BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] L'auge de les neurociències i la seva inclusió en els sistemes escolars obren un sender inèdit cap a la transformació del rol docent, que ha de conduir els educadors a la desconstrucció de les pràctiques educatives, a l'actualització de les propostes metodològiques i al perfeccionament de les seves didàctiques . Un mestre que coneix com aprèn el cervell, els processos que es troben immersos i la forma idònia d'estimular-lo, fa més eficients i significatius els ambients d'ensenyament, millora els aprenentatges dels seus estudiants i forma individus amb més potencial emocional, social i humà. D'acord amb això i validant la importància d'aquests arguments, aquest article fa un reconeixement i anàlisi minuciós de les intervencions centrades en les funcions executives desenvolupades en contextos educatius del 2018 en endavant, amb la intenció d'identificar de manera holística i integradora els diferents factors, accions i característiques que fan d'aquests programes d'estimulació propostes reeixides, a fi d'obtenir orientacions, suggeriments o criteris que permetin als lectors i l'escriptor modelar propostes educatives en funció de la neuroeducació i continuar evidenciant la necessitat de la seva inserció edificant a els sistemes educatius actuals, els quals apunten cap a un camí de qualitat, en el qual la neuroeducació pot ser una gran aliada.

[es] El auge de las neurociencias y su inclusión en los sistemas escolares abren un sendero inédito hacía la transformación del rol docente, que debe conducir a los educadores a la deconstrucción de sus prácticas educativas, a la actualización de sus propuestas metodológicas y al perfeccionamiento de sus didácticas. Un maestro que conoce como aprende el cerebro, los procesos que se encuentran inmersos y la forma idónea de estimularlo, hace más eficientes y significativos los ambientes de enseñanza, mejora los aprendizajes de sus estudiantes y forma individuos con mayor potencial emocional, social y humano. Acorde a lo anterior y validando la importancia de estos argumentos, el presente artículo hace un reconocimiento y análisis minucioso de las intervenciones centradas en las funciones ejecutivas desarrolladas en contextos educativos del 2018 en adelante, con la intención de identificar de forma holística e integradora los distintos factores, acciones y características que hacen de estos programas de estimulación propuestas exitosas, a fin de obtener orientaciones, sugerencias o criterios&nbsp; que permitan a los lectores y el escritor moldear propuestas educativas en función de la neuroeducación y continuar evidenciando la necesidad de su inserción edificante en los sistemas educativos actuales, los cuales apuntan hacia una camino de calidad, en el cual la neuroeducación puede ser una gran aliada.
[ca] El Noticiari Cinematogràfic Espanyol, més conegut com a NO-DO, és una font d'informació de gran utilitat per al coneixement de la història contemporània del nostre país. L'objectiu d'aquest article és precisament explicar com aquest noticiari setmanal va mostrar a la societat espanyola l'existència de l'organització terrorista nacionalista basca Euskadi Ta Askatasuna (ETA). D'aquesta manera, tindrem una visió audiovisual del conflicte basc, que és fonamental per a la seva divulgació -especialment entre els joves-, ja que aquest tipus de continguts els resulten més atractius; a més a més, puntualment, es complementarà l'anàlisi del noticiari del NO-DO amb alguns reportatges del programa Informe Semanal produït per Televisión Española (TVE). El potencial del NO-DO ha estat desaprofitat en determinades ocasions, per certs prejudicis en la seva utilització com a font històrica pel caràcter esbiaixat de la informació i pel seu contingut ideològic.

[es] El Noticiario Cinematográfico Español, más conocido como NO-DO, es una fuente de información de gran utilidad para el conocimiento de la historia contemporánea de nuestro país. Precisamente el objetivo de este artículo es explicar cómo este noticiario semanal mostró a la sociedad española la existencia de la organización terrorista nacionalista vasca Euskadi Ta Askatasuna (ETA). De esta forma, tendremos una visión audiovisual del conflicto vasco, que es fundamental para la divulgación de este -especialmente entre los jóvenes-, pues este tipo de contenidos les resultan más atractivos; además, puntualmente, se complementará el análisis del noticiario del NO-DO con algunos reportajes del programa Informe Semanal producido por Televisión Española (TVE). El potencial del NO-DO ha sido desaprovechado en determinadas ocasiones, por ciertos prejuicios en su utilización como fuente histórica por el carácter sesgado de la información y por su contenido ideológico.
[ca] La bretxa digital de segon nivell afecta els nivells individuals de competències digitals i els indicadors demogràfics de les diferències digitals. En aquest treball hem analitzat dades empíriques que permeten una mirada exhaustiva i diferenciada de la bretxa digital de segon nivell amb un enfocament metodològic quantitatiu rigorós. Hem investigat la relació entre els resultats d'una autoavaluació de les competències digitals pròpies i una prova de coneixements sobre eines digitals entre ciutadans austríacs (N=1109). L'estudi explora les bretxes digitals de segon nivell quant a gènere, nivell educatiu, edat, llengua materna i temps de residència al país en relació amb els respectius nivells i àrees de competència, en referència al Model de Competència Digital per a Àustria - DigComp 2.2 AT. Els resultats mostren que la bretxa digital de gènere és primordial a totes les àrees de competència, mentre que la bretxa d'edat continua sent forta quan es comparen els menors de 18 anys amb els més grans de 60 anys. A més, els efectes positius estan relacionats amb el nivell educatiu i la llengua materna.

[es] La brecha digital de segundo nivel afecta a los niveles individuales de competencias digitales y a los indicadores demográficos de las diferencias digitales. En este trabajo hemos analizado datos empíricos que permiten una mirada exhaustiva y diferenciada de la brecha digital de segundo nivel con un riguroso enfoque metodológico cuantitativo. Hemos investigado la relación entre los resultados de una autoevaluación de las propias competencias digitales y una prueba de conocimientos sobre herramientas digitales entre ciudadanos austriacos (N=1109). El estudio explora las brechas digitales de segundo nivel en cuanto a género, nivel educativo, edad, lengua materna y tiempo de residencia en el país en relación con los respectivos niveles y áreas de competencia, en referencia al Modelo de Competencia Digital para Austria - DigComp 2.2 AT. Los resultados muestran que la brecha digital de género es primordial en todas las áreas de competencia, mientras que la brecha de edad sigue siendo fuerte cuando se comparan los menores de 18 años con los mayores de 60 años. Además, los efectos positivos están relacionados con el nivel educativo y la lengua materna.
[ca] Presentem el disseny, aplicació i avaluació de dos projectes d'innovació docent aplicats en els cursos 17-18 i 18/19, que tenien com objectius investigar l'aplicació de noves metodologies docents de caràcter lúdic a l'assignatura Fonaments d'Història, impartida en el grau d'Educació Primària, i augmentar la motivació, la participació i l'estudi. Per a analitzar l'impacte de metodologies lúdiques s'han pres diferents línies d'acció: • Introducció de la plataforma Kahoot i el joc Timeline com a elements d'avaluació i repàs gamificats. • Introducció del role-play per mitjà del disseny, aplicació i anàlisi d'una activitat de rol en viu avaluada per mitjà d'un qüestionari online. Aquestes metodologies van millorar en procés d'assimilació i motivació gràcies al Kahoot i van produir un alt grau de satisfacció amb el role-play, encara que és necessari continuar treballant en aquest i avaluar l'impacte de Timeline.

[es] Presentamos el diseño, aplicación y evaluación de dos proyectos de innovación docente aplicados en los cursos 17-18 y 18/19. Estos tenían como objetivos investigar la aplicación de nuevas metodologías docentes de carácter lúdico en la asignatura Fundamentos de Historia, impartida en el grado de Educación Primaria, y aumentar la motivación, la participación y el estudio. Para analizar el impacto de metodologías lúdicas se han llevado diferentes líneas de acción: • Introducción de la plataforma Kahoot y el juego Timeline como elementos de evaluación y repaso gamificados. • Introducción del role-play por medio del diseño, aplicación y análisis de una actividad de rol en vivo evaluada por medio de un cuestionario online. Estas metodologías mejoraron en proceso de asimilación y motivación gracias al Kahoot y produjeron un alto grado de satisfacción con el role-play, aunque es necesario seguir trabajando en este y evaluar el impacto de Timeline.
[ca] En aquest article es tracten dos aspectes centrals en molts casos judicials en què hi ha gravacions d'àudio involucrades: la transcripció del contingut i l'autenticació de la gravació. En ambdós casos es discuteix la problemàtica inherent en aquestes tasques i s'explica l'aportació que des de la lingüística forense es pot fer. Més concretament, en el procés de transcripció, s'explicita el mètode utilitzat per fixar l'oralitat, per una banda, i es parla de l'anàlisi de fragments disputats, per l'altra. Pel que fa a l'autenticació de gravacions, s'exposen els aspectes principals dels tres enfocaments que s'utilitzen en l'actualitat: físic, auditiu i acústic. A aquests enfocaments —i només en gravacions analògiques— s'hi afegeix l'anàlisi magnetoòptica.

[es] En este artículo se tratan dos aspectos centrales en muchos casos judiciales donde hay grabaciones de audio involucradas: la transcripción del contenido y la autenticación de la grabación. En ambos casos se discute la problemática inherente en estas tareas y se explica la aportación que desde la lingüística forense se puede hacer. Más concretamente, en el proceso de transcripción, se explicita el método utilizado para fijar la oralidad, por un lado, y se habla del análisis de fragmentos disputados, por otra. En cuanto a la autenticación de grabaciones, se exponen los aspectos principales de los tres enfoques que se utilizan en la actualidad: físico, auditivo y acústico. En estos enfoques —y sólo en grabaciones analógicas— se añade el análisis magnetoóptico.
[ca] L'Escola Tècnica Superior d'Enginyeria i Disseny Industrial (ETSIDI) imparteix el Grau en Enginyeria en Disseny Industrial i Desenvolupament de Producte des de l'any 2011. A través del Treball Fi de Grau (TFG), l'estudiant ha d'integrar i aplicar les competències adquirides al llarg del grau. Al llarg d'aquests anys s'ha detectat una manca respecte la uniformitat pel que fa a criteris d'avaluació del TFG, tot obtenint qualificacions molt dispars entre els uns i els altres. Aquest grau posseeix un fort component artístic-creatiu en contemplar entre les seves assignatures algunes com a "Dibuix Artístic". Aquesta circumstància ens porta a proposar una rúbrica d'avaluació, tot definint perfectament aquells aspectes artístic-creatius necessaris per a complir íntegrament amb les competències marcades en el grau.

[es] La Escuela Técnica Superior de Ingeniería y Diseño Industrial (ETSIDI) lleva impartiendo el Grado en Ingeniería en Diseño Industrial y Desarrollo de Producto desde el año 2011. Mediante el Trabajo Fin de Grado (TFG), el estudiante tiene que integrar y aplicar las competencias adquiridas a lo largo del grado. A lo largo de estos años se ha detectado una carencia con respecto a la uniformidad en cuanto a criterios de evaluación del TFG, obteniendo calificaciones muy dispares entre unos y otros. Este grado posee un fuerte componente artístico-creativo al contemplar entre sus asignaturas algunas como "Dibujo Artístico". Esta circunstancia nos lleva a proponer una rúbrica de evaluación, definiendo perfectamente aquellos aspectos artístico-creativos necesarios para cumplir en su totalidad con las competencias marcadas en el grado.
[ca] Les potencialitats educatives i acadèmiques que permet l'eina del Wiki a l'ensenyament universitari són múltiples. L'eina del Wiki consisteix en una pàgina virtual per a l'escriptura col·laborativa, on els estudiants poden anar afegint i canviant els continguts de la pàgina. D'acord amb les seves característiques, conflueixen elements educatius com la interacció entre estudiants i docents, aprofundir en els continguts de les matèries des del diàleg, potenciar la reflexivitat raonada, afavorir l'expressió d'idees pròpies, entre d'altres possibilitats. Per fer-ho, hem dut a terme un espai d'aprenentatge anomenat Wikireflexió, que desenvolupem en el marc d'una assignatura del Grau de Treball Social a la Universitat de Barcelona. Aquesta iniciativa compta amb el reconeixement com a innovació docent del Vicerectorat de Política Docent i del Programa de Recerca, Innovació i Millora de la Docència i l'Aprenentatge (RIMDA) de la Universitat de Barcelona. En aquest article explorem aquestes potencialitats que permeten millorar la reflexió i la comprensió de lectures bibliogràfiques a través d'aquesta eina virtual. Reflexionem sobre les bases pedagògiques que sostenen aquest espai d'aprenentatge en el context de l'assignatura. A continuació, situem l'activitat del Wiki en el marc de la nostra docència, expliquem el seu desenvolupament i organització i finalment mostrem els resultats que s'estan donant amb l'ús del Wiki.

[es] Las potencialidades educativas y académicas que permite la herramienta del Wiki en la enseñanza universitaria son múltiples. La herramienta del Wiki consiste en una página virtual para la escritura colaborativa, donde los estudiantes pueden ir añadiendo y modificando los contenidos de la página. De acuerdo con sus características, confluyen elementos educativos como la interacción entre estudiantes y docentes, el profundizar en los contenidos de las materias a través del diálogo, potenciar la reflexividad razonada, favorecer la expresión de ideas propias, entre otras posibilidades. Para ello, hemos llevado a cabo un espacio de aprendizaje llamado Wikireflexión, que desarrollamos en el marco de una asignatura del Grado de Trabajo Social en la Universidad de Barcelona. Esta iniciativa cuenta con el reconocimiento como innovación docente del Vicerrectorado de Política Docente y del Programa de Investigación, Innovación y Mejora de la Docencia y el Aprendizaje (RIMDA) de la Universidad de Barcelona. En este artículo exploramos estas potencialidades que permiten mejorar la reflexión y la comprensión de lecturas bibliográficas a través de esta herramienta virtual. Reflexionamos sobre las bases pedagógicas que sustentan este espacio de aprendizaje en el contexto de la asignatura. A continuación, situamos la actividad del Wiki en el marco de nuestra docencia, explicamos su desarrollo y organización y, finalmente, mostramos los resultados que se están obteniendo con el uso del Wiki.
[ca] La irrupció de la pandèmia de la Covid-19 ha provocat un encadenat de crisis entrecreuades en diferents àmbits d'abast global. Malgrat això, s'observa una certa recuperació del paper de l'Estat en la resposta als desafiaments més immediats en els plans sanitari, securitari, econòmic i social, en un context de crisi de la globalització neoliberal i competència geopolítica entre velles i noves grans potències, però també d'agravació del canvi climàtic i revalorització d'allò públic i comú. En aquest article, s'hi subratllen els límits de l'escala estatal per fer front a aquests reptes, però també les dificultats per superar la crisi actual de governança global. Per últim, s'hi apunten diferents escenaris possibles en un món post-Covid-19: el business as usual, el neosocialdemòcrata i el que pot venir dels moviments socials que aspiren a un canvi de paradigma civilitzador. Més enllà d'aquestes especulacions, s'hi conclou que la coexistència amb la inseguretat davant el futur caracteritzarà la normalitat en aquesta nova era.

[es] La irrupción de la pandemia de la Covid-19 ha provocado un encadenamiento de crisis entrecruzadas en distintos ámbitos con un alcance global. Sin embargo, se observa cierta recuperación del papel del Estado en la respuesta a los desafíos más inmediatos en el plano sanitario, securitario, económico y social en un contexto de crisis de la globalización neoliberal y de competencia geopolítica entre viejas y nuevas grandes potencias, pero también de agravación del cambio climático y de revalorización de lo público y lo común. En este artículo se subrayan los límites de la escala estatal para afrontar estos retos, pero también las dificultades para superar la actual crisis de gobernanza global. Finalmente, se apuntan distintos escenarios posibles en un mundo pos-Covid-19: el business as usual, el neosocialdemócrata y el que puede venir de los movimientos sociales que aspiran a un cambio de paradigma civilizatorio. Más allá de estas especulaciones, se concluye que la coexistencia con la inseguridad ante el futuro caracterizará la normalidad en esta nueva era.
[ca] El present article analitza l'eutanàsia des de la percepció del cas peruà que té com a protagonista la ciutadana Ana Estrada. Primer es fa una introducció de la problemàtica al voltant del tema. Després comentarem el cas d'Ana Estrada i la seva lluita per aconseguir la declaració de la seva mort amb dignitat. Posteriorment, descriurem el dret a la vida i el dret a la mort. Seguidament, procedirem a descriure la relació existent entre l'eutanàsia i el dret a la llibertat. Més endavant, identifiquem la sanció penal que estableix el Perú per a l'eutanàsia i finalment, explicarem els protocols mèdics per practicar l'eutanàsia. Es va utilitzar el mètode de revisió de literatura, el qual va permetre identificar els documents pertinents amb el tema d'investigació. Es va considerar com a bases de dades a Scopus, la qual va ser seleccionada per la importància que representa en la comunitat científica. Es va concloure que la mort amb dignitat és un dret reconegut des de la jurisprudència i que és debatible en el marc de la protecció derivada en un estat democràtic.

[es] El presente artículo analiza la eutanasia desde la percepción del caso peruano que tiene como protagonista a la ciudadana Ana Estrada. Primero se realiza una introducción de la problemática en torno al tema. Luego pasaremos a comentar el caso de Ana Estrada y su lucha por lograr la declaración de su muerte con dignidad. Posteriormente, describiremos el derecho a la vida y el derecho a la muerte. Seguidamente, procederemos a describir la relación existente entre la eutanasia con el derecho a la libertad. Más adelante, identificamos la sanción penal que establece el Perú para la eutanasia y finalmente, explicaremos los protocolos médicos para practicar la eutanasia. Se utilizó el método de revisión de literatura, el cual permitió identificar los documentos pertinentes con el tema de investigación. Se consideró como bases de datos a Scopus, la cual fue seleccionada por la importancia que representa en la comunidad científica. Se concluyó que la muerte con dignidad es un derecho reconocido desde la jurisprudencia y que es debatible en el marco de la protección derivada en un Estado democrático.
[ca] Aquest article busca comprendre com es (sobre)viu als marges urbans des de la domesticitat d'un grup de dones migrants que acudeixen setmanalment a un taller de costura a la Torrassa (L'Hospitalet de Llobregat). Malgrat les seves històries de lluita, migracions i una realitat marcada per la precarietat, elles troben al taller un espai socialitzador, mobilitzador i catàrtic; un valuós pretext per compartir anhels i frustracions que transcendeixen la seva pròpia llar, ja que aquesta no deixa de ser un espai de treball més on carreguen amb les seves obligacions, cures i la seva reproducció social. L'àmbit domèstic es converteix aquí en un concepte difús, que desdibuixa els límits de la llar i les activitats del qual priven les dones d'un espai i temps propis. Mitjançant mètodes d'investigació qualitatius poc comuns, com la creació de mapes de vida tèxtils, es busca aprofundir en les tasques i les emocions d'aquestes dones costureres i en les complexitats d'habitar, destacant el seu paper essencial dins de les seves pròpies llars i comunitats. Així mateix, es pretén comprendre com, a través de les seves estratègies diàries de resistència subjacents i silencioses, sostenen la vida als marges.

[es] Este artículo busca comprender cómo se (sobre)vive en los márgenes urbanos desde la domesticidad de un grupo de mujeres migrantes que acuden semanalmente a un taller de costura en Torrassa (L'Hospitalet de Llobregat). Pese a sus historias de lucha, migraciones y una realidad marcada por la precariedad, ellas encuentran en el taller un espacio socializador, movilizador y catártico; un valioso pretexto para compartir anhelos y frustraciones que trascienden su propio hogar, puesto que éste no deja de ser un espacio de trabajo más donde cargan con sus obligaciones, cuidados y su reproducción social. El ámbito doméstico se convierte aquí en un concepto difuso, que desdibuja los límites del hogar y cuyas actividades despojan a las mujeres de un espacio y tiempo propios. Mediante métodos de investigación cualitativos poco comunes como la creación de mapas de vida textiles, se busca profundizar en los quehaceres y las emociones de estas mujeres costureras y en las complejidades del habitar destacando su papel esencial dentro de sus propios hogares y comunidades. Asimismo, se busca comprender cómo, a través de sus estrategias diarias de resistencia subyacente y silenciosa, sostienen la vida en los márgenes-
[ca] Gran part del desenvolupament i l'expansió de la indústria forestal es deu a la contrareforma agrària duta a terme en el període dictatorial en què, a través del Decret Llei 701, es retornen terres a l'oligarquia i s'atorguen recursos estatals a empreses forestals. A partir d'aquest moment, l'Estat ha realitzat tot un seguit d'accions per protegir el patrimoni d'algunes famílies propietàries d'hisendes a Wallmapu. Aquestes estratègies de protecció han estat acompanyades de diverses formes de violència que s'han comès en aquests territoris i han afectat la vida quotidiana dels seus habitants. Així doncs, el present text revisa com es materialitzen aquestes formes de violència i posa de manifest la seva recurrència i gravetat. Amb aquest objectiu, s'hi distingeixen tres formes principals de violència: (1) física, (2) ecològica i (3) simbòlica. Aquest capítol pretén discutir sobre com es practiquen les estratègies repressives de l'Estat i sobre els actors que prenen part en aquestes lògiques, com ara les empreses.

[es] Gran parte del desarrollo y la expansión de la industria forestal se debe a la contrarreforma agraria llevada a cabo en el periodo dictatorial, en el que —a través del Decreto de Ley 701— se les devuelven tierras a la oligarquía y se conceden recursos estatales a empresas forestales. De ahí en más, el Estado ha llevado a cabo una serie de acciones para proteger el patrimonio de algunas familias dueñas de predios en Wallmapu. Estas estrategias de protección han estado acompañadas de formas de violencia que se han cometido en estos territorios y que han afectado a la vida cotidiana de sus habitantes. Así pues, el presente texto revisa cómo se materializan estas formas de violencia, poniendo en evidencia su recurrencia y gravedad. Para ello, se distinguen entre tres principales formas de violencia: (1) física, (2) ecológica y (3) simbólica. Este capítulo pretende discutir acerca de cómo se llevan a cabo las estrategias represivas del Estado, y acerca de los actores que se hacen parte de estas lógicas, como las empresas.