BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] El 21 de novembre de l'any 2000, ETA va cometre un dels assassinats que més va commocionar la societat espanyola. Ernest Lluch moria al garatge de sa casa i tant la población com els mitjans de comunicació van reaccionar amb un gran rebuig davant d'este nou assassinat. Este article pretén analitzar el tractament que dos mitjans de l'esquerra nacionalista van donar a este succés: Per un costat, El Temps, setmanari d'informació general, catalanista i simpatitzant amb l'esquerra nacionalista i independentista; per l'altre, Gara, que podríem qualificar-ho com el seu homòleg a Euskal Herria, simpatitzant amb l'esquerra abertzale. L'article analitza com van reaccionar ambdós mitjans immediatament després de l'assassinat d'Ernest Lluch, exministre de sanitat amb Felipe González (1982–1986), economista, historiador i reconegut per la seua activitat intel·lectual i per la seua voluntat de diàleg amb ETA, que va acabar amb la seua vida quan tenia 63 anys.

[es] El 21 de noviembre del año 2000, ETA cometió uno de los asesinatos que más conmocionó a la sociedad española. Ernest Lluch moría en el garaje de su casa y tanto la población como los medios de comunicación reaccionaron con un gran rechazo ante este nuevo asesinato. Este artículo pretende analizar el tratamiento que dos medios de la izquierda nacionalista dieron a este suceso: Por un lado, El Temps, semanario de información general, catalanista y simpatizante con la izquierda nacionalista e independentista; por otro, Gara, que podríamos calificarlo como su homólogo en Euskal Herria, simpatizante con la izquierda abertzale. El artículo analiza como reaccionaron ambos medios de comunicación inmediatamente después del asesinato de Ernest Lluch, exministro de sanidad con Felipe González (1982–1986), economista, historiador y reconocido por su actividad intelectual y por su voluntad de diálogo con ETA, que acabó con su vida cuando tenía 63 años.
[ca] Donem a conéixer una inscripció funerària romana trobada recentment en Benicapsell (Planes, El Comtat). La importància de la troballa resideix en tratar-se de la primera mostra epigràfica trobada en I'Alcoià-el Comtat ja que les troballes epigráfiques són molt escases a les terres interiors del País Valencià.

[es] Damos a conocer una inscripción funeraria romana encontrada recientemente en Benicapsell (Planes, el Comtat). La importancia del hallazgo estriba en tratarse de la primera muestra epigráfica encontrada en I'Alcoià-el Comtat ya que los hallazgos epigráficos son muy escasos en las tierras interiores del País Valenciano.
[ca] Els foraminífers són organismes unicel·lulars amb closca calcària i que resulten útils en estudis de datació de roques i permeten conèixer característiques ambientals. Aquest treball proporciona informació didàctica i divulgativa perquè l'alumnat d'educació secundària puga comprendre millor el procés de formació d'algunes roques i així, es detalla tot el procés de la tècnica coneguda com el levigat. Aquesta metodologia s'utilitza per obtindre els microfòssils d'una determinada mostra de roca.

[es] Los foraminíferos son organismos unicelulares con caparazón calcáreo y que resultan útiles en estudios de datación de rocas y permiten conocer características ambientales. Este trabajo proporciona información didáctica y divulgativa para que el alumnado de educación secundaria pueda comprender mejor el proceso de formación de algunas rocas y para ello, se detalla todo el proceso de la técnica conocida como el levigado. Dicha metodología se utiliza para obtener los microfósiles de una determinada muestra de roca.
[ca] Aquest article analitza la nova perspectiva de les destinacions intel·ligents per a la gestió turística a escala local. Se n'hi estudia la gènesi i s'hi realitza una proposta de conceptualització des d'un punt de vista sistèmic que es contrasta amb la gestió turística actual mitjançant una enquesta als municipis turístics de la Comunitat Valenciana. Els resultats demostren que no s'ha assumit com a objectiu de gestió la perspectiva de les destinacions intel·ligents, la qual requereix un projecte global que integre cinc àmbits fonamentals: governança, sostenibilitat, connectivitat, sistema d'informació i innovació. Tanmateix, la complexitat associada a aquesta perspectiva fa aconsellable un desenvolupament de tipus flexible, escalable i adaptat a cada entorn territorial.

[es] Este artículo analiza el nuevo enfoque de los destinos inteligentes para la gestión turística a escala local. Se estudia su génesis y se realiza una propuesta de conceptualización desde una perspectiva sistémica, que se contrasta con la gestión turística actual mediante una encuesta a municipios turísticos de la Comunidad Valenciana. Los resultados ponen de relieve que no se ha asumido como objetivo de gestión el enfoque de los destinos inteligentes, el cual requiere un proyecto global que incorpore cinco ámbitos fundamentales: gobernanza, sostenibilidad, conectividad, sistema de información e innovación. No obstante, la complejidad asociada a este enfoque hace aconsejable un desarrollo de tipo flexible, escalable y adaptado a cada entorno territorial.
[ca] Les turbulències econòmiques que afectaren les economies occidentals als anys trenta donaren lloc a un debat global sobre la viabilitat del capitalisme i els diversos experiments econòmics que pretenien substituir-lo. Aquest debat tingué repercussió a Espanya, on els grups d'interès, sindicats, partits polítics o patronals, i també els economistes professionals, hi prengueren partit. Aquest article estudia l'anàlisi de la planificació econòmica dels economistes espanyols. Els resultats de la investigació demostren que els economistes espanyols es comportaren com una comunitat científica consolidada, atès que prevalgué el criteri científic per davant dels seus plantejaments ideològics, la qual cosa propicià que el discurs dels economistes tingués un caràcter diferenciat. A més, l'article evidencia que el judici dels sistemes econòmics és plural i respon, sobretot, a la multiplicitat de marcs teòrics, senyal que la disciplina econòmica evolucionava en la direcció en què ho havien fet altres comunitats científiques més avançades.

[es] Las turbulencias económicas que abatieron las economías occidentales en los años treinta dieron lugar a un debate global sobre la viabilidad del capitalismo y los diversos experimentos económicos que pretendían sustituirlo. Este debate tuvo su repercusión en España, donde los grupos de interés, sindicatos, partidos políticos o patronales, pero también los economistas profesionales tomaron posición en el mismo. Este artículo estudia el análisis de la planificación económica por parte de los economistas españoles. Los resultados de la investigación demuestran que estos se comportaron como una comunidad científica consolidada en cuanto que prevaleció el criterio científico sobre sus planteamientos ideológicos, lo que imprimió a su discurso un carácter diferenciado. Además, el artículo evidencia que el juicio de los sistemas económicos es plural y responde, en gran medida, a la multiplicidad de marcos teóricos, signo de que la disciplina económica evolucionaba en la dirección que lo habían hecho otras comunidades científicas más avanzadas.
[ca] El següent informe de recerca aporta resultats sobre les respostes a la prova diagnòstica preparada ad hoc per a la recerca que s'està realitzant amb els estudiants de primer curs del grau de Maestro d'Educació Primària de les diferents modalitats amb les quals compta la Universitat de Lleida (UdL). Aquesta prova consisteix en una selecció de tasques procedents d'ítems alliberats d'estudis internacionals (PISA, *TIMMS, etc.) així com altres qüestions dissenyades pels propis investigadors, i totes elles relacionades amb conceptes de mesura (mesura de longituds, àrees, fusos horaris, canvis de monedes, etc), i en les quals els estudiants han d'aplicar els seus coneixements previs. Els resultats proporcionen una informació interessant sobre l'ús dels conceptes de mesura el que pot ser un element clau per a incidir en la formació inicial dels mestres de primària.

[es] El siguiente informe de investigación aporta resultados sobre las respuestas a la prueba diagnóstica preparada ad hoc para la investigación que se está realizando con los estudiantes de primer curso del grado de Maestro de Educación Primaria de las diferentes modalidades con las que cuenta la Universitat de Lleida (UdL) . Dicha prueba consiste en una selección de tareas procedentes de ítems liberados de estudios internacionales (PISA, TIMMS, etc.) así como otras cuestiones diseñadas por los propios investigadores, y todas ellas relacionadas con conceptos de medida (medida de longitudes, áreas, husos horarios, cambios de monedas, etc), y en las que los estudiantes deben aplicar sus conocimientos previos. Los resultados proporcionan una información interesante sobre el uso de los conceptos de medida lo que puede ser un elemento clave para incidir en la formación inicial de los maestros de primaria.
[ca] Arqueològicament són escassos els testimoniatges de defuncions durant la gestació. En la maqbara de Petrer s'ha identificat un cas de mort maternofetal, sent complexa la determinació de les possibles causes de la mort. Entre elles pogueren estar les complicacions del final de la gestació, proposant en aquest cas un part distòcic per macrosomia fetal en adolescent.

[es] Arqueológicamente son escasos los testimonios de fallecimientos durante la gestación. En la maqbara de Petrer se ha identificado un caso de muerte maternofetal, siendo compleja la determinación de las posibles causas de la muerte. Entre ellas pudieran estar las complicaciones del final de la gestación, proponiendo en este caso un parto distócico por macrosomía fetal en adolescente.
[ca] L'article tracta dues qüestions de mètode jurídic. La primera és la de si en els casos convencionalment no resolts (els que en principi admeten més d'una resposta) els jutges decideixen discrecionalment o tenen el deure de trobar la resposta millor (l'única correcta). La segona qüestió és la de com s'han de debatre els magistrats quan s'enfronten a un cas que, en principi, admet més d'una resposta. El desafiament teòric per a juristes pràctics radica que, generalment, tendeixen a donar respostes incompatibles entre si a aquestes dues qüestions.

[es] El artículo aborda dos cuestiones de método jurídico. La primera es la de si en los casos convencionalmente no resueltos (los que en principio admiten más de una respuesta) los jueces deciden discrecionalmente o tienen el deber de hallar la mejor respuesta (la única correcta). La segunda cuestión es la de cómo deben debatir los magistrados cuando se enfrentan a un caso que, en principio, admite más de una respuesta. El desafío teórico para juristas prácticos radica en que, por lo general, tienden a dar respuestas incompatibles entre sí a estas dos cuestiones.
[ca] L'article reflexiona críticament sobre la recent generalització de la idea que considera la geografia aplicada, i la professionalització d'aquesta ciència, com un camí idoni per aconseguir el reconeixement social de la disciplina i, per tant, un futur laboral millor per a l'alumnat. És indispensable que la geografia tinga utilitat pràctica i que siga capaç de resoldre problemes, però això no significa que puga reduir-se a un saber utilitarista i pragmàtic que oblide la formació teòrica, l'exercici de la crítica i una aproximació real i compromesa amb les classes socials més desfavorides.

[es] En el artículo se reflexiona de forma crítica acerca de la reciente generalización de la idea que considera la geografía aplicada y la profesionalización de esta ciencia como un camino idóneo para conseguir el reconocimiento social de la disciplina y, por consiguiente, un mejor futuro laboral para el alumnado. Es indispensable que la geografía tenga utilidad práctica y sea capaz de resolver problemas, pero esto no significa que pueda reducirse a un saber utilitarista y pragmático que olvide la formación teórica, el ejercicio de la crítica y una aproximación real y comprometida con las clases sociales más desfavorecidas.
[ca] Aquest article té dos objectius. D'una banda, tracta d'aprofundir en les fonts de l'avantatge competitiu d'Inditex, l'empresa més gran de venda minorista de roba del món, considerant l'evolució de les estratègies de l'empresa en les dues últimes dècades i secundant-se en una tècnica economètrica, local projections, per complementar les anàlisis qualitatives. D'altra banda, l'article presenta i explica aquesta tècnica quantitativa, que pot ajudar a resoldre alguns dels problemes que sorgeixen en intentar aplicar mètodes quantitatius en la història empresarial, com la petita grandària de les mostres, l'anàlisi de causalitat o l'endogeneïtat.

[es] Este artículo tiene dos objetivos. Por un lado, trata de profundizar en las fuentes de la ventaja competitiva de Inditex, la mayor empresa de venta minorista de ropa del mundo, considerando la evolución de las estrategias de la empresa en las dos últimas décadas y apoyándose en una técnica econométrica, local projections, para complementar los análisis cualitativos. Por otra parte, el artículo presenta y explica esta técnica cuantitativa, que puede ayudar a resolver algunos de los problemas que surgen al intentar aplicar métodos cuantitativos en la historia empresarial, como el pequeño tamaño de las muestras, el análisis de causalidad o la endogeneidad.
[ca] El dolor és un dels pitjors aspectes de patir una úlcera crònica, podent aparèixer de forma contínua tant en repòs com en l'activitat i en un percentatge mínim reben analgèsia adequada. Objectiu. Identificar i quantificar el dolor en els diferents tipus de ferides cròniques; per pressió, venoses, arterials i peu diabètic. Hipòtesi. El tipus de dolor varia segons els diferents tipus d'úlceres, localització i grandària d'aquestes. Metodologia. Estudi observacional longitudinal i descriptiu de pacients ingressats portadors d'úlceres a les extremitats inferiors produïdes durant l'ingrés o des del domicili. En els pacients ingressats en el servei de Medicina Interna entre el dia 1 de gener de 2011 fins al 30 de desembre del 2012. Resultats. Trobem 98 pacients amb ferides a les cames, el perfil del pacient és dona, l'edat mitjana de 78,93 anys, dolor amb una mitjana de 5,34 en l'escala EVA. Conclusions. La repercussió del treball serà obtenir una millora de la sensibilització del personal sanitari al dolor dels pacients i conseqüentment la millora de la qualitat de vida dels pacients amb úlceres a les EEII.

[es] El dolor es uno de los peores aspectos de padecer una ulcera crónica, pudiendo aparecer de forma continua tanto en reposo como en la actividad y que un porcentaje mínimo reciben analgesia adecuada. Objetivo: Identificar y cuantificar el dolor en los diferentes tipos de heridas crónicas; por presión, venosas, arteriales y pie diabético. Hipótesis: El tipo de dolor varía según los diferentes tipos de úlceras, la localización y el tamaño de estas. Metodología: Estudio observacional longitudinal y descriptivo de pacientes ingresados portadores de ulceras en las extremidades inferiores producidas durante el ingreso o desde el domicilio. En los pacientes ingresados en el servicio de Medicina Interna entre el día 1 de enero de 2011 hasta el 30 de diciembre de 2012. Resultados: Encontramos 98 pacientes con heridas en las piernas, el perfil del paciente es mujer, la edad media de 78,93 años , dolor con una media de 5,34 en la escala EVA. Conclusiones: La repercusión del trabajo será obtener una mejora de la sensibilización del personal sanitario al dolor de los pacientes y en consecuencia la mejora de la calidad de vida de los pacientes con úlceras en las EEII.
[ca] Les espècies invasores estan colonitzant boscos de ribera causant efectes múltiples. Ailanthus altissima ha envaït este tipus de ecosistema, però es desconeixen els seus efectes sobre la diversitat de la flora. Es seleccionaren parcel·les amb i sense A. altissima en boscos de ribera i s'analitzaren la composició, la riquesa i la diversitat. A. altissima provocà canvis a la estructura de la vegetació.

[es] Las especies invasoras están colonizando bosques de ribera causando múltiples efectos. Ailanthus altissima ha invadido este tipo de ecosistemas, pero se desconocen sus efectos sobre la diversidad de la flora. Se seleccionaron parcelas con y sin A. altissima en bosques de ribera y se analizaron la composición, riqueza y diversidad. A. altissima provocó cambios en la estructura biológica de la vegetación.
[ca] Guardamar, la vila de la desembocadura del riu Segura. La seua naixença data del segle XIII, quan s'hi assentaren els primers colons catalans. Des d'aleshores, la seua existència estigué amenaçada per les guerres, que quasi la feren desaparèixer. En aquest article, analitzem què hi havia abans de la fundació de Guardamar i que hi hagué després, fins al regnat de Martí I "l'Humà" de Catalunya i Aragó, qui, per un privilegi datat en 1400, refundà la població.

[es] Guardamar, la villa de la desembocadura del río segura. Su nacimiento data del siglo XIII, cuando se asentaron los primeros colonos catalanes. Desde entonces, su existencia estuvo amenazada por las guerras, que casi la hicieron desaparecer. En este artículo, analizamos qué había antes de la fundación de Guardamar y qué hubo después, hasta el reinado de Martín I "el Humano" de Cataluña y Aragón, quien, por un privilegio fechado en 1400, refundó la población.
[ca] En els últims anys ha crescut l'audiència que consulta continguts de salut en publicacions i mitjans a Internet, especialment a Europa i als Estats Units. S'ha passat d'un usuari d'Internet unidireccional en la comunicació a un escenari en el qual la multidireccionalitat i la instantaneïtat són constants. Els nous mitjans i la creació de plataformes d'intercanvi d'informació més especialitzada mostren que els recursos multimèdia i la interactivitat també poden donar-se en mitjans especialitzats i distants del públic general com ara informació sobre biomedicina i salut. Simultàniament, el canvi cap a actituds més solidàries i d'ajuda mútua aflora mitjançant les xarxes socials. Amb l'objectiu de traçar un escenari sobre el comportament de les audiències davant els continguts de caràcter científic, especialment els de tipus sanitari, s'analitzen en aquest treball els perfils i costums dels usuaris utilitzant referències estadístiques tant europees com nord-americanes. De la mateixa manera, s'identifica el mapa actual de cibermitjans relacionats amb la informació cientificomèdica segmentada en mitjans de comunicació generals, especialitzats i els propis del web 2.0, com ara blogs i mitjans cocreatius. Aquesta descripció permet orientar sobre les tendències que seguiran els públics diferents i segmentats, però ara interconnectats per les noves tecnologies, i sobre la transformació de l'arquitectura i les funcionalitats dels mitjans a Internet.

[es] En los últimos años ha crecido la audiencia que consulta contenidos de salud en publicaciones y medios en Internet, especialmente en Europa y Estados Unidos. Se ha pasado de un usuario de Internet unidireccional en la comunicación a un escenario en el que la multidireccionalidad y la instantaneidad son constantes. Los nuevos medios y la creación de plataformas de intercambio de información más especializada evidencian que los recursos multimedia y la interactividad también pueden darse en medios especializados y distantes del público general como es información sobre biomedicina y salud. Simultáneamente, el cambio hacia actitudes más solidarias y de ayuda mutua aflora mediante las redes sociales. Con el objetivo de trazar un escenario sobre el comportamiento de las audiencias ante los contenidos de carácter científico, especialmente los de tipo sanitario, se analizan en este trabajo los perfiles y costumbres de los usuarios utilizando referencias estadísticas tanto europeas como norteamericanas. Del mismo modo, se identifica el mapa actual de cibermedios relacionados con la información científico-médica segmentada en medios de comunicación generales, especializados y los propios de la web 2.0 como blogs y medios cocreativos. Esta descripción permite orientar sobre las tendencias que seguirán los públicos diferentes y segmentados, pero ahora interconectados por las nuevas tecnologías, y sobre la transformación de la arquitectura y funcionalidades de los medios en Internet.
[ca] La conca del Mediterrani és un laboratori per a l'estudi dels riscos naturals i dels efectes de l'escalfament planetari. L'acumulació de població i activitats econòmiques en un territori on convergeixen múltiples perills naturals converteixen aquesta regió geográfica en una àrea d'elevat risc. A les terres ibèriques, el litoral mediterrani espanyol és un territorio de risc. En les dues darreres dècades la intensa ocupació del territori que s'ha produït en aquest espai geogràfic ha incrementat la vulnerabilitat i exposició davant els perills atmosfèrics. I a això s'afegeixen els possibles efectes del canvi climàtic que en aquest territori assenyalen un increment en el desenvolupament d'extrems atmosfèrics. S'analitzen les mesures de reducció i adaptació al risc posades en marxa les darreres dècades al litoral mediterrani espanyol.

[es] La cuenca del Mediterráneo es un laboratorio para el estudio de los riesgos naturales y de los efectos del calentamiento planetario. La acumulación de población y actividades económicas en un territorio donde convergen múltiples peligros naturales convierten esta región geográfica en un área de elevado riesgo. En las tierras ibéricas, el litoral mediterráneo español es un territorio de riesgo. En las dos últimas décadas la intensa ocupación del territorio que se ha producido en este espacio geográfico ha incrementado la vulnerabilidad y exposición ante los peligros atmosféricos. Y a ello se unen los posibles efectos del cambio climático que en este territorio señalan un incremento en el desarrollo de extremos atmosféricos. Se analizan las medidas de reducción y adaptación al riesgo puestas en marcha en las últimas décadas en el litoral mediterráneo español.
[ca] Hi ha hagut diferents enfocaments científics que han estudiat els espais de vida on trobem factors ambientals i socials que dificulten l'accés i la participació de les persones amb discapacitats. En aquest sentit, la distribució de la població amb discapacitats manté cert paral·lelisme amb el repartiment de determinats indicadors socials i de desenvolupament a nivell mundial. En el present treball, s'hi consideren una sèrie d'indicadors procedents de l'Informe mundial sobre la discapacitat per identificar aquells que contribueixen millor a explicar la distribució geogràfica dels anys viscuts amb discapacitat a escala global. Malgrat les limitacions de les fonts d'informació utilitzades i la dificultat d'establir relacions causa-efecte, els resultats obtinguts descriuen que la prevalença de la discapacitat no sempre es vincula amb l'envelliment demogràfic en els països en desenvolupament, mentre que la població amb molts anys viscuts amb discapacitat augmenta en aquelles regions on els nivells de desenvolupament humà i l'índex de desigualtat de gènere reflecteixen contrastos socials notables.

[es] Distintos enfoques científicos han estudiado los espacios de vida en donde existen factores ambientales y sociales que dificultan el acceso y la participación de las personas con discapacidades. En dicho sentido, la distribución de esta población mantiene cierto paralelismo con el reparto de determinados indicadores sociales y de desarrollo a nivel mundial. En el presente trabajo, se consideran una serie de indicadores procedentes del Informe mundial sobre la discapacidad para identificar a aquellos que contribuyen mejor a explicar la distribución geográfica de los años vividos con discapacidad a escala global. Pese a las limitaciones de las fuentes de información utilizadas y a la dificultad de establecer relaciones causa-efecto, los resultados obtenidos describen que la prevalencia de la discapacidad no siempre se vincula con el envejecimiento demográfico en los países en desarrollo, mientras que la población con elevados años vividos con discapacidad se incrementa en aquellas regiones donde los niveles de desarrollo humano y el índice de desigualdad de género reflejan notables contrastes sociales.