[ca] Les creences pseudocientífiques es poden definir com l'acte d'acceptar l'existència real de fenòmens o informació que no té evidències científiques contrastables i/o sòlides. Aquesta expressió és generalista i inclou diversos subtipus de creences, com les creences paranormals. En canvi, els fenòmens inexplicats o anòmals fan referència a comportaments que desafien els límits de el coneixement científic actual i són difícils d'explicar en termes psicològics. Aquest és el cas de la "recepció anòmala de la informació" (RAI). Els objectius d'aquesta investigació es van centrar en el mesurament, en la predicció i explicació psicològica dels fenòmens anòmals i de les creences pseudocientífiques. Es van aplicar diversos models estadístics centrats en proves de contrast d'hipòtesis, models d'equacions estructurals i inferències bayesianes. Es va desenvolupar un nou instrument d'avaluació denominat Multivariable Multiaxial Suggestibility Inventory -2 (MMSI-2) i es van analitzar les seves propietats psicomètriques amb una mostra de 3.224 subjectes. Aquest qüestionari examina experiències o fenòmens anòmals, trets de la personalitat, riscos psicopatològics i també inclou diversos indicadors conductuals per a la detecció de mentides. També es van contrastar els efectes o les ocurrències de la RAI (com a exemple de fenomen anòmal) i es va analitzar l'impacte psicosocial de les creences pseudocientífiques durant les diferents etapes de la crisi del coronavirus. Els resultats van permetre acceptar satisfactòriament la validesa i fiabilitat de l'MMSI-2. Els encerts de les proves experimentals de la RAI no van superar el atzar estimat. Es va concloure que no es van obtenir evidències estadístiques a favor de la RAI. Les creences pseudocientífiques, els fenòmens inexplicats i els símptomes positius de les psicosis van augmentar després del primer confinament social per coronavirus. Es va concloure que els residents en municipis urbans presentaven major quantitat de creences pseudocientífiques que els residents en zones rurals. Es discuteix sobre la implicació dels estils d'afrontament, la teoria de la marginalitat social i la teoria de l'MMSI-2 com a possibles models relacionats amb l'explicació dels fenòmens anòmals i de les creences pseudocientífiques.

[en] Pseudoscientific beliefs can be defined as the act of accepting the existence of phenomena or information that lacks contrastable and/or solid scientific evidence. This generalist approach includes several subtypes of beliefs, such as paranormal beliefs. In contrast, unexplained or anomalous phenomena refer to behaviors that defy the limits of current scientific knowledge and are difficult to explain in psychological terms. This is the case of the "anomalous reception of information" (ARI). This research focused on the statistical measurement, prediction and psychological explanation of anomalous phenomena and pseudoscientific beliefs. Several statistical models were applied focusing on hypothesis testing, structural equation modeling and Bayesian inference. A new assessment instrument called Multivariable Multiaxial Suggestibility Inventory -2 (MMSI-2) was developed and its psychometric properties were analyzed with a sample of 3,224 subjects. This questionnaire examined anomalous experiences or phenomena, personality traits, psychopathological risks and also included several behavioral indicators for lie detection. The effects or occurrences of ARI (as an example of an anomalous phenomenon) were also contrasted and the psychosocial impact of pseudoscientific beliefs during the different stages of the coronavirus crisis was analyzed. The results allowed us to satisfactorily accept the validity and reliability of the MMSI-2. The hits on the ARI experimental tests did not exceed the estimated chance. It was concluded that no statistical evidence was obtained in favor of the ARI. Pseudoscientific beliefs, unexplained phenomena and positive symptoms of psychosis increased after the first coronavirus social confinement. It was concluded that residents in urban municipalities had a higher number of pseudoscientific beliefs than residents in rural areas. The implication of coping styles, the social marginality theory and the MMSI-2 theory as possible models related to the explanation of anomalous phenomena and pseudoscientific beliefs is discussed.