[ca] Al llarg de les darreres dècades, el turisme ha estat un dels principals elements transformadors a nivell econòmic, social i territorial en aquells llocs on aquest fenomen s'ha produït. En el cas d'Andratx, municipi en el qual es centra el nostre estudi, l'arribada de turistes nacionals i internacionals a partir de la implantació del model de sol i platja fordista de principis dels 60, i l'aparició de noves tipologies turístiques diferents a aquest producte turístic a l'etapa postfordista, als 90, van ser els factors indispensables per convertir un municipi i una societat rural, en un municipi turístic de referència dintre del conjunt de les Illes Balears, el qual compta amb una societat multicultural i oberta, en consonància amb els nous temps. L'inici de l'activitat turística al municipi d'Andratx estava lligat al desenvolupament del producte de sol i platja dels nuclis de Camp de Mar i, en menor mesura, de Sant Elm, ja que els dos espais compten amb petites platges d'arena fina, així com la projecció de les primeres urbanitzacions residencials amb vistes panoràmiques a la mar en el nucli del Port d'Andratx. En poc temps, els residents d'aquests espais i del conjunt del municipi van veure com es generava una important activitat econòmica al voltant de les seves platges i la seva costa, amb la construcció d'hotels, restaurants i segones residències, a més de la creació de nous accessos i infraestructures que facilitaven l'arribada de turistes, iniciant així un procés de turistificació que marcaria el futur d'aquest lloc. Aquestes primeres dècades destaquen per la successió de grans moviments de capitals, nacionals i internacionals, a través de la inversió en els distints nuclis turístics, així com el conseqüent augment del nombre de llocs de feina del sector terciari, en detriment dels sectors tradicionals, primari i secundari. Tot això suposà un gran canvi per als residents locals, els quals van veure com es produïa una millora de la seva qualitat de vida ja que comptaven amb llocs de feina més ben remunerats i estables i unes condicions laborals mai imaginades abans. A la vegada, el creixement turístic acabà amb la necessitat de haver d'emigrar a altres zones de l'illa, d'Espanya o de l'estranger per cercar un lloc de feina per poder mantenir a les seves famílies, com havia ocorregut amb especial intensitat a les dècades anteriors, a més de comportar una obertura internacional del 20 municipi i la seva gent, gràcies a l'arribada de turistes de diferents parts d'Europa. Per altre banda, a la dècada dels 90 es va produir un canvi de mentalitat de la demanda que va derivar en l'aparició de noves tipologies turístiques, les quals posaren en valor elements geogràfics i recursos naturals antany menysvalorats, incrementant d'aquesta manera la pressió damunt aquells territoris que poc temps abans no tenien interès turístic per empresaris/inversos i turistes. Així, l'inici del postfordisme no tan sols va comportar l'aparició de nous tipus de turisme al municipi, com és el cas del golf, sinó que va suposar l'eclosió de tipologies turístiques preexistents en alguns d'aquests nuclis turístics, com són el turisme nàutic o el residencial. La major oferta d'aquests nous productes, lligats a recursos turístics com el paisatge, la mar i la muntanya, va provocar una democratització del turisme i es va traslladar la pressió turística des de les zones costaneres que comptaven amb platges i vistes a la mar, cap a la resta de nuclis allunyats de la costa, com la compra de finques rústiques (antigues explotacions agràries) per part dels estrangers. A pesar d'això, no han estat pocs els casos en els que la implantació i desenvolupament dels productes turístics lligats als models fordista i postfordista han vingut acompanyats d'una sèrie d'impactes sobre les societats locals, la seva economia i l'entorn, provocant una percepció negativa i fins i tot una desafecció cap a l'activitat turística en sí, que s'ha traduït en reaccions contràries per part de la societat local, como així va ocórrer en el municipi d'Andratx durant aquesta segona etapa. En aquest cas, l'oposició de la població local va tenir el seu origen en els excessos urbanístics que es varen anar produint al llarg dels anys, derivats d'una evident falta de planificació turísticaurbanística, un encariment dels preus dels productes bàsics i de l'habitatge, el col·lapse d'infraestructures i serveis i, fins i tot episodis de corrupció urbanística, que varen anar soscavant la imatge dels nuclis turístics, creant malestar i desconfiança entre els propis residents, turistes i inversos. En aquest sentit, el procés d'anàlisi posat en pràctica al llarg de la tesi, el qual s'ha desenvolupat des d'una òptica multidisciplinària basada en la geografia i la sociologia, ens ha aportat una visió de conjunt dels impactes del turisme sobre el municipi objecte d'estudi des de l'inici de la dècada dels anys 60 fins l'actualitat. A més, ens ha permès aprofundir, mitjançant la utilització de tècniques metodològiques com entrevistes, històries de vida, enquestes, mapes o anàlisi de fotografies aèries, en la importància de 21 la geografia, els recursos turístics i les relacions entre els diferents agents regionals (societat local, Administració regional i inversors nacionals i estrangers externs al municipi) sense els quals, ha quedat demostrat, no hauria estat possible dur a terme el fet turístic, impedint la transformació d'aquest municipi. L'objectiu que s'ha perseguit ha estat el de conèixer els efectes econòmics, socials i territorials que el turisme ha tingut en un municipi, antany rural, como el d'Andratx durant les darreres dècades, els quals han transformat el seu espai en el seu conjunt. Per això, s'ha realitzat una anàlisi individualitzada dels nuclis urbans, turístics i no turístics, ja que aquests compten amb recursos naturals diferents que han permès la implantació de productes turístics diferenciats, així com les relacions de poder existents entre els agents partícips en el creixement turístic, o no, de cada un d'ells. A partir d'aquí, s'ha pogut concloure que el desenvolupament d'un destí turístic de nova creació, en un país desenvolupat, no tan sols requereix d'uns recursos naturals (recursos turístics) que atreguin, tant a inversors com a turistes, si no que és necessari que es donin una sèrie de condicions entre aquests empresaris, l'Administració pública regional i la societat local per tenir èxit. Així, haurà d'existir un equilibri entre les diferents parts, les quals hauran de veure en el procés de desenvolupament turístic una contraprestació, ja sigui econòmica, laboral o lligada a una major qualitat de vida, que impedeixi una oposició directa que podria acabar amb la totalitat del procés de desenvolupament previst. D'aquesta manera, la investigació realitzada contribueix a comprendre millor la importància que adquireixen els distints actors (agents regionals) en la transformació d'un espai situat en els països desenvolupats, en els que existeixen elements naturals, o recursos turístics, indispensables per a la implantació i desenvolupament dels diferents productes turístics. En aquest sentit, s'espera que els resultats obtinguts puguin esser d'utilitat en aquells llocs que comptin amb l'atracció turística suficient, infraestructures bàsiques i unes característiques similars a les del cas d'estudi, convertint-se en una font de referència i una eina per als residents locals i l'administració pública d'aquests territoris.

[en] Throughout these past decades tourism has been one of the main transforming elements at an economic, social and territorial level in those places where this phenomenon has taken place. In the case of Andratx, the municipality in which this study is focused, the arrival of national and international tourists after the implementation of the Fordist sun and beach model of the early 60s, together with the appearance of other new tourist types in the post-Fordist stage in the 90s, became the essential elements to transform this municipality and its rural society into a reference tourist municipality within the whole of the Balearic Islands, one that now has a multicultural and open-minded society, along to the new era. The beginning of the tourist activity in the municipality of Andratx was connected to the development of sun and beach product in the area of Camp de Mar and, to a lesser extent Sant Elm, as both comprise small beaches of fine sand as well as to the projection of the first residential developments with panoramic views of the sea in the urban area of Port d'Andratx. In a short time-span, the neighbouring residents and the locals in the municipality experienced how an important economic activity related to their beaches and coast was being generated, through the construction of hotels, restaurants and second homes, in addition to the creation of new facilities and infrastructures that facilitated the arrival of tourists, initiating a tourist breakthrough that would set the grounds for the future of this place. The former decades stand out for a sequence of major movements of capital, both national and international which occurred through the investment in different tourist areas, as well as via the increase in the number of jobs belonging to the tertiary sector at the expense of traditional primary and secondary ones. It all entailed a significant change for local residents, who experienced an improvement of their quality of life out of better paid and stable jobs and working conditions never imagined before. In turn, the growth of tourism put an end to the need of emigrating to other areas in the island, Spain or going abroad seeking a job that would sustain their families, as it had already happened in previous decades. Together with the arrival of tourists from different parts of Europe it all paved the way for an international opening of this municipality and its people. 23 Yet in the 90s there was a shift in mentality regarding demand which led to the birth of new tourist typologies that would enhance the value of geographical features and natural resources that had been undermined until then, thus increasing the pressure onto those areas which initially lacked any kind of tourist interest for entrepreneurs/ investors and tourists. In this way, the beginning of Postfordism not only led to new types of tourism in this municipality, such as golf, but it also empowered pre-existing tourist typologies in these areas, such as nautical or residential tourism. The greater offer of these new products, all linked to tourist resources like landscape, sea and mountains, brought a democratization of tourism along with it, as most of the tourist pressure on coastal areas with beaches and sea views was displaced towards other nuclei away from the coast as a result of the acquisition of rustic estates (former agricultural exploitations) by foreign people. Nonetheless, many have been the cases in which the implementation and development of tourist products related to Fordist and post-Fordist models have come along a series impacts on local societies, their economies and the environment, causing a negative perception and even a disaffection towards the tourist activity itself. This has resulted in contrary reactions from local residents as it happened in the municipality of Andratx during this second stage. In particular, the discontent of the local population stemmed from the urban excesses which occurred over the years due to a lack of tourist-urban planning, a price increase of basic products and housing, the over crowding of several infrastructures and services and even episodes of urban corruption, all of which damaged the perception of tourist areas, creating a general discomfort and mistrust among residents, tourists and investors. In this sense, the analysis put into effect in this thesis, which has been developed from a multidisciplinary perspective having geography and sociology as a premise, puts forth an overall vision on the impact of tourism on the aforementioned municipality from the early 60s until present. Furthermore, the usage of methodological techniques like life stories, surveys, maps or the analysis of aerial photographs has enabled a deeper study on the importance of geography, tourist resources and the interrelation among different regional agents such as local citizens, regional administration and both national and international investors. Without these agents, as it is demonstrated here, the tourist phenomenon hence the transformation of this municipality would not have been possible. 24 Thus the main objective of this work has been to examine the economic, social and territorial effects of tourism on a formerly rural municipality like Andratx during these past decades in which the area has been transformed in its entirety. To do so, a detailed analysis of the existing urban areas, both tourist and non-tourist, has been carried out as they comprise different natural resources which have facilitated the implementation of diverse tourist products. Likewise, the study also tackles the existing power relations among the agents contributing to tourist growth or its decline of each one of the aforementioned zones. From this point onwards it has been possible to conclude that the evolution of a newly created tourist destination, in a developed country, not only requires natural resources (tourist resources) that attract both investors and tourists, but it also must meet a series of conditions involving entrepreneurs, the regional public administration and the local society in order to achieve success. Therefore, there must be a balance between the different parties who, in turn, will need to foresee some kind of compensation in the process of tourist development, may it be economic, occupational or associated to a higher quality of life; one which avoids a direct opposition that could put an end to the prearranged process of tourist development. In this manner, this research contributes to a better understanding of the importance that the different actors (regional agents) acquire concerning the transformation of a space located in developed countries where there are particular natural elements, said tourist resources, which are essential for the implementation and development of the different tourist products. In this sense, it is expected that the results obtained may be useful in those places that have sufficient tourist attraction, basic infrastructures and other features that resemble those in this case study, hence becoming a reliable source of reference and a tool for residents and for the public administration of given territories.