància i necessitat de la comptabilitat de gestió i els seus indicadors clau de gestió (KPIs, o Key Performance Indicators) a la industria aèria. Per tal de cobrir aquest objectiu, es va desenvolupar un compendi de sis articles acadèmics per respondre a les preguntes de recerca plantejades i resoldre els gaps existents a la literatura. Les principals conclusions i resultats van revelar una influencia positiva i significativa de la qualitat de servei en la rendibilitat mesurada com rendibilitat econòmica (ROI, o return on investment) de les companyies aèries nord-americanes; i un efecte no significatiu per a la qualitat sobre els ingressos de passatge de les aerolínies. Per un altre banda, l™efecte de la seguretat operacional era el contrari. Per tant, es va confirmar un efecte no significatiu per a la seguretat operacional en la rendibilitat de les aerolínies, mentre que l™efecte de la seguretat operacional sobre els ingressos de passatge de les aerolínies va ser significatiu.

[es] El objetivo de la presente tesis era contribuir al conocimiento de las consecuencias e impacto de la calidad y seguridad operacional en la rentabilidad de las compañías aéreas, así como destacar la importancia y necesidad de la contabilidad de gestión y sus indicadores clave de gestión (KPIs, o Key Performance Indicators) en la industria aérea. Con el fin de lograr este objetivo, se desarrolló un compendio de seis artículos académicos para responder a las preguntas de investigación planteadas y resolver los gaps existentes en la literatura. Las principales conclusiones y resultados revelaron una influencia positiva y significativa de la calidad de servicio en la rentabilidad medida como rentabilidad económica (ROI, o return on investment) de las compañías aéreas estadounidenses; y un efecto no significativo de la calidad sobre los ingresos de pasaje de las aerolíneas. Al mismo tiempo, se comprobó que el efecto de la seguridad operacional era en sentido contrario. Por lo tanto, se confirmó un efecto no significativo para la seguridad operacional en la rentabilidad de las aerolíneas, mientras que el efecto de la seguridad operacional sobre los ingresos de pasaje de las aerolíneas fue significativo.
[ca] Les xarxes socials s'han consolidat com a un dels principals mitjans de comunicació de les empreses. En les darreres dues dècades, aquest tema ha estat abordat reiteradament pels estudis acadèmics, especialment en relació amb la publicitat, el contingut i els efectes en el comportament del consumidor en relació amb les marques i productes de les empreses. En aquest context, aquesta tesi doctoral busca fer aportacions per cobrir algunes llacunes acadèmiques dins aquest camp d'estudi. Més precisament, aquest estudi té com a objectiu identificar com les característiques culturals de les nacions i els diferents tipus de productes determinen el contingut publicitari de les empreses multinacionals a les xarxes socials, així com els efectes del contingut publicitari de les xarxes socials en el compromís del consumidor amb les marques de les empreses multinacionals. Per aconseguir aquest objectiu, es van analitzar un total de 1830 anuncis de 23 marques diferents extrets de perfils a la xarxa social Instagram a 14 països diferents. A més a més, es van completar un total de 767 qüestionaris per part dels usuaris d'Instagram.

[es] Las redes sociales se han consolidado como uno de los principales medios de comunicación de las empresas. En las últimas dos décadas, este tema ha sido abordado reiteradamente por los estudios académicos, especialmente en relación con la publicidad, su contenido y sus efectos en el comportamiento del consumidor en relación con las marcas y productos de las empresas. En este contexto, esta tesis doctoral busca realizar aportes para cubrir algunas lagunas académicas dentro de este campo de estudio. Más precisamente, el presente estudio tiene como objetivo identificar cómo las características culturales de las naciones y los diferentes tipos de productos determinan el contenido publicitario de las empresas multinacionales en las redes sociales, así como los efectos del contenido publicitario de las redes sociales en el compromiso del consumidor con las marcas de las empresas multinacionales. Para lograr este objetivo, se analizaron un total de 1830 anuncios de 23 marcas diferentes extraídos de perfiles en la red social Instagram en 14 países diferentes. Además, se completaron un total de 767 cuestionarios por parte de los usuarios de Instagram.
[ca] Aquesta tesi explora !'estructura i la funció deis sistemes de creences en la cognició humana, proposant un model teòric per entendre com es formen i es modifiquen les creences. El sistema cognitiu humà cerca naturalment crear una percepció del món coherent i unitària, rebutjant les contradiccions on pugui detectar-les. La formació i adaptació de creences es fa mitjançant relacions de justificació i refutació dins d'un sistema que funciona com un mapa argumentari, utilitzant inferències inductives i deductives. La inferència inductiva processa els inputs del món per formar representacions esquemàtiques estables, sostingudes en diversos graus de creen,;:a. El sistema emmagatzema aquestes representacions i regles generals del món a més de fets específics. Mecanismes de validació, sensibles al contingut, identifiquen contradiccions i relacions coherents entre informació nova i preexistent!. A l'estructura argumentaria del sistema, la informació acceptada actua com a premisses i la nova com a conclusions. La inferència deductiva combina els graus de creença d' aquestes representacions per mantenir la consistència probabilística, criteri fonamental per transferir la credibilitat de les premisses a les conclusions.

[es] Esta tesis explora !'estructura y la función decís sistemas de creencias en la cognición humana, proponiendo un modelo teórico para entender como se forman y se modifican las creencias. El sistema cognitivo humano búsqueda naturalmente crear una percepción del mundo coherente y unitaria, rechazando las contradicciones donde pueda detectarlas. La formación y adaptación de creencias se hace mediante relaciones de justificación y refutación dentro de un sistema que funciona como un mapa argumentario, utilizando inferencias inductivas y deductivas. La inferencia inductiva procesa los inputs del mundo para formar representaciones esquemáticas estables, sostenidas en varios grados de crean,;:a. El sistema almacena estas representaciones y reglas generales del mundo además de hechos específicos. Mecanismos de validación, sensibles al contenido, identifican contradicciones y relaciones coherentes entre información nueva y preexistente!. A la estructura argumentaría del sistema, la información aceptada actúa como premisas y la nueva como conclusiones. La inferencia deductiva combina los grados de creencia de estas representaciones para mantener la consistencia probabilística, criterio fundamental para transferir la credibilidad de las premisas a las conclusiones.