[ca] Aquesta tesi doctoral està realitzada mitjançant el compendi de 4 assajos, que es vertebren entorn als procediments per a la creació de grans bases de dades historicodemogràfiques de caràcter individual i la seva aplicabilitat en l'estudi del canvi social a llarg termini (segles XIV - XX). La construcció de bases de dades és una de les tasques primordials per a la investigació en Demografia Històrica encara que s'utilitzi l'ordinador. Malauradament, la recollida de dades sempre és una tasca costosa que necessita molta dedicació. Així, la reducció del temps de creació de les dades és un repte cabdal ja que permetrà construir bases de dades més àmplies amb la idea de què puguin abastar períodes cronològics llargs i aglutinar diferents fonts per tal de participar de la revolució del Big Data. Aquest repte de caràcter metodològic es correspon amb els dos primers assajos: "The Baix Llobregat (BALL) Demographic Database, between Historical Demography and Computer Vision (nineteenth - twentieth centuries)" i "Knowledge graph based methods for record linkage". La 'ALL database' s'ha creat a partir dels padrons i censos de població de la comarca del Baix Llobregat amb l'aplicació d'algoritmes de visió per computador per a la lectura automàtica de les fonts, l'entrenament d'aquests algoritmes mitjançant la transcripció manual d'aquelles -crowdsourcing-, la seva validació a partir de videojocs i la vinculació automàtica dels individus al llarg del temps i del territori a partir de les anomenades string distances i de mètodes de knowledge graph. L'aplicació de totes aquestes metodologies han mostrat una reducció molt substanciosa en el temps de construcció de la base de dades mencionada. A més, aquestes han permès la complexitat de les bases a partir de la vinculació de diferents observacions demogràfiques i socioeconòmiques d'un mateix individu que fins i tot poden provenir de fonts diverses Pel que fa als assajos tres i quatre: "A tals pares, tals fills: Transmissió intergeneracional a Sabadell, segles XVI - XVII" i "What counted most for secularization: Politics, economy or family? Shifting seasonality of marriages in the Barcelona area, 1715-1880" representen dos exemples de temes d'interès demogràfic i històric que es poden estudiar a través de les dades anteriorment comentades i de la Barcelona Historical Marriage Database, una base de dades única creada en el marc del projecte 'Five Centuries of Marriages' dirigit per la Professora Cabré i finançat per l'European Research Council. L'anàlisi de la transmissió intergeneracional a l'Antic Règim permet observar una important perdurabilitat dels oficis en les famílies tot i que també es copsa una certa mobilitat, sobretot entre el sector pagès i artesà, que anteriorment s'havia tendit a pensar que aquesta era menor. També es detecta l'existència d'una segmentació important en el mercat matrimonial entre teixidors i paraires que recorda els seus conflictes gremials. L'anàlisi de l'estacionalitat del matrimoni representa una manera indirecta d'aproximar-se al procés de secularització de la societat occidental. A més, l'estudi de l'efecte del període polític i la influència familiar en el calendari nupcial constitueix dues novetats importants en la historiografia existent sobre aquest tema. Aquests anàlisis s'han realitzat a partir d'una aproximació quantitativa basada amb l'anàlisi descriptiu combinat amb una perspectiva multivariable.

[es] Esta tesis doctoral se ha realizado mediante el compendio de 4 ensayos, que se estructuran entorno a los procedimientos para la creación de grandes bases de datos histórico-demográficas de carácter individual i su aplicabilidad en el estudio del cambio social a largo plazo (siglos XVI-XIX). La construcción de bases de datos es una de las tareas primordiales para la investigación en Demografía Histórica, aunque se utilice el ordenador. Desafortunadamente, la recogida de datos siempre es una tarea laboriosa que requiere mucha dedicación. Así, la reducción del tiempo de creación de los datos es un reto primordial para permitir construir grandes bases de datos con la idea de poder abastar periodos cronológicos largos y aglutinar diferentes fuentes para participar de la revolución del Big Data. Este reto de carácter metodológico se corresponde con los dos primeros ensayos: "The Baix Llobregat (BALL) Demographic Database, between Historical Demography and Computer Vision (nineteenth - twentieth centuries)" y "Knowledge graph based methods for record linkage". La 'BALL Database' se ha creado a partir de los padrones y censos de población de la comarca del Baix Llobregat con la aplicación de algoritmos de visión por computador para la lectura automática de las fuentes, el aprendizaje de estos algoritmos mediante la transcripción manual - crowdsourcing -, su validación mediante videojuegos y la vinculación automática de los individuos a lo largo del tiempo y del territorio a partir de métodos de string distances y knowledge graph. La apliación de todas estas metodologías ha demostrado una reducción muy sustancial en el tiempo de construcción de la base de datos mencionada. A más a más, estas han permitido la complejidad de las bases mediante la vinculación de diferentes observaciones demográficas y socioeconómicas de un mismo individuo que hasta puede proceder de fuentes distintas. Respecto a los ensayos tres y cuatro: "A tals pares, tals fills: Transmissió intergeneracional a Sabadell, segles XVI - XVII" y "What counted most for secularization: Politics, economy or family? Shifting seasonality of marriages in the Barcelona area, 1715-1880", representan dos ejemplos de temas de interés demográfico y histórico que se pueden estudiar mediante los datos anteriormente comentados y de la Barcelona Historical Marriage Database, una base de datos única creada en el marco del proyecto 'Five Centuries of Marriages' dirigido por la Profesora Cabré y financiado por el European Research Council. El análisis de la transmisión intergeneracional en el Antiguo Régim, permite observar una importante perdurabilidad de las ocupaciones en las familias todo y que también se observa una cierta movilidad, sobre todo entre el sector campesino y artesano, que anteriormente se creía que era menor. También se detecta la existencia de una segmentación importante en el mercado matrimonial entre tejedores y pelaires que recuerda sus conflictos gremiales. El análisis de la estacionalidad del matrimonio representa una forma indirecta de aproximación al proceso de secularización de la sociedad occidental. Así, el estudio del efecto del periodo político y la influencia familiar en el calendario nupcial constituyen dos novedades importantes en la historiografía existente sobre este tema. Estos análisis se han realizado a partir de una aproximación cuantitativa basada en el análisis descriptivo combinado con una perspectiva multivariable.