BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Prenent en consideració que els mitjans digitals es constitueixen com a aspectes culturals essencials de la realitat social actual, l'article proposa un acostament al terme societat de plataformes per a analitzar la relació complexa entre les accions dels consorcis d'Internet, les rutines d'ús per a un maneig productiu de la tecnologia digital i el creixent paper de la tecnologia en la vida quotidiana. Des d'un enfocament sociològic i praxiològic, es descriuen alguns fenòmens que caracteritzen i descriuen l'economia de les plataformes digitals i el procés de regulació de la seva infraestructura. En les plataformes digitals s'utilitza un ampli espectre de pràctiques mediàtiques que penetren profundament en els entorns socials a partir de les normes i polítiques que estableixen. Aquestes s'utilitzen com a mecanismes reguladors de l'activitat i el comportament dels usuaris en la infoesfera, en tant els consorcis d'Internet desvien, analitzen i processen grans quantitats de dades i les classifiquen com a matèries primeres. Així, es planteja la tesi que les plataformes digitals amb les seves infraestructures tècniques orientades a la prestació de serveis, generen una cultura organitzacional que transforma els entorns socials i modifica les pràctiques mediàtiques.

[en] Taking into consideration that digital media are constituted as essential cultural aspects of current social reality, the article proposes an approach to the term platform society to investigate the complex relation between the actions of Internet consortia, the routines of use towards a productive management of digital media and the growing role of technology in everyday life. From a sociological and praxeological point of view, this article characterizes and describes some phenomena of the digital platforms economy and the process of regulating their infrastructure. In the digital platforms is used a wide spectrum of media practices that penetrate deeply into social settings. These practices are based on the norms and policies that the platforms establish. Thus, these are also used in the infosphere as regulatory mechanisms of the users activity and behavior, while Internet consortia divert, analyze and process large amounts of data and classify them as raw materials. The goal of this article is to examine the thesis, that digital platforms with their technical infrastructures oriented to services provision, generate an organizational culture that transforms social settings and modifies media practices.
[ca] En la nova Llei d'acollida el català es defineix com la llengua comuna i vehicular dels serveis d'acollida per a persones nouvingudes en tant que llengua pròpia de Catalunya. En aquest article s'analitza el paper del català en un projecte residencial per a migrants gestionat per organitzacions no governamentals, que s'insereix dintre del pla d'acollida d'una ciutat catalana. L'estudi etnogràfic que es presenta analitza, per mitjà dels conceptes de l'autenticitat i l'anonimat (Woolard 2008), les tensions pràctiques i ideològiques que s'observen en relació amb l'ús de la llengua catalana i les conseqüències socials que tenen per als participants. Com en altres institucions catalanes, s'observa que hi predomina la ideologia de l'autenticitat, que relega el català a un ús intragrupal i que fa del castellà la llengua de comunicació per defecte. Es conclou que, contràriament als objectius del projecte, les pràctiques lingüístiques estudiades no afavoreixen la incorporació social plena dels migrants.

[en] The new Immigration Act defines Catalan, Catalonia's native language, as the common instrumental language for the services created to assist new immigrants. This paper analyzes the role of Catalan in a residential project for immigrants managed by NGOs within the context of a Catalan town. Using the concepts of authenticity and anonymity (Woolard 2008), this ethnographic study analyzes the practical and ideological tensions observed regarding the use of Catalan and their social consequences for participants. As in other Catalan institutions, we observed that the ideology of authenticity predominates, reducing Catalan to an intragroup use and making Spanish the default language of communication. We conclude that, contrary to the project's goals, the linguistic practices studied do not favor the full integration of immigrants into Catalan society.
[ca] Aquest treball analitza les ressonàncies entre el pensament de María Zambrano i Laurette Séjourné, -arqueòloga italianomexicana amb la qual Zambrano es va sentir molt propera-, a partir de l'anàlisi de les cartes que es van intercanviar i que actualment es troben a la Fundació María Zambrano. Després de comparar alguns moments de la trajectòria vital i intel·lectual de cadascuna d'elles, l'article se centra en els aspectes compartits de les seves contribucions al pensament del segle xx: el "mètode de la raó poètica" de Zambrano, i el "missatge de Quetzalcóatl", que proposa Séjourné.

[en] The text contributes an analysis of the letters they both exchanged and are now part of the collection of the María Zambrano Foundation. After comparing some key moments in their lives and intellectual trajectories, the text focuses on the common aspects of their respective contributions to 20th century thinking: Zambrano's "method of poetic reason" and Séjourné's "message of Quetzalcóatl".
[ca] La violència de gènere ha passat de ser una realitat oculta a un problema de caràcter social i públic. No obstant això, continua sent una realitat poc visible i documentada aquella en la qual es troben els nens i nenes que, sense ser aparentment objecte de violència, estan igualment exposats a les conductes agressives que s'exerceixen en el seu sistema familiar. Es fa necessari, per tant, posar de manifest les situacions d'aquests/es menors d'edat que han crescut en un ambient negligent que ha obstaculitzat el seu desenvolupament normalitzat, amb greus repercussions en les seves diferents àrees vitals. A fi de contribuir a aquest objectiu, s'ha dut a terme un estudi exploratori a partir de la realització i l'anàlisi d'entrevistes semiestructurades a treballadores socials que intervenen amb famílies afectades per la violència de gènere, tenint com a finalitats indagar les situacions i conseqüències de l'exposició dels menors a la violència de gènere, així com també exposar el paper de la professió del Treball Social en aquesta problemàtica social. Els resultats revelen l'existència a Espanya de serveis bàsics i especialitzats que aborden els diferents conflictes que sorgeixen en el si d'una família, també que el patró de resposta d'aquests nens/es exposats a violència de gènere no és homogeni, podent adoptar múltiples rols o conseqüències, que hauran de tenir en compte els/les professionals del Treball Social en dissenyar la intervenció. Aquest article planteja la necessitat imperiosa de millorar els canals de comunicació/coordinació entre els diferents agents socials que treballen amb infància maltractada.

[en] Gender violence has gone from being a hidden reality to a social and public problem. However, the reality of children who, without apparently being the object of violence, are equally exposed to the aggressive behaviors exercised in their family system, continues to be a reality that has not been made visible or documented. It is therefore necessary to highlight the situations of these minors who have grown up in a negligent environment that has hindered their normalized development, with serious repercussions in their different vital areas. In order to contribute to this objective, an exploratory study has been carried out by conducting and analyzing semi-structured interviews with social workers who intervene with families affected by gender violence, with the following aims: to investigate the situations and consequences of the exposure of minors to gender violence, as well as to expose the role of the Social Work profession in this social problem. The results reveal that: there are basic and specialized services in Spain that address the different conflicts that arise within a family, and that the response pattern of these children exposed to gender violence is not homogeneous, and they may adopt multiple roles or consequences, which should be taken into account by Social Work professionals when designing the intervention. This article raises the urgent need to improve communication/coordination channels between the different social agents working with abused children.
[ca] Els corrents intel·lectuals i ideològics posthumanistes advoquen per la superació de diferents límits biològics de l'espècie humana. La ruptura inclou els assumptes reproductius, com a estratègies per a la supervivència i com a cura d'una dignitat posthumana. En aquest treball, vull esbossar qüestions del trans i posthumanisme reproductiu interessat en la gestació subrogada (GS) en les diferents modalitats. La GS és rellevant per reconduir la reproducció seguint criteris promotors de lelecció individual. Començo subratllant l'herència liberal en el moviment per la millora humana i l'elecció procreativa. Després, suggereixo que el posthumanisme reproductiu es recolza en els estudis de gènere i en la permissivitat del comerç sexual per redefinir la GS com a probable reproducció posthumana. Així, els objectius del posthumanisme reproductiu ambicionen una agenda diferent de la feminista. Les perspectives posthumanes i feministes proposen horitzons de justícia reproductiva que s'hauran de criticar en context abans que els estats nació procedeixin amb reformes.

[en] Posthumanist intellectual and ideological currents advocate the overcoming of several biological limits of humankind. The rupture includes reproductive issues to care for posthuman dignity. In this work, I want to outline questions of trans and reproductive posthumanism interested in surrogacy in its different modalities. Gestational surrogacy is relevant to redirect reproduction following criteria that enhance individual choice. I begin by underlining the liberal heritage in the social movement for human enhancement and procreative choice. Next, I suggest that surrogacy could be considered as likely posthuman reproduction by drawing on gender studies and the permissiveness of commercial sex. Thus, the reproductive posthumanist goals envision an agenda different from the feminist one. Posthuman and feminist perspectives propose horizons of reproductive justice that will need to be critiqued in context before nation-states proceed with reforms.
[ca] Aquest article presenta cinc reflexions sobre el plurilingüisme de l'estat espanyol, la més important de les quals gira al voltant de la igualtat lingüística sense sobirania política. Aquesta qüestió, que clou l'article, es veu precedida i complementada per altres aspectes com un marc satisfactori de debat polític, una igualtat formal de les llengües de l'estat, un model satisfactori de plurilingüisme estatal igualitari i la introducció del plurilingüisme en àmbits d'ús d'eficàcia simbòlica i funcional.

[en] This paper covers five considerations about plurilingualism in Spain, with special attention to how linguistic equality can be achieved without political sovereignty. Before considering this issue in particular, the author deals with a number of other issues: what sort of political framework would be satisfactory to start conceiving such an equality; what should be understood by 'formal equality' among the languages of Spain; what the basic elements of an egalitarian model of plurilingualism would be; and how bilingualism should be introduced in terms of functional and symbolic efficiency.
[ca] Aquest treball mostra la nostra tasca docent en el camp de la innovació en la matèria Pràctiques Externes del Graau de Pedagogia de la Facultad de Ciencias de la Educación a la Universidad de Sevilla. Al llarg d'aquest temps sempre hem plantejat aquesta matèria com la columna vertebral de la formació inicial del pedagog i pedagoga, sent l'estudiant el principal objecte de preocupació i enfoc. En aquest article detallem diferents metodologies actives dutes a terme per a la supervisió de les Pràctiques Externes: Programa d'Acció Tutorial entre Iguals (PATI), Cercles de Qualitat, seminaris i blog com eina col·laborativa. Els estudiants emfatitzen un alt grau de satisfacció amb les experiències desenvolupades, al reduir les distàncies entre tutor i tutoritzat, afavorir l'avaluació individualitzada dels treballs en grup, estimular el treball col·laboratiu, fomentar la reflexió i ampliar el seu bagatge de coneixements al interactuar amb els seus companys i companyes. En definitiva consideren que són metodologies adequades per promoure una organització horitzontal del treball en l'assignatura Pràctiques Externes.

[en] The aim of this study was to show the pedagogy work regarding innovation in the subject "External Internship" in the Bachelor's degree of Pedagogy of the Faculty of Education in Seville University. Throughout the time we have always presented the subject as the backbone of the initial training of a teacher, being the student the main object of concern and focus. This work details different active methodologies implemented for the supervision of the subject External Practices: Program of tutorial Action between Equals (PATI), quality circles and blogs as collaborative tools. Students outlined the high level of satisfaction with the experience developed, reduction of distance between tutor and tutored, favoring the individual evaluation in group works, stimulation of collaborative work, encouraging reflection and expansion of the set of knowledge interacting with other colleagues. In conclusion, the students consider these are suitable methodologies to foment an horizontal work organization in the subject of "External Internships".
[ca] Aquest treball exposa alguns dels problemes amb els que s'enfronta l'historiador de la regió rioplatense quan es proposa estudiar les seves pampes, les seves costes, les seves ciutats, des del punt de vista estètic, és a dir: de la seva constitució com a paisatges.

[en] This work brings forward some problems that the "rioplatense" historian has to face to study the pampas, coastlines and cities of the River Plate's area from an aesthetic point of view, that is, from its conception as landscapes.
[ca] L'obra americana del cronista de les Índies Gonzalo Fernández de Oviedo y Valdés (1478-1557), en particular el Sumario (1526), va ser escrita com a resposta a les expectatives i inquietuds de l'humanisme italià del segle xvi. La connexió d'"il signor Oviedo" amb els models humanistes italians és clau per a entendre les transferències culturals entre Fernández de Oviedo i les elits intel·lectuals amb les quals va entrar en contacte a l'Espanya i a la Itàlia del segle XVI. El cas de l'ambaixador de la República de Venècia, Andrea Navagero (1483-1529), ens ajudarà a entendre que els valors aristocràtics, culturals i ideològics d'aquelles elits intel·lectuals condicionaren la producció d'un determinat tipus de narrativa imperial sobre la qual noves categories —socials, naturals— eren a punt de ser edificades.

[en] The American writings of the chronicler of the Indies, Gonzalo Fernández de Oviedo Valdés (1478-1557), and particularly the Sumario (1526), were written in response to the expectations and concerns of 16th century Italian humanism. The links between "il signor Oviedo" and the Italian humanist models are key to understanding the cultural exchanges between Fernández de Oviedo and the intellectual elites with which he came into contact in 16th century Italy and Spain. The case of the ambassador of the Republic of Venice, Andrea Navagero (1483-1529), helps us understand that the ideological, cultural and aristocratic values of those intellectual elites conditioned the writing of a particular kind of imperial narrative over which new categories —social and natural— were to be built.
[ca] La investigació centrada en els problemes de la transició ha motivat els autors d'aquest assaig a compartir amb els seus col·legues nacionals i internacionals les seves troballes i les seves innovacions. L'article revisa el concepte de transició des d'una perspectiva múltiple i sintetitza diferents investigacions fetes aquesta última dècada per l'equip Transicions Acadèmiques i Laborals (TRALS). Unes, centrades en transicions convencionals i d'altres en problemes no tan convencionals. L'anàlisi, molt succinta, de les investigacions més significatives exposa els objectius, la metodologia, les característiques i les fonts de cada treball. Les repercussions de diferents investigacions en la política educativa global de l'evitació del abandonisme escolar i acadèmic, es veuen complementades amb una sèrie de suggeriments per la intervenció psicopedagógica, amb l'objectiu d'orientar a persones en transició seguint models didàctics i psicològics d'autors clàssics en el tema.

[en] The research focused on the problems of transition has motivated the authors of this essay to share with national and international colleagues their findings and innovations. The article reviews the concept of transition from a multiple perspective and synthesizes various works done over the last decade by the team TRALS. The team centered on some conventional transitions and on other problems not so conventional. The analysis, very succinct, of the most significant research, presents the objectives, methodology, characteristics and sources of each job. The impact of various investigations in educational policy for school avoidance and academic drop out are complemented by a series of suggestions for pedagogic intervention to guide people in transition. The suggestions are adapted from educational and psychological models of classical authors on the subject.
[ca] Les fosses comunes constitueixen un dels elements més característics de la repressió franquista tant a nivell estatal com a nivell regional. Castella-la Manxa no és una excepció: les cinc províncies que la componen acullen en el seu territori nombrosos exemples d'aquests enterraments de víctimes de la violència franquista. Coneixer la seva localització i característiques és clau per, en primer lloc, comprendre millor el fenomen de la repressió franquista a la regió i, en segon lloc, resulta imprescindible per plantejar futures actuacions sobre aquestes fosses. Realitzar aquest balanç és una qüestió complexa tant per l'escassetat d'informació sobre el que va succeir amb aquests enterraments durant la dictadura i la Transició, com per la confusió que hi ha en relació a les actuacions que van tenir lloc ja en el nou mil·lenni. Aquest article proposa una nova forma de comptabilitzar les fosses del franquisme que eviti confusions i traca la història d'aquests enterraments des de la seva obertura fins als nostres dies, amb la finalitat de posar ordre en un coneixement imprescindible per a la comprensió d'un fenomen clau en la història de la regió i de facilitar el compliment dels principis de veritat, justícia, reparació i garantia de no repetició que guien les polítiques de memòria democràtica.

[en] Mass graves are one of the most interesting elements of the Spanish repression during the Francoist regime, both at national and regional levels. Catilla-La Mancha isn't an exception: the five provinces that make up the region have numerous examples of these burial sites of the victims of the Francoist violence. Knowing their location and their features is key for, in the first place, understanding the phenomena of the Francoist repression in the region, and secondly, is absolutely necessary to plan future actions over said mass graves. Assessing this matter is very complex because of the scarcity of information about the facts surrounding the burials that occurred during the dictatorship and the transition to democracy as well as the confusion that has reigned in the matter over the new millennium. This article proposes a new way of accounting the mass graves of the Francoist Era that will avoid confusion and trace the history of the burials since the openings of the mass graves to our days. This will establish order in the essential knowledge to understand the key phenomena in the history of the region and help comply with the principles of truth, justice, amendment and guaranteeing the non-recurrence established by the Democratic Memory policies
[ca] En les investigacions que utilitzen escales tipus Likert s'apliquen principalment escales de 5 punts, sense una fonamentació metodològica que ho justifiqui. La revisió de 3 conegudes revistes permet arribar a aquesta conclusió. Sembla que es fa així per tradició i perquè és difícil posar nom a més de cinc opcions de resposta. En aquest article es posa en qüestió aquesta tradició i s'aporten arguments per proposar altres alternatives. S'analitza la importància de millorar la sensibilitat de les escales augmentant les opcions de resposta; es recomana evitar l'ús de denominacions categòriques, que strictu sensu impedeix el seu ús com a escala d'interval ja que la converteix en nominal (categòrica); s'analitza el rebuig a valors extrems, etc. Com a conseqüència, es recomana la proposta en favor d'escales d'onze punts (de 0 a 10).

[en] Five-point scales are applied primarily in research using Likert scales without a methodological foundation for doing so. A review of three known journals allows to reach at this conclusion. It seems that this is done for tradition, and it is difficult to assign a label to more than five response options. This article puts into question this tradition and brings arguments to propose other alternatives. The importance of improving the sensitivity of scales is discussed; it is recommended to avoid the use of categorical labels, which prevents their use sensu strictu as interval scale since it becomes nominal (categorical); the rejection of extreme values is also analyzed to. As a result, the proposal is to recommend the use of eleven-point scales (from 0 to 10).
[ca] L'aigua era un bé públic i el seu ús el concedia el batlle general mitjançant establiment a cens. Però l'aigua també es va "privatitzar" a les senyories i aquestes, alhora, la van establir en els seus territoris. A l'entorn d'Argentona no hi ha cursos permanents d'aigua. Per això l'aigua s'extreia amb la construcció de mines i pous. Analitzarem establiments d'aigua fets a Argentona des del 1508 fins al 1832. L'estructura dels establiments del Reial Patrimoni s'inicien amb la petició de l'interessat i el posterior informe del fiscal que estipula les quantitats que cal pagar. Seguidament es notificava als interessats i, si no hi havia cap al·legació per part de tercers, es concedia l'establiment. Els conflictes entre particulars que es veien perjudicats per un establiment originaven llargs plets que en la majoria de casos es resolien mitjançant concòrdies. S'inclou un quadre amb una relació de trentados establiments d'aigua documentats a Argentona, que de ben segur són tan sols una part dels concedits.

[en] Water was a public asset and its use was granted by the General Batlle (the mayor) by means of census establishment. But water was also "privatized" by the landlords and its extraction established within their territories. In the land surrounding Argentona there are no permanent water sources, so the water was obtained via the construction of mines and wells.We have examined water establishments in Argentona documented from 1508 through 1832. The structure of the establishments of the Royal Heritage began with a request from the interested party and the subsequent report by the public prosecutor stipulating the amounts payable, at which time the parties involved were notified and if there was no allegation by third parties, they were granted the establishment. Conflicts between individuals who were adversly affected by an establishment originated many lawsuits and in most cases were resolved through accords. We have enclosed a chart showing a list of 32 documented water establishments in Argentona, which no doubt, represent only a small part of the whole.