BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] La tesi analitza la manipulació comptable, un fenomen que afecta la transparència financera i pot tenir greus conseqüències econòmiques. Utilitzant metodologies estadístiques com Random Forest, s'identifiquen els senyals d'alerta amb més poder predictiu per detectar frau comptable. Es confirma que la combinació de variables qualitatives (com les pràctiques de govern corporatiu) i quantitatives (com la liquiditat i l'endeutament) millora la predicció del maquillatge comptable. L'anàlisi també revela que els escàndols comptables es multipliquen en períodes posteriors a crisis financeres. La investigació destaca la importància d'identificar patrons complexos i validar tècniques de Machine Learning per millorar la detecció de fraus. Tot i les limitacions d'accés a dades internes, els resultats poden ser útils per auditors, reguladors i inversors. Es proposen futures línies de recerca que integrin tècniques avançades com xarxes neuronals i NLP per reforçar la prevenció del frau i vincular-lo amb els Objectius de Desenvolupament Sostenible (ODS).

[es] La tesis analiza la manipulación contable, un fenómeno que afecta la transparencia financiera y puede tener graves consecuencias económicas. Utilizando metodologías estadísticas como Random Forest, se identifican las señales de alerta con mayor poder predictivo para detectar fraudes contables. Se confirma que la combinación de variables cualitativas (como las prácticas de gobierno corporativo) y cuantitativas (como la liquidez y el endeudamiento) mejora la predicción del maquillaje contable. El análisis también revela que los escándalos contables aumentan significativamente en períodos posteriores a crisis financieras. La investigación destaca la importancia de identificar patrones complejos y validar técnicas de Machine Learning para mejorar la detección de fraudes. A pesar de las limitaciones en el acceso a datos internos, los resultados pueden ser útiles para auditores, reguladores e inversores. Se proponen futuras líneas de investigación que integren técnicas avanzadas como redes neuronales y NLP para reforzar la prevención del fraude y vincularlo con los Objetivos de Desarrollo Sostenible (ODS).
[ca] Estudi observacional, analític i prospectiu d'una cohort sistemàtica de 251 persones amb malalties cròniques avançades, que planteja analitzar les seves característiques bàsiques i el patró de consum de recursos i mortalitat. Es constata una prevalença poblacional de la malaltia avançada de l'1%. Les característiques dels pacients són predictibles, amb una mortalitat acumulada als 3 anys del 62,1%. Les condicions de demència i fragilitat desplacen el paradigma tradicionalment oncològic dels enfocaments pal·liatius, alhora que l'àmbit residencial cobra un paper emergent. L'atenció primària és el nivell referent d'aquests pacients en termes assistencials, com a indret idoni de l'èxitus i com a gestor d'una part substancial de la despesa. D'altra banda, el paper dels hospitals d'aguts és, globalment, menys determinant que el dels dispositius d'atenció intermèdia. Les opcions de redisseny dels equips i d'integració de l'atenció als territoris influeixen en la manera en què són atesos i en què moren aquests pacients.

[es] Estudio observacional, analítico y prospectivo de una cohorte sistemática de 251 personas con enfermedades crónicas avanzadas, que analiza sus características básicas y el patrón de consumo de recursos y mortalidad. Se constata una prevalencia poblacional de la enfermedad avanzada del 1%. Las características de los pacientes son predecibles, con una mortalidad acumulada a los 3 años del 62,1%. Las condiciones de demencia y fragilidad desplazan el paradigma tradicionalmente oncológico de los enfoques paliativos. El ámbito residencial tiene un papel emergente. Atención primaria es el nivel referente en términos asistenciales, como lugar idóneo del éxitus y como gestor de una parte sustancial del gasto. El papel de los hospitales de agudos es, globalmente, menos determinante que el de los dispositivos de atención intermedia. Las opciones de rediseño de los equipos y de integración territorial de la atención influyen en la manera en que son atendidos y en que mueren estos pacientes.
[ca] En una de les sales més famoses del Neues Museum de Berlín s'exposa ininterrompudament des de 2009 el bust de Nefertiti que un equip d'arqueòlegs alemanys va trobar a Egipte el 1912. La peça va arribar a la capital alemanya fruit d'un dels nomborosos espolis que es van portar a terme els últims anys del segle xix i principis del xx, i que van donar contingut als museus occidentals de la modernitat. Actualment, la sala on es troba l'escultura de Neftertiti té unes normes que limiten l'entrada d'espectadors i prohibeixen l'ús de càmeres fotogràfiques i de vídeo. La vigència dels patrons normatius que marquen aquesta mena de museus es va posar en dubte quan l'octubre de 2015 els artistes Nora Al-Badri i Jan Nikolai Nelles van piratejar l'escultura de Nefertiti: la van escanejar, en van elaborar un model digital 3D i el van publicar a internet en domini públic. Així, l'escultura ha adquirit el potencial de ser reproduïda, reinterpretada, transformada, recontextualitzada i resignificada. En aquest estudi descrivim el projecte d'Al-Badri i Nelles, anomenat Nefertiti Hack, i ens hi basem per a analitzar la figura dels autors del projecte com a arqueòlegs del museu del segle xix i traductors del bust de Nefertiti. Els artistes han traslladat la peça d'un format a un altre, actuant com a potenciadors de futures resignificacions, i han emprat aquesta traducció per a efectuar una revisió des de la crítica postcolonial de les narratives sobre les quals s'ha construït el museu vuitcentista.

[es] En una de las salas más famosas del Neues Museum de Berlín se expone ininterrumpidamente, desde 2009, el busto de Nefertiti que un equipo de arqueólogos alemanes encontró en Egipto en 1912. La pieza llegó a la capital alemana fruto de uno de los muchos expolios que se llevaron a cabo en los últimos años del siglo xix y primeros del xx y que nutrieron a los museos occidentales de la modernidad. Actualmente, la sala donde se encuentra la escultura de Nefertiti tiene unas normas que limitan la entrada de espectadores y prohíben el uso de cámaras fotográficas y de vídeo. La vigencia de los patrones normativos que marcan esta clase de museos se puso en duda cuando, en octubre de 2015, los artistas Nora Al-Badri y Jan Nikolai Nelles piratearon la escultura de Nefertiti: la escanearon, elaboraron un modelo digital 3D de ella y la publicaron en internet bajo dominio público. Así, la escultura adquirió el potencial de ser reproducida, reinterpretada, transformada, recontextualizada y resignificada. En este estudio describimos el proyecto de Al-Badri y Nelles, llamado Nefertiti Hack, y nos basamos para analizarlo en la figura de los autores del proyecto como arqueólogos del museo del siglo xix y traductores del busto de Nefertiti. Los artistas han trasladado la pieza de un formato a otro, actuando como potenciadores de futuras resignificaciones, y han empleado esta traducción para efectuar una revisión desde la crítica poscolonial de las narrativas sobre las cuales se ha construido el museo decimonónico.
[ca] L'objectiu de la tesi és analitzar el consum de tabac i cànnabis en els joves de la Catalunya Central en el període 2012-2020. La tesi conclou que una proporció important de joves tenen intenció de fumar en el futur, i d'aquests, més de la meitat creuen que fumaran tabac de cargolar. A més, 3 de cada 10, expressen almenys una creença errònia favorable en relació al tabac de cargolar. Aquest podria ser un dels motius que facilita que alguns joves comencin a consumir cànnabis abans que tabac. Fumar cànnabis barrejat amb tabac fomenta que la majoria de joves facin policonsum (tabac i cànnabis) en edats molt primerenques de forma simultània o alternada i que, el consum de cànnabis sigui actualment un factor de risc pel tabac i viceversa. Els factors associats que es relacionen amb aquest policonsum són cursar cursos acadèmics superiors, tenir pitjor salut autopercebuda i pitjor estat d'ànim.

[es] El objetivo de la tesis es analizar el consumo de tabaco y cannabis en los jóvenes de la Cataluña Central en el período 2012-2020. La tesis concluye que una proporción importante de jóvenes tienen intención de fumar en el futuro, y de éstos, más de la mitad creen que van a fumar tabaco de liar. Además, 3 de cada 10, expresan al menos una creencia errónea favorable en relación al tabaco de liar. Éste podría ser uno de los motivos que facilita que algunos jóvenes empiecen a consumir cannabis antes que tabaco. Fumar cannabis mezclado con tabaco fomenta que la mayoría de jóvenes hagan policonsumo (tabaco y cannabis) en edades muy tempranas de forma simultánea o alternada y que el consumo de cannabis sea actualmente un factor de riesgo para el tabaco y viceversa. Los factores asociados que se relacionan con este policonsumo son cursar cursos académicos superiores, tener peor salud autopercibida y peor estado de ánimo.
[ca] En un món globalitzat les empreses competeixen buscant una avantatge competitiu diferencial i l'experiencia del client o Customer Experience (CX) és una eina per obtenir-lo. Per això, la CX s'ha de considerar i gestionar com un actiu estratègic i holístic que impliqui a tota l'organització. És a dir, les empreses han de conèixer i entendre què és, i adquirir el coneixement necessari per a que puguin crear una CX que proporcioni valor pel client i així obtenir un avantatge competitiu. Però el coneixement i la comprensió no són suficient i les empreses necessiten destinar recursos i adquirir les capacitats necessàries relacionades amb la CX. Aquesta tesi, a més d'obrir la porta a una línia de recerca de l'experiència del client sota l'òptica de la Teoria dels Recursos i Capacitats Dinàmiques, pot contribuir a un coneixement que es pugui aplicar de manera operativa a les organitzacions, ja que aporta una llista de capacitats dinàmiques necessàries per a millorar la CX, fomentar la fidelitat del client i el compromís de l'empleat. A més a més, com a resultat de ser un Doctorat Industrial, s'elabora un programa de capacitació en les capacitats dinàmiques necessàries per a la CX.

[es] En un mundo globalizado las empresas compiten buscando una ventaja competitiva diferencial y la experiencia del cliente o Customer Experience (CX) es una herramienta para obtenerlo. Por eso, la CX se tiene que considerar y gestionar como un activo estratégico y holístico que implique a toda la organización. Es decir, las empresas tienen que conocer y entender qué es, y adquirir el conocimiento necesario para que puedan crear una CX que proporcione valor por el cliente y así obtener una ventaja competitiva. Pero el conocimiento y la comprensión no son suficiente y las empresas necesitan destinar recursos y adquirir las capacidades necesarias relacionadas con la CX. Esta tesis, además de abrir la puerta a una línea de investigación de la experiencia del cliente bajo la óptica de la Teoría de los Recursos y Capacidades Dinámicas, puede contribuir a un conocimiento que se pueda aplicar de manera operativa a las organizaciones, puesto que aporta una lista de capacidades dinámicas necesarias para mejorar la CX, fomentar la fidelidad del cliente y el compromiso del empleado. Además, como resultado de ser un Doctorado Industrial, se elabora un programa de capacitación en las capacidades dinámicas necesarias para la CX.
[ca] En els últims deu anys, els programes AICLE han experimentat un increment en la creença que són una bona metodologia per augmentar i millorar la competència dels/les estudiants en els idiomes estrangers. Molts autors han escrit i analitzat la seva eficàcia, però no s'ha fet tanta referència als punts de vista que tenen els infants i les mestres que la duen a terme. Per aquest motiu, aquest article explora les percepcions i creences de les mestres i els infants pel que fa a l'AICLE i la seva implementació a Catalunya i a Finlàndia, mitjançant un estudi de cas en què 310 infants han omplert una enquesta i 7 mestres han estat entrevistades. Els resultats mostren que els anys que les escoles porten implementant el projecte són determinants i influeixen tant als infants com a les mestres, obtenint unes respostes més positives per part d'aquelles que porten fent AICLE durant més anys. Cada projecte AICLE és diferent i també ho és la seva implementació, així que es poden comparar però no desvalorar o jutjar perquè tots són vàlids. Tot i així, els resultats semblen indicar que el fet més important és dur a terme un projecte clar, programat, i adaptat a les necessitats dels infants, tot i que potser no tothom està preparar per dur-lo a terme, ja que és força exigent.

[es] En los últimos diez años, los programas AICLE han experimentado un incremento en la creencia que son una buena metodología para aumentar y mejorar la competencia de los/las estudiantes en los idiomas extranjeros. Muchos autores han escrito y analizado su eficacia, pero no se ha hecho tanta referencia a los puntos de vista que tienen los niños/as y las maestras que la implementan. Por este motivo, este artículo explora las percepciones y creencias de las maestras y los niños/as en torno al AICLE y su implementación en Cataluña y Finlandia, mediante un estudio de caso donde 310 niños/as han rellenado una encuesta y 7 maestras han sido entrevistadas. Los resultados muestran que los años que las escuelas llevan implementando el proyecto son determinantes e influyen tanto a los niños/as como a las maestras, obteniendo unas respuestas más positivas por parte de esas que llevan desarrollando el AICLE durante más años. Cada proyecto AICLE es diferente y también lo es su implementación, así que se pueden comparar pero no desvalorizar o juzgar porque todos son válidos. No obstante, los resultados parecen indicar que el hecho más importante es llevar a cabo un proyecto claro, programado, y adaptado a las necesidades de los niños/as, aunque quizás no todo el mundo está preparado para llevarlo a cabo, ya que es bastante exigente.
[ca] Per tal de contribuir amb evidències a l'àrea de l'ensenyament de pronúncia anglesa, aquest article proposa una col·lecció de jocs amb els quals s'ha treballat un aspecte concret de la pronúncia anglesa, els diftongs. Tres grups de 6è d'educació primària d'una escola catalana van participar en dos tests, administrats abans i després de ser exposats als jocs, per determinar la millora dels participants en aquest camp específic de l'aprenentatge d'una llengua estrangera. L'esmentada exposició va ésser assolida al llarg d'un mes de l'any acadèmic. Per tal de contribuir a l'àrea de l'ensenyament de pronúncia anglesa, tres mestres d'anglès van ésser entrevistats per aportar evidències dels resultats enunciats. Els resultats mostren que rebent una exposició explícita al reconeixement i pronúncia de diftongs a través de jocs té efectes positius en un curt termini d'exposició. Les proves de reconeixement dels diftongs es van dur a terme a partir de diferents col·leccions d'"odd one out", les quals varen mostrar una millora rellevant en l'acompliment del test final. Les diferències entre els resultats de l'abans i el després senyalen els beneficis de la introducció de jocs per treballar explícitament la pronúncia anglesa, tot i que no s'han detectat millores rellevants en la lectura dels diftongs especificats. Els resultats semblen suggerir els beneficis en el reconeixement de diftongs a curt termini, però una millora en l'acompliment de la lectura podria ser perceptible amb una exposició més extensa.

[es] Para contribuir con evidencias en el área de la enseñanza de pronunciación inglesa, este artículo propone una colección de juegos con los cuales se ha trabajado un aspecto concreto de la pronunciación inglesa, los diptongos. Tres grupos de 6° de educación primaria de una escuela catalana participaron en dos tests, administrados antes y después de ser expuestos a los juegos, para determinar la mejora de los participantes en este campo específico del aprendizaje de una lengua extranjera. La mencionada exposición fue llevada a cabo a lo largo de un mes del año académico. Para contribuir al área de la enseñanza de pronunciación inglesa, t r e s ma e s t r o s d e i n g l é s f u e r o n entrevistados para aportar evidencias de los resultados enunciados. Los resultados muestran que recibiendo una exposición explícita sobre el reconocimiento y pronunciación de diptongos a través de juegos tiene efectos positivos en un corto plazo de exposición. Las pruebas de reconocimiento de los diptongos se llevaron a cabo a partir de diferentes colecciones de "odd one out", los cuales mostraron una mejora relevante en el desempeño del test final. Las visibles diferencias entre los resultados del antes y el después señalan los beneficios de la introducción de juegos para trabajar explícitamente la pronunciación inglesa, a pesar de que no se detectaron mejoras relevantes en la lectura de los diptongos especificados. Los resultados parecen s u g e r i r l o s b e n e f i c i o s e n e l reconocimiento de diptongos a corto plazo, pero una millar en el desempeño de la lectura podría ser perceptible con una exposición más extensa
[ca] Les autores van entrevistar al Dr. Yrjö Engeström i la Dra. Annalisa Sannino del centre de recerca CRADLE de la Universitat d'Hèlsinki, sobre la teoria de l'activitat, a la primavera del 2016.

[es] Las autoras entrevistaron al Dr. Yrjö Engeström y la Dra. Annalisa Sannino del centro de investigación CRADLE de la Universidad de Helsinki, sobre la teoría de la actividad, en la primavera del 2016.
[ca] Tota la música que s'escolta avui en dia passa per una mediació tecnològica que pot ser més o menys evident per a l'oient. No obstant això, a l'educació musical de secundària en cap moment es contempla aquesta digitalització, educant únicament en aspectes tradicionals. Des d'aquest projecte, es reflexiona sobre aquesta divergència entre el que l'alumnat aprèn a l'institut sobre música i la música que escolta fora de l'aula, apostant per un model educatiu que, sense abandonar l'aprenentatge més clàssic, incorpori també el procés de producció musical a l'aula per a una major comprensió de la música actual.

[es] Toda la música que se escucha hoy en día pasa por una mediación tecnológica que puede ser más o menos evidente para el oyente. Sin embargo, en la enseñanza secundaria musical no se contempla esta digitalización, educando únicamente en aspectos tradicionales. Desde este proyecto, se reflexiona sobre esta divergencia entre lo que el alumnado aprende en el instituto sobre música y la música que escucha fuera del aula, apostando por un modelo educativo que, sin abandonar el aprendizaje más clásico, incorpore también el proceso de producción musical en el aula para una mayor comprensión de la música actual.
[ca] Diversos estudis assenyalen que, a l'àmbit digital escolar, es (re)produeixen les mateixes desigualtats que als espais offline. Davant d'aquesta realitat, l'article explica els resultats d'un projecte d'investigació-acció per a la construcció d'una ciutadania digital activa, que vol superar aquestes bretxes a través d'una perspectiva digital democràtica. El treball de camp es va dur a terme a una escola situada en una zona desafavorida d'una gran ciutat (50.000 habitants), a prop de Barcelona (Espanya). Els resultats es van obtenir mitjançant qüestionaris, entrevistes i grups de discussió amb 236 famílies, 30 docents i 97 alumnes. Aquests resultats indiquen que, per reduir les desigualtats, és important: a) reconèixer la diversitat de necessitats, habilitats i accés digital dels docents, famílies i alumnes en el procés de presa de decisions; b) dissenyar i articular diferents espais escolars participatius: formals i informals, físics i virtuals; c) promoure la participació de tots els agents escolars en els àmbits digitals i garantir l'adquisició de competències i l'accés digital a tota la comunitat escolar. L'article conclou que per construir una ciutadania digital activa es requereixen processos i accions explícitament dissenyades amb aquesta finalitat i que siguin metodològicament coherents amb una perspectiva democràtica i inclusiva.

[es] Diversos estudios señalan que, en el ámbito digital escolar, se (re)producen las mismas desigualdades que en los espacios offline. Ante esta realidad, el artículo explica los resultados de un proyecto de investigación-acción para la construcción de una ciudadanía digital activa, que busca superar estas brechas a través de una perspectiva digital democrática. El trabajo de campo se llevó a cabo en una escuela situada en una zona desfavorecida de una gran ciudad (50.000 habitantes), cerca de Barcelona (España). Los resultados se obtuvieron a través de cuestionarios, entrevistas y grupos de discusión con 236 familias, 30 docentes y 97 alumnos. Estos resultados indican que, para reducir las desigualdades, es importante: a) reconocer la diversidad de necesidades, habilidades y acceso digital de los docentes, familias y alumnos en el proceso de toma de decisiones; b) diseñar y articular diferentes espacios escolares participativos: formales e informales, físicos y virtuales; c) promover la participación de todos los agentes escolares en los ámbitos digitales y garantizar la adquisición de competencias y el acceso digital a toda la comunidad escolar. El artículo concluye que para construir una ciudadanía digital activa se requieren procesos y acciones explícitamente diseñadas para este fin y que sean metodológicamente coherentes con una perspectiva democrática e inclusiva.
[ca] En aquesta tesi s'estudien des de diferents enfocaments, les quatre sèries temporals diàries que conformen els històrics dels actius financers. Mitjançant l'exploració dinàmica a través de l'exponent de Hurst hem pogut constatar una clara discrepància en l'exponent H que presenten les quatre sèries temporals. El més rellevant és que aquestes discrepàncies es repeteixen sistemàticament per a qualsevol marc temporal i per a tots els actius analitzats. Aquestes divergències tenen importants repercussions pel que fa a persistència, autocorrelació i predictibilitat de les quatre sèries. També s'ha pogut establir una relació empírica entre l'autocorrelació de les quatre sèries i el seu exponent H. Basant-nos en aquests resultats hem proposat un mètode estadístic per predir un succés binari en les sèries dels Màxims i els Mínims. Una altra aportació interessant ha estat el desenvolupament d'estratègies de trading aplicant tècniques no convencionals com la morfologia matemàtica o els filtres discrets.

[es] En esta tesis se estudian desde diferentes enfoques, las cuatro series temporales diarias que conforman los históricos de los activos financieros. Mediante la exploración dinámica a través del exponente de Hurst hemos podido constatar una clara discrepancia en el exponente H que presentan las cuatro series temporales. Lo más relevante es que estas discrepancias se repiten sistemáticamente para cualquier marco temporal y todos los activos analizados. Estas divergencias tienen importantes repercusiones en cuanto a persistencia, autocorrelación y predictibilidad de las cuatro series. También se ha podido establecer una relación empírica entre la autocorrelacion de las cuatro series y su exponente H. Basándonos en estos resultados hemos propuesto un método estadístico para predecir un suceso binario en las series de los Máximos y los Mínimos. Otra interesante aportación ha sido el desarrollo de estrategias de trading aplicando técnicas no convencionales como la morfología matemática o los filtros discretos.