BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Ensenyar i avaluar la competència oral pot resultar més senzill en els nous escenaris d'aprenentatge mitjançant eines TIC. Aquí es mostra una experiència d'aula l'objectiu de la qual és verificar que, amb els nous gèneres discursius sorgits en la societat digital de l'aprenentatge, com el vídeo tutorial, es contribueix a donar sentit i contextualitzar el desenvolupament de la competència oral i que el docent és el que ha de presentar escenaris d'aprenentatge i planificar-los. El professor ha de descobrir i assumir quines competències i rol ha de desenvolupar i, amb aquesta finalitat, enfocar la seva formació. Els nous escenaris digitalitzats a l'aula no han d'estar exempts de metodologia per a poder concretar els objectius d'aprenentatge en la competència oral.

[es] Enseñar y evaluar la competencia oral puede resultar más sencillo en los nuevos escenarios de aprendizaje mediante herramientas TIC. Aquí se muestra una experiencia de aula cuyo objetivo es verificar que con los nuevos géneros discursivos surgidos en la sociedad digital del aprendizaje, como el tutorial, se contribuye a dar sentido y contextualizar el desarrollo de la competencia oral, así como, que el docente es el que debe presentar escenarios de aprendizaje y planificarlos. El profesor debe descubrir y asumir qué competencias y rol debe desarrollar y con este fin enfocar su formación. Los nuevos escenarios digitalizados en el aula no deben estar exentos de metodología para poder concretar los objetivos de aprendizaje en la competencia oral.
[ca] L'aprenentatge servei (ApS), un enfocament pedagògic que integra l'aprenentatge acadèmic amb el servei pràctic a la comunitat, és una estratègia metodològica que fomenta un espectre de competències essencials que van des dels aspectes socials i personals fins als professionals. El camp de l'Educació Física és particularment adequat per a l'aplicació de l'aprenentatge servei, atesa la gran quantitat de beneficis socials com el foment de la responsabilitat personal i social, la promoció de la inclusió i el desenvolupament d'habilitats per a la resolució de conflictes. En aquest sentit, aquesta investigació pretén conèixer l'estat de la qüestió i estendre la recerca d'intervencions de qualitat fins a l'any 2023, comprovant l'evolució de la investigació sobre l'ApS en els darrers 7 anys. Per això, l'objectiu principal d'aquesta revisió sistemàtica és avaluar i sintetitzar els resultats de les intervencions amb aprenentatge servei implementades a nivell universitari per a professors d'Educació Física en formació. Per dur a terme aquesta revisió sistemàtica, es van seguir les directrius d'experts descrites a Preferred Reporting Items per a Systematic Reviews and Meta-Analyses. Les troballes de la revisió emfatitzen l'impacte positiu de l'ApS als professors d'Educació Física en formació. Així i tot, el cos de recerca existent també destaca la necessitat de millorar la qualitat de la recerca elevant els estàndards de validesa i fiabilitat per enfortir la solidesa de les evidències.

[es] El aprendizaje-servicio (ApS), un enfoque pedagógico que integra el aprendizaje académico con el servicio práctico a la comunidad, es una estrategia metodológica que fomenta un espectro de competencias esenciales que van desde los aspectos sociales y personales hasta los profesionales. El campo de la educación física es particularmente adecuado para la aplicación del aprendizaje-servicio, dada su gran cantidad de beneficios sociales como el fomento de la responsabilidad personal y social, la promoción de la inclusión y el cultivo de habilidades para la resolución de conflictos. En este sentido, la presente investigación pretende conocer el estado de la cuestión y extender la búsqueda de intervenciones de calidad hasta el año 2023, comprobando la evolución de la investigación sobre el ApS en los últimos 7 años. Consecuentemente, el objetivo principal de esta revisión sistemática es evaluar y sintetizar los resultados de las intervenciones en ApS implementadas a nivel universitario para profesorado de Educación Física en formación. Para llevar a cabo esta revisión sistemática, se siguieron las directrices de expertos descritas en Preferred Reporting Items for Systematic Reviews and Meta-Analyses. Los hallazgos de la revisión enfatizan el impacto positivo del ApS en el profesorado de Educación Física en formación. Sin embargo, el cuerpo de investigación existente también destaca la necesidad de mejorar la calidad de la investigación elevando los estándares de validez y fiabilidad para fortalecer la solidez de las evidencias.
[ca] Euromaidán és el nom que rep una sèrie de manifestacions que va començar a final de l'any 2013 a Ucraïna, quan l'expresident Victor Yanukovych va declarar la suspensió de la signatura de l'Acord d'Associació amb la Unió Europea. Com a conseqüència, milers de persones van sortir als carrers de Kiev per mostrar el seu desacord amb la decisió del Govern. D'aquesta manera, l'Euromaidan, que va començar sent un moviment social, va acabar per provocar una confrontació entre els ciutadans i el Govern ucraïnès, situació que va derivar en un conflicte militar amb Rússia a l'est d'Ucraïna. Aquesta situació va marcar el principi de l'actual crisi política del país. En aquest article es presentarà el context històric ampli, a més de la cronologia actual de la crisi ucraïnesa, des de novembre de 2013 fins a maig de 2019. Tots els esdeveniments han de considerar-se com un únic procés, tal com mostra la següent seqüència: Euromaidan, annexió de Crimea, fase activa del conflicte militar al Dombass (fins a la signatura del Segon Protocol de Minsk el 2015), fase passiva del conflicte militar al Dombass i militarització del Mar Negre. Finalment, s'hi presentaran les conclusions i les perspectives per al futur.

[es] Euromaidán es el nombre dado a una serie de manifestaciones que comenzó a finales del año 2013 en Ucrania, cuando el ex presidente Victor Yanukovych declaró la suspensión de la firma del Acuerdo de Asociación con la Unión Europea. Como resultado, miles de personas salieron a las calles de Kiev para mostrar su desacuerdo con la decisión del Gobierno. De esta manera, el Euromaidán, que empezó siendo un movimiento social, acabó provocando una confrontación entre los ciudadanos y el Gobierno ucraniano, situación que derivó en un conflicto militar con Rusia en el este de Ucrania. Esta situación marcó el comienzo de la actual crisis política del país. En este artículo se presentará el contexto histórico amplio como también la cronología actual de la crisis ucraniana, desde noviembre de 2013 hasta mayo de 2019. Todos los acontecimientos de esta crisis ucraniana deben considerarse como un único proceso tal y como se muestra en la siguiente secuencia: Euromaidán, anexión de Crimea, fase activa del conflicto militar en Dombás (hasta la firma del Segundo Protocolo de Minsk en 2015), fase pasiva del conflicto militar en Dombás y militarización del Mar Negro. Finalmente, se presentarán las conclusiones y las perspectivas para el futuro.
[ca] El treball presenta un taller sobre dones que van tenir un protagonisme rellevant durant el període de la II república i la Guerra Civil espanyola. El llistat es centra en 26 casos dels més diversos camps culturals i professionals. La voluntat es fer una aproximació senzilla però efectiva a aquestes persones. El taller està destinat a alumnes d'ensenyament secundari i, a criteri del docent o a iniciativa dels alumnes pot ser ampliat i matitzat tant com es vulgui.

[es] El trabajo presenta un taller sobre mujeres que tuvieron un protagonismo relevante durante el período de la II república y la Guerra Civil española. El listado se centra en 26 casos de los más diversos campos culturales y profesionales. La voluntad es realizar una aproximación sencilla pero efectiva a estas personas. El taller está destinado a alumnos de enseñanza secundaria y, a criterio del docente o a iniciativa de los alumnos, puede ser ampliado y matizado tanto como se quiera.
[ca] El 2018, el govern recentment format d'Itàlia, que incloïa la Lliga d'extrema dreta, va plantejar preocupacions entre les elits polítiques i financeres europees. La premsa internacional va retratar els partits que van guanyar les eleccions com els bàrbars (euroescèptics) disposats a assetjar les muralles de Roma. En aquest article, argumento que les polítiques antiimmigració de línia dura eren la seva característica més visible. En particular, demostro que l'enfocament xenòfob de la Lliga no era nou, ja que els seus precursors ja promovien la discriminació, i que el partit va passar del regionalisme a l'extrema dreta de l'espectre polític. També qüestiono el recent canvi nacional(ista) del partit, que sembla que s'ha fet de manera acrítica i per raons pragmàtiques i electorals. L'article contribueix a la història de l'extrema dreta des dels anys 80 alhora que demostra la utilitat d'una metodologia històrica per als estudiosos d'altres disciplines que treballen el prejudici de la dreta.

[es] En 2018, el gobierno recién formado de Italia, que incluía a la Liga de extrema derecha, generó preocupación entre las élites políticas y financieras europeas. La prensa internacional describió a los partidos que ganaron las elecciones como bárbaros (euroescépticos) dispuestos a asediar las murallas de la ciudad de Roma. En este artículo sostengo que las políticas antiinmigración de línea dura fueron su característica más visible. En particular, demuestro que el enfoque xenófobo de la Liga no era nuevo, ya que sus precursores ya promovían la discriminación, y que el partido pasó del regionalismo al lado de extrema derecha del espectro político. También cuestiono el reciente giro nacionalista (nacionalista) del partido, que parece haberse realizado acríticamente y por razones pragmáticas y electorales. El artículo contribuye a la historia de la extrema derecha desde la década de 1980, al tiempo que demuestra la utilidad de una metodología histórica para académicos de otras disciplinas que trabajan sobre los prejuicios de derecha.
[ca] La Llei Orgànica 3/2021, reguladora de l'eutanàsia a Espanya (LORE) va entrar en vigor el 25 de juny de 2021. Aquesta llei exigeix per a la sol·licitud d'eutanàsia que el pacient pateixi una malaltia greu i incurable o un patiment greu crònic incapacitant, i que tingui competència per prendre aquesta decisió. En aquest sentit, és legítim que un pacient amb malaltia mental sol·liciti ajuda per morir. En aquest article, realitzem una exploració crítica dels conceptes de "malaltia greu i incurable" i "patiment greu crònic incapacitant", exposant en detall els seus significats i les seves implicacions teòrico-pràctiques. És necessària una avaluació més matissada de la "incurabilitat" i la "irremediabilitat" en el context de la salut mental, per poder reconèixer que els desafiaments en definir i mesurar el sofriment mental, així com la malaltia incurable, no haurien de ser un obstacle per al reconeixement de l'eutanàsia i/o el suïcidi assistit en aquests pacients. A més, analitzem críticament arguments contraris a la prestació d'ajuda per morir en pacients psiquiàtrics i estudiem el seu pretès fonament conceptual, així com la base empírica per demostrar-ho. Defensem la legitimitat de la sol·licitud d'ajuda per morir en salut mental, sota els criteris exigits per la LORE, rebutjant així postures paternalistes que impliquen més estigmes i discriminacions. &nbsp; &nbsp; &nbsp; &nbsp;

[es] La Ley Orgánica 3/2021, reguladora de la eutanasia en España (LORE) entró en vigor el 25 de junio de 2021. Esta ley exige para la solicitud de eutanasia que el paciente sufra una enfermedad grave e incurable o un padecimiento grave crónico incapacitante, y que tenga competencia para tomar dicha decisión. En ese sentido, cabe legítimamente que un paciente con enfermedad mental solicite ayuda para morir. En este artículo, realizamos una exploración crítica de los conceptos de "enfermedad grave e incurable" y "padecimiento grave crónico incapacitante", exponiendo en detalle sus significados y sus implicaciones teórico-prácticas. Es necesario una evaluación más matizada de la "incurabilidad" y la "irremediabilidad" en el contexto de la salud mental, para poder reconocer que los desafíos en definir y medir el sufrimiento mental, así como la enfermedad incurable, no deben ser un obstáculo para el reconocimiento de la eutanasia y/o el suicidio asistido en estos pacientes. Además, analizamos críticamente argumentos contrarios a la prestación de ayuda a morir en pacientes psiquiátricos y estudiamos su pretendido fundamento conceptual, así como la base empírica para demostrarlo. Defendemos la legitimidad de la solicitud de ayuda a morir en salud mental, bajo los criterios exigidos por la LORE, rechazando así posturas paternalistas que implican más estigmas y discriminaciones.
[ca] L'anàlisi del mapa Exploración del Río Ucayali és una aproximació a l'imaginari missioner de fra Ramon Busquets del Col·legi de Propaganda Fide de Moquegua sobre la natura i la gent de l'eix fluvial Urubamba-Ucayali. El mapa revela el diari del viatge que es va fer per comunicar les missions franciscanes de l'Urubamba (Cusco) amb les del Col·legi de Propaganda Fide d'Ocopa a l'Ucayali. Mapa i text són part d'un mateix document que permet aprofundir en la imatge i la narrativa relativa als rius, la natura i els indis de l'Amazònia.

[es] El análisis del mapa Exploración del río Ucayali es una aproximación al imaginario misionero de fray Ramón Busquets del Colegio de Propaganda Fide de Moquegua sobre la naturaleza y las gentes del eje fluvial Urubamba Ucayali. El mapa refleja el diario del viaje efectuado para comunicar las misiones franciscanas del Urubamba (Cuzco) con las del Colegio de Propaganda Fide de Ocopa en el Ucayali. Mapa y texto son parte de un mismo documento, que permite ahondar en la imagen y la narrativa relativas a los ríos, la naturaleza y los indios de la Amazonía.
[ca] La neuroética ofereix dades rellevants a la comprensió biològica de l'agència moral. Donada la naturalesa empíric-naturalista i fragmentària d'aquestes dades es torna necessari un marc de recepció que integri aquests descobriments. Adela Cortina ha proposat l'ètica del discurs com un adequat marc integrador, no obstant això, aquí evidenciem que es tracta d'una proposta insuficient. Primer, perquè no es dona una integració sistemàtica entre el marc filosòfic d'integració i les dades neuroéticos, sinó una mera juxtaposició. Segon, perquè no s'ofereix una ontologia ni una antropologia sobre les quals es basi l'anomenada neuroética. Per a fer front a aquestes insuficiències, s'exposa l'anomenada Teoria Dual. La rellevància d'aquesta teoria radica en el fet que implica una teoria intencional de la cognició, així com en què parteix de la distinció entre informació (ordenació o forma) i energia (matèria), esquivant així tot possible reduccionisme. Conclourem que la proposta d'Adela Cortina és insuficient, que podem acostar-nos a la suficiència cobrint els buits teorètics que manca i que la Teoria Dual cobreix aquests buits, la qual cosa ens acosta una mica més a la suficiència en aquesta cerca per un marc integrador.

[es] La neuroética ofrece datos relevantes a la comprensión biológica de la agencia moral. Dada la naturaleza empírico-naturalista y fragmentaria de estos datos se vuelve necesario un marco de recepción que integre dichos descubrimientos. Adela Cortina ha propuesto la ética del discurso como un adecuado marco integrador, no obstante, aquí evidenciamos que se trata de una propuesta insuficiente. Primero, porque no se da una integración sistemática entre el marco filosófico de integración y los datos neuroéticos, sino una mera yuxtaposición. Segundo, porque no se ofrece una ontología ni una antropología sobre las cuales se base la llamada neuroética. Para hacer frente a estas insuficiencias, se expone la llamada Teoría Dual. La relevancia de esta teoría radica en el hecho de que implica una teoría intencional de la cognición, así como en que parte de la distinción entre información (ordenación o forma) y energía (materia), esquivando así todo posible reduccionismo. Concluiremos que la propuesta de Adela Cortina es insuficiente, que podemos acercarnos a la suficiencia cubriendo los huecos teoréticos faltantes y que la Teoría Dual cubre dichos huecos, lo que nos acerca un poco más a la suficiencia en esta búsqueda por un marco integrador.
[ca] Aspiracions, peripècies i desaventures de Pier Giovanni Capece Galeota, ambaixador de la ciutat de Nàpols a Madrid (1597-1644)Les ambaixades de la ciutat de Nàpols a Madrid, com aquelles de les altres ciutats i regnes de la corona espanyola que van tenir lloc a l'edat moderna, van ser pràctiques de representació que oferien als súbdits la possibilitat de presentar-se "a sus reales pies" per defensar o extendre antigues prerrogatives o per negociar nous privilegis. L'article reconstrueix el perfil i l'ambaixada de Pier Giovanni Capece Galeota (1597-1644), protagonista d'unes vicissituds fins ara no conegudes, que testimonien de manera exemplar quine spodrien ser les dificultats, els guanys i els riscos d'una ambaixada, i les repercussions que els enviats a la cort per la ciutat podien tenir al retorn de la seva delegació.

[es] Aspiraciones, peripecias y desventuras de Pier Giovanni Capece Galeota, embajador de la ciudad de Nápoles en Madrid (1597-1644)Las embajadas de la ciudad de Nápoles a Madrid, así como las de otras ciudades y reinos de la corona española a lo largo de la Edad Moderna, fueron prácticas representativas que brindaron a los súbditos la oportunidad de presentarse "a sus reales pies" para proteger o ampliar antiguas prerrogativas o negociar nuevos privilegios. El ensayo reconstruye el perfil y la embajada de Pier Giovanni Capece Galeota (1597-1644), protagonista de un asunto, casi desconocido hasta hoy, que da testimonio ejemplar de las dificultades y los riesgos de una embajada y las repercusiones que podían sufrir los enviados de la ciudad al final de una legación en Madrid, de regreso a Nápoles.
[ca] Aquest article analitza les narratives legitimadores vinculades a les polítiques de promoció econòmica local d'atracció de talent en contraposició amb les motivacions i les perspectives d'aquestes persones. La combinació del debat teòric amb l'estudi de cas sobre els discursos d'atracció al districte tecnològic del 22@ de Barcelona assenyala les disjuntives existents entre la perspectiva oficial i la realment existent. La narrativa legitimadora defensa que el districte tecnològic suposa el manteniment del sentit històric productiu del Poblenou i connecta amb uns subjectes desitjats sobre l'espai urbà, els treballadors tecnològics, que associa un ideal d'emprenedoria històrica de la ciutat. Però les perspectives dels treballadors tecnològics posen en qüestió aquest raonament en dos sentits. D'una banda, els treballadors tecnològics locals es mostren decebuts per la diferència entre les promeses d'avantguarda laboral i tecnològica de la narrativa oficial i l'espai urbà resultant. D'altra banda, els discursos dels treballadors internacionals atrets revelen una desconnexió amb el discurs oficial d'emprenedoria i expressen un interès per una dimensió recreativa.

[es] Este artículo analiza las narrativas legitimadoras vinculadas a las políticas de promoción económica local de atracción de talento en contraposición con las motivaciones y perspectivas de estas personas. La combinación del debate teórico con el estudio de caso sobre los discursos de atracción en el distrito tecnológico del 22@ de Barcelona señala las disyuntivas existentes entre la perspectiva oficial y la realmente existente. La narrativa legitimadora defiende que el distrito tecnológico supone el mantenimiento del sentido histórico productivo de Poblenou y conecta con unos sujetos deseados sobre el espacio urbano, los trabajadores tecnológicos, que asocia a un ideal de emprendimiento histórico de la ciudad. Pero las perspectivas de los trabajadores tecnológicos ponen en cuestión este razonamiento en dos sentidos. Por un lado, los trabajadores tecnológicos locales se muestran decepcionados por la diferencia entre las promesas de vanguardia laboral y tecnológica de la narrativa oficial y el espacio urbano resultante. Mientras que, por otro lado, los discursos de los trabajadores internacionales atraídos revelan una desconexión con el discurso oficial de emprendimiento y expresan un interés por una dimensión recreativa.
[ca] Desafiant la visió tradicional cristiana de la figura d'Eva com la principal responsable del pecat original, les obres d'Isotta Nogarola, ¿Quién pecó más Adán o Eva? (1451), i de Luigi Dardano, La bella e dotta difesa delle donne (1554), presenten tota una sèrie d'arguments basats, principalment, en les Sagrades Escriptures. Amb aquests arguments, es pretén refutar la idea de la desobediència d'Eva com a origen de tots els mals. El present article examina les connexions i relacions intertextuals entre tots dos textos, destacant com tots dos autors reconfiguren la concepció amb valor negatiu que es tenia del personatge d'Eva i, per tant, vinculada al binomi dona-pecat. Desconstrueixen així la narrativa patriarcal, subvertint els estereotips que havien sigut associats a la prima dona. Al presentar tots dos textos un repte a les normes socials del moment, tant aquelles de la moral com les imposades per sexe, es posiciones imprescindibles dins de la Querelle des femmes. Per això, a través del cristall de la perspectiva de gènere, l'objectiu del següent article és analitzar les defenses que tant Isotta Nogarola como Luigi Dardano presenten per a revaluar el paper d'Eva en la cultura i la historia present, passada i futura.

[es] Desafiando la visión tradicional cristiana de la figura de Eva como la principal responsable del pecado original, las obras de Isotta Nogarola, ¿Quién pecó más Adán o Eva? (1451) y de Luigi Dardano La bella e dotta difesa delle donne (1554) presentan toda una serie de argumentos basados, principalmente, en las Sagradas Escrituras. Con estos, se pretende refutar la idea de su desobediencia como origen de todos los males. El presente artículo examina las conexiones y relaciones intertextuales entre ambos textos, destacando como ambos autores reconfiguran la concepción con valor negativo que se tenía del personaje de Eva y, por tanto, vinculada al binomio mujer-pecado. Deconstruyen así la narrativa patriarcal, subvirtiendo los estereotipos que habían sido asociaciados a la primera mujer. Al presentar ambos textos un reto a las normas sociales del momento, tanto aquellas de la moral como las impuestas por sexo, se posicionan imprescindibles dentro de la Querelle des femmes. Por ello, a través de la cristal de la perspectiva de género, el objetivo del siguiente artículo es analizar las defensas que Isotta Nogarola y Luigi Dardano presentan para reevaluar el papel de Eva en la cultura y la historia presente, pasada y futura.