[ca] L'estudi analitza el comportament tèrmic del Cabanon, una cabana de fusta de 16 m2 a la vora del Mediterrani dissenyada per Le Corbusier, utilitzada com a casa d'estiu per a les seves vacances. Aquest fet representa un gir inusual en la carrera professional de l'ícona del "moviment modern" i és la motivació per a una anàlisi que aprofundeix en l'avaluació de les condicions de habitabilitat tèrmica de l'estructura, juntament amb la implementació d'estratègies bioclimàtiques per a allargar el període durant el qual manté temperatures interiors dins dels rangs considerats còmodes. Aquest enfocament busca explorar el comportament tèrmic d'arquitectures icòniques i fomentar la reflexió sobre el concepte de la mínima habitabilitat en un context de crisi ambiental. A més, ofereix l'oportunitat de comparar els requisits normatius espanyols amb els estàndards actuals de confort. La metodologia implica simulacions del comportament tèrmic al llarg de l'any i l'aplicació dels intervals de temperatures còmodes segons les normatives CTE-DB-HE i EN 16798-1. Els resultats revelen que, segons l'EN 16798-1, el Cabanon aconseguia proporcionar condicions de confort tèrmic durant el 88% del temps durant el mes en què era habitat, i un 53% segons el CTE-DB-HE. Mitjançant un anàlisi detallat del context i l'aplicació d'estratègies bioclimàtiques, aquesta cabana amplia el percentatge a un 91% de tot l'any dins de l'EN 16798-1 i un 60% en el rang CTE.DB.HE. Oferint fins a un 25% més d'hores de confort que una residència estàndard. Això confirma la utilitat del model adaptatiu per elevar els límits de confort durant els mesos càlids i proporcionar una projecció precisa de la neutralitat tèrmica en edificis ventilats naturalment. En contraposició, les normatives espanyoles no proporcionen aquesta precisió i els seus requisits condueixen a un augment de la demanda energètica.

[es] El trabajo analiza el comportamiento térmico del Cabanon, una cabaña de madera de 16 m2 a orillas del Mediterráneo diseñada por Le Corbusier, habitada como casa de verano para sus vacaciones. El hecho representa un giro insólito en la trayectoria profesional del ícono del "movimiento moderno", y es la motivación para un análisis que se adentra en la evaluación de las condiciones de habitabilidad térmica de la estructura, junto con la implementación de estrategias bioclimáticas que logren prolongar el tiempo en el que ésta mantiene temperaturas interiores dentro de rangos considerados como confortables. Esta aproximación busca explorar el comportamiento térmico de arquitecturas icónicas y fomentar la reflexión sobre el concepto de la mínima habitabilidad en un contexto de crisis ambiental. Además, presenta la oportunidad de comparar las exigencias normativas españolas con los estándares de confort más actuales. La metodología implica simulaciones del comportamiento térmico a lo largo del año y la aplicación de los rangos de temperaturas confortables según las normativas CTE- DB-HE y EN 16798-1. Los resultados revelan que, según la EN 16798-1, el Cabanon lograba proporcionar condiciones de confort térmico durante el 88% del tiempo del mes en que era habitado, y un 53% según el CTE-DB- HE. Mediante un análisis detallado del contexto y la aplicación de estrategias bioclimáticas, esta cabaña consigue extender el porcentaje a un 91% de todo el año dentro de la EN 16798-1 y un 60% en el rango CTE.DB.HE. Ofreciendo hasta un 25% más de horas de confort que una vivienda estándar. Esto confirma la utilidad del modelo adaptativo para elevar los límites de confort durante los meses cálidos y proporcionar una proyección precisa de la neutralidad térmica en edificios ventilados naturalmente. En contraste, la normativa española no provee esta precisión y sus exigencias conllevan al aumento de la demanda energética.