BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Aportem noves dades florístiques del Pallars i l'alt Aran (Pirineus centrals), referides a tàxons rars en aquesta àrea o en el conjunt de Catalunya. Potamogeton ×nitens Weber és citat per primera vegada de forma concreta a Catalunya. Persicaria minor (Huds.) Opiz i Xanthoselinum venetum (Spreng.) Soldano & Banfi són novetats destacables per a la flora regional d'aquest sector dels Pirineus.

[es] Aportamos nuevos datos florísticos del Pallars y el alto Arán (Pirineos centrales), referidos a taxones raros en esta área o en el conjunto de Cataluña. Potamogeton ×nitens Weber es citado por primera vez de forma concreta en Cataluña. Persicaria minor (Huds.) Opiz y Xanthoselinum venetum (Spreng.) Soldano & Banfi son novedades destacables para la flora regional de este sector de los Pirineos.
[ca] L'article parteix de la relació de bidireccionalitat que existeix entre política social i estructura social. El seu objectiu principal és considerar la importància de la política familiar en el procés de configuració de les esferes de l'estructura social i dels eixos de desigualtat. Al mateix temps s'analitza de quina manera la mateixa estructura social espanyola pot condicionar els continguts de la política familiar. Els procediments "familiaritzadors" que caracteritzen la política familiar espanyola contribueixen a la dualització social i al reforçament de les desigualtats de gènere, tant en l'àmbit productiu com en el reproductiu. A l'inrevés, una sèrie de condicionants de l'estructura social canvis demogràfics, culturals i socials repercuteixen en la política familiar i evidencien el gran abisme que hi ha entre la seva actual concepció i la realitat social.

[es] El artículo parte de la relación de bidireccionalidad que existe entre política social y estructura social. Su principal objetivo es abordar la importancia de la política familiar en el proceso de configuración de las esferas de la estructura social y de los ejes de desigualdad. Al mismo tiempo, se pretende analizar de qué manera la propia estructura social española puede condicionar los contenidos de la política familiar. Los procedimientos "familiarizadores" que caracterizan la política familiar española contribuyen a la dualización social y al reforzamiento de las desigualdades de género, tanto en el ámbito productivo como en el reproductivo. En el sentido inverso, una serie de condicionantes de la estructura social -cambios demográficos, culturales y sociales- repercuten en la política familiar y evidencian el gran abismo que existe entre su actual concepción y la realidad social.
[ca] S'han recuperat tres arcs de fusta de teix de fa més de 7.000 anys al jaciment de la Draga (Banyoles, Girona), que constitueixen l'evidència més antiga de caça amb arc neolítica europea i representen els primers exemples de la tradició tecnològica de manufactura d'arcs amb fusta de teix, que ha perviscut durant mil·lennis. L'escassa aportació de la caça al conjunt de la dieta permet suposar que la seva funció transcendia l'estrictament subsistencial, sent la caça un element que permetria reforçar el sentit de col·lectivitat i la cohesió social.

[es] Se han recuperado tres arcos de madera de tejo de hace más de 7.000 años en el yacimiento de La Draga (Banyoles, Girona), que constituyen la evidencia más antigua de arquería neolítica europea y representan los primeros ejemplos de la tradición tecnológica de manufactura de arcos con madera de tejo, que ha pervivido durante milenios. El escaso aporte de la caza al conjunto de la dieta permite suponer que su función trascendía la estrictamente subsistencial, siendo la caza un elemento que permitiría reforzar el sentido de colectividad y la cohesión social.
[ca] Actualment la situació del mercat espanyol i català del biodièsel es caracteritza per les grans importacions d'oli de palma africana. Per a produir aquesta matèria primera s'estan establint plantacions a gran escala d'Elaeis guineensis (palma africana) a Indonèsia. El monocultiu d'Elaeis guineensis i la producció de l'oli tenen associats grans impactes ambientals i socials. Per una banda, els impactes ambientals són principalment la desforestació, el canvi d'ús del sòl, la pèrdua de biodiversitat, l'erosió del sòl i la contaminació de l'aire, del sòl de l'aigua. Per altra banda, els impactes socials més destacats són la violació dels drets humans dels pobles indígenes, els conflictes d'adquisició de terres i que es compromet la seguretat alimentària del país. Per tant, l'ús del biodièsel produït amb oli de palma africana redueix les emissions de GEH a Espanya i a Catalunya provocant un gran impacte ambiental i social a Indonèsia.

[es] Hoy en día la situación del mercado español y catalán del biodiesel se caracteriza por las grandes importaciones de aceite de palma africana. Para producir esta materia prima se están estableciendo plantaciones a gran escala d'Elaeis guineensis (palma africana) en Indonesia. El monocultivo d'Elaeis guineensis y la producción del aceite tienen asociados grandes impactos ambientales y sociales. Por un lado, los impactos ambientales son, principalmente, la deforestación, el cambio de uso del suelo, la pérdida de biodiversidad, la erosión del suelo y la contaminación tanto del aire como del suelo y del agua. Por otro lado, los impactos sociales más destacados son la violación de los derechos humanos de los pueblos indígenas, los conflictos de adquisición de tierras y que la seguridad alimentaria del país se ve comprometida. Por lo tanto, el uso de biodiesel producido con aceite de palma africana, reduce las de GEI a España y a Cataluña provocando un gran impacto ambiental y social en Indonesia.
[ca] El present treball té per objecte d'estudi les dues figures introduïdes per la Llei 19/2015, de 29 de juliol, per la qual es van introduir al Llibre V del Codi Civil de Catalunya la propietat temporal i la propietat compartida. Aquestes dues formes d'accés a la propietat apareixen a Catalunya en un context en el qual poder adquirir un habitatge comença a ser pràcticament impossible per a les persones amb menys recursos. Mitjançant aquestes dues formes de tinença el legislador civil català, fent ús de la seva competència legislativa en el camp dels drets reals, pretén oferir als ciutadans una sortida al problema existent amb l'habitatge i facilitar l'accessibilitat a aquest bé de primera necessitat i que configura un dret bàsic reconegut per la Constitució. En el desenvolupament d'aquest treball s'oferirà una aproximació al marc socioeconòmic en el qual es troba el mercat de l'habitatge actualment a Catalunya, realitzant una recopilació dels seus principals problemes i una anàlisi extensa de les característiques de les dues figures, així com de la regulació dels seus aspectes definitoris.

[es] El presente trabajo tiene por objeto de estudio las dos figuras introducidas por la Ley 19/2015, de 29 de julio, por la que se introdujeron al Libro V del Código Civil de Cataluña la propiedad temporal y la propiedad compartida. Estas dos formas de acceso a la propiedad aparecen en Cataluña en un contexto en el que poder adquirir una vivienda comienza a ser prácticamente imposible para las personas con menos recursos. Mediante estas dos formas de tenencia el legislador civil catalán, en uso de su competencia legislativa en el campo de los derechos reales, pretende ofrecer a los ciudadanos una salida al problema existente con la vivienda y facilitar la accesibilidad a este bien de primera necesidad y que configura un derecho básico reconocido por la Constitución. En el desarrollo de este trabajo se ofrecerá una aproximación al marco socioeconómico en el cual se encuentra el mercado de la vivienda actualmente en Cataluña, realizando una recopilación de sus principales problemas y un análisis extenso de las características de las dos figuras, así como de la regulación de sus aspectos definitorios.
[ca] Investigadors del grup de recerca en Patogènesi Bacteriana i Antimicrobians de l'Institut de Biotecnologia i de Biomedicina i del Departament de Genètica i de Microbiologia (IBB) i del Departament de Genètica i de Microbiologia han avaluat diversos compostos que han demostrat inhibir la formació de biofilm en patògens humans oportunistes d'importància clínica. Les dianes d'aquestes molècules inclouen tant bacteris patògens multiresistents gramnegatius i grampositius, així com el fong patogen Candida albicans. El treball s'ha realitzat en col·laboració amb tres laboratoris europeus.

[es] Investigadores del grupo de investigación en Patogénesis Bacteriana y Antimicrobianos del Instituto de Biotecnología y de Biomedicina (IBB) y del Departamento de Genética y Microbiología de la UAB han evaluado varios compuestos que han demostrado inhibir la formación de biofilm en patógenos humanos oportunistas de importancia clínica. Las dianas de estas moléculas incluyen tanto bacterias patógenas multirresistentes gramnegativas y grampositivas, así como el hongo patógeno Candida albicans. El trabajo se ha realizado en colaboración con tres laboratorios europeos.
[ca] El fenomen de la solitud està esdevenint, cada vegada més, un problema ampli i rellevant de les societats contemporànies. En conseqüència, són moltes les recerques que aborden aquesta realitat, com també són nombroses les intervencions que tracten de fer-hi front, especialment després de la pandèmia provocada per la COVID-19. Per acostar el lector a aquesta realitat, en aquest article s'exposen de manera heurística les diverses postures existents sobre la solitud mitjançant una nova cartografia teòrica que proposa un nou recorregut per l'actual estat de la qüestió del camp de la solitud, format per les aportacions de diferents disciplines. Per fer-ho, s'ha seguit un mètode de revisió bibliogràfica reflexiva amb l'objectiu de generar nous alineaments teòrics que aclareixin les posicions des de les quals avui s'escriu sobre la solitud. Finalment, el text esbossa algunes línies reflexives que l'acostament sociològic a la solitud haurà de tenir en compte per constituir-se com a interlocutor vàlid i valuós en l'actual camp d'estudi de la solitud.

[es] El fenómeno de la soledad se está convirtiendo, cada vez más, en un problema amplio y relevante de las sociedades contemporáneas. En consecuencia, son muchas las investigaciones que abordan esta realidad, como numerosas son también las intervenciones que tratan de hacerle frente, en especial tras la pandemia provocada por la COVID-19. Para acercar al lector a esta realidad, en el presente artículo se exponen de forma heurística las diversas posturas existentes sobre la soledad mediante una novedosa cartografía teórica que propone un nuevo recorrido por el actual estado de la cuestión del campo de la soledad, formado por las aportaciones de distintas disciplinas. Para ello se ha seguido un método de revisión bibliográfica reflexiva con el objetivo de generar nuevos alineamientos teóricos que esclarezcan las posiciones desde las que hoy se escribe acerca de la soledad. Finalmente, el texto esboza algunas líneas reflexivas que el acercamiento sociológico a la soledad deberá tener en cuenta para constituirse como interlocutor válido y valioso en el actual campo de estudio de la soledad.
[ca] En aquest treball s'analitza el disseny d'una seqüència d'ensenyament aprenentatge (SEA) des d'una perspectiva contextualitzada per a l'ensenyament de la física en el nivell secundari que emfatitza la necessitat de trobar coherència entre les diverses perspectives teòriques utilitzades per elaborar-la. Aquesta proposta pretén avançar, en relació amb altres propostes didàctiques existents, proposant l'articulació d'aspectes epistemològics, psicològics i didàctics. S'exemplifica la potencialitat del marc teòric amb una anàlisi crítica del disseny, la implementació i l'avaluació d'una SEA per a la teoria especial de la relativitat (TER).

[es] En este trabajo se analiza el diseño de una secuencia de enseñanza aprendizaje (SEA) desde una perspectiva contextualizada para la enseñanza de la física en el nivel secundario que enfatiza la necesidad de encontrar coherencia entre las diversas perspectivas teóricas utilizadas para elaborarla. Esta propuesta pretende avanzar, en relación con otras propuestas didácticas existentes, proponiendo la articulación de aspectos epistemológicos, psicológicos y didácticos. Se ejemplifica la potencialidad del marco teórico con un análisis crítico del diseño, la implementación y la evaluación de una SEA para la teoría especial de la relatividad (TER).
[ca] Aquesta tesi se centra al voltant de la composició química elemental de les fulles de les plantes llenyoses i té com a objectiu establir-hi relacions ecològiques. Al llarg dels seus diferents capítols explora la composició foliar elemental a nivell regional, a través d'experiments de camp, a nivell continental Europeu i finalment a nivell global, a través de modelització. En conjunció s'estableixen relacions estequiomètriques amb deposició de nitrogen, sequera, defoliació, condicions ambientals i competència ecològica. A més a més, la tesi s'emmarca dins el concepte del nínxol biogeoquímic, que es presenta com una alternativa quantitativa a la clàssica teoria ecològica del nínxol. Així doncs en aquesta tesi pretén utilitzar la química de les fulles com a indicador de l'estat ecològic i de salut dels ecosistemes vegetals així com relacionar-ho amb els efectes del canvi climàtic i la petjada humana.

[es] Esta tesis divaga alrededor de la composición química elemental de las hojas de las plantas leñosas y tiene como objetivo establecer relaciones ecológicas. A lo largo de sus diferentes capítulos explora la composición foliar elemental a nivel regional, mediante experimentos de campo, a nivel continental Europeo y finalmente a nivel global, mediante modelización. En conjunción se establecen relaciones estequiométricas con la deposición de nitrógeno, sequía, defoliación, condiciones ambientales y competencia ecológica. Además, la tesi se enmarca dentro del concepto del nicho biogeoquímico, que se presenta como una alternativa cuantitativa a la clásica teoría ecológica del nicho. De esta forma en esta tesis se pretende utilizar la química de las hojas como indicador del estado ecológico y de salud de los ecosistemas vegetales así como relacionarlo con los diferentes efectos del cambio climático y la huella humana.
[ca] La solitud és una emoció amb cada vegada més pes a les societats contemporànies. De fet, s'ha convertit en un tema recurrent tant de reflexió com d'intervenció. Tot i això, l'antropologia fins ara ha tingut un paper superficial en la seva anàlisi. En aquest context s'emmarca el llibre editat per Mariano, Rivero i Conde, Antropologia de la soledat. Teories i etnografies contemporànies. S'hi busca avançar en l'entesa de la soledat des dels paràmetres de l'antropologia. Aquest text en traça una anàlisi i, a la calor, planteja la solitud com un afecte ambivalent relacionat amb els processos d'individuació.

[es] La soledad es una emoción con cada vez más peso en las sociedades contemporáneas. Se ha convertido, de hecho, en un tema recurrente tanto de reflexión como de intervención. No obstante, la antropología hasta ahora ha tenido un papel superficial en su análisis. En este contexto se enmarca el libro editado por Mariano, Rivero y Conde, "Antropología de la soledad. Teorías y etnografías contemporáneas". En él se busca avanzar en el entendimiento de la soledad desde los parámetros de la antropología. El presente texto traza un análisis del mismo y, al calor de este, plantea la soledad como un afecto ambivalente relacionado con los procesos de individuación.
[ca] A la història d'Espanya, els anys seixanta del segle XX són els anys del desenvolupamentisme i del creixement de les ciutats. El nostre propòsit amb aquest article ha estat mirar el desenvolupament franquista, però no des de la ciutat. Ho hem fet des del món rural, des del fenomen de l'emigració i des de la història de les dones, però no de les que se'n van anar, sinó de les dones que s'hi van quedar. L'article, posant-se en testimonis inèdits i en documentació nova procedent dels arxius locals, sosté que la realitat de l'emigració masculina va contribuir a modificar els rols i les responsabilitats assumides per les dones del món rural andalús i extremeny. L'absència dels seus marits, tot i que no va acabar amb la jerarquia de gènere i amb la desigualtat que caracteritzava la relació entre homes i dones, sí que les va portar a assumir nous deures addicionals i va fer que la seva faceta adquirís moltes vegades la imatge de cap de família o de sostenidores de llars. El que van assumir, el que van aprendre, el que van parlar, el que van llegir i fins i tot el que van comprar aquestes dones del rural, caracteritzades com a vídues blanques, desafia les suposicions de la seva passivitat i aïllament que sempre les han caracteritzat.

[es] En la historia de España, los años sesenta del siglo XX son los años del desarrollismo y del crecimiento de las ciudades. Nuestro propósito con este artículo ha sido mirar al desarrollismo franquista, pero no desde la ciudad. Lo hemos hecho desde el mundo rural, desde el fenómeno de la emigración y desde la historia de las mujeres, pero no de las que se fueron, sino de las mujeres que se quedaron. El artículo, posándose en testimonios inéditos y en documentación novedosa procedente de los archivos locales, sostiene que la realidad de la emigración masculina contribuyó a modificar los roles y responsabilidades asumidas por las mujeres del mundo rural andaluz y extremeño. La ausencia de sus maridos, aunque no acabó con la jerarquía de género y con la desigualdad que caracterizaba la relación entre hombres y mujeres, sí las llevó a asumir nuevos deberes adicionales e hizo que su faceta adquiriera muchas veces la imagen de jefa de familia o de sostenedoras de hogares. Lo que asumieron, lo que aprendieron, lo que hablaron, lo que leyeron y hasta lo que compraron esas mujeres del rural, caracterizadas como viudas blancas, desafía las suposiciones de su pasividad y aislamiento que siempre las han caracterizado.
[ca] La unitat de Citologia i d'Histologia de la Facultat de Biociències de la UAB ha desenvolupat un estudi examinant la relació entre les cèl·lules mare de l'àrea ventricular-subventricular ("neural stem cells") i el gliobastoma multiforme. La formació d'aquesta regió neurogènica pot conduir a la formació de les anomenades cèl·lules mare canceroses ("cancer stem cells"). Pel fet que, tant les "neural stem cells" com les "cancer stem cells" comparteixen característiques morfològiques i moleculars, podem pensar que les "cancer stem cells" tenen un origen embrionari.

[es] La unidad de Citología e Histología de la Facultad de Biociències de la UAB ha desarrollado un estudio examinando la relación que presentan las células madre en el área ventricular-subventricular ("neural stem cells") y el gliobastoma multiforme. La formación de esta región neurogénica puede conducir a la formación de las llamadas células madre cancerosas ("cancer stem cells"). Dado que, tanto las "neural stem cells" como las "cancer stem cells" comparten características morfológicas y moleculares, podemos pensar que las "cancer stem cells" tienen un origen embrionario.
[ca] Aquest treball parteix de la hipòtesi que les escoles primàries i els col·legis secundaris despleguen diferents estratègies per determinar el seu perfil i projecte institucional per definir els públics que desitgen albergar. A partir del marc conceptual de les lògiques d'acció proposat per Ball i Maroy (2009) i Zanten (2009), fem una anàlisi de les lògiques d'acció que implementen les 14 escoles no subvencionades de la Ciutat de Buenos Aires situades a la Comuna 13 per determinar el seu posicionament dins l'espectre educatiu. Entre els principals resultats, destaquem quatre tipus de lògiques d'acció predominants, tot i que no excloents, que tendeixen a determinar el perfil dels alumnes de l'escola i el seu posicionament social: a) lògiques personalitzades -escoles a la carta-; b) lògiques d'assemblatge -escoles de llarg termini-; c) lògiques avantguardistes -escoles punteres- i d) lògiques globals -escoles que s'internacionalitzen. Concloem que les escoles no són actors passius o mers receptors de les eleccions dels pares. A través de les seves lògiques d'acció i estratègies de posicionament, intenten projectar una imatge en línia amb el projecte institucional i el perfil dels alumnes o, més precisament, el perfil dels pares que desitgen capturar. L'anàlisi exposada fins aquí permet comprendre els processos de diversificació d'institucions dins de circuits homologables entre si.

[es] Este trabajo parte de la hipótesis de que las escuelas primarias y los colegios secundarios despliegan diferentes estrategias para determinar su perfil y proyecto institucional para definir los públicos que desean albergar. A partir del marco conceptual de las lógicas de acción propuesto por Ball y Maroy (2009) y Zanten (2009), realizamos un análisis de las lógicas de acción que implementan las 14 escuelas no subvencionadas de la Ciudad de Buenos Aires ubicadas en la Comuna 13 para determinar su posicionamiento dentro del espectro educativo. Entre los principales resultados, destacamos cuatro tipos de lógicas de acción predominantes, aunque no excluyentes, que tienden a determinar el perfil de los alumnos de la escuela y su posicionamiento social: a ) lógicas customizadas -escuelas a la carta -; b ) lógicas de ensamblaje -escuelas de largo plazo-; c ) lógicas vanguardistas -escuelas punta- y d ) lógicas globales -escuelas que se internacionalizan. Concluimos que las escuelas no son actores pasivos o meros receptores de las elecciones de los padres. A través de sus lógicas de acción y estrategias de posicionamiento, intentan proyectar una imagen en línea con el proyecto institucional y el perfil de los alumnos o, más precisamente, el perfil de los padres que desean capturar. El análisis hasta aquí expuesto permite comprender los procesos de diversificación de instituciones dentro de circuitos homologables entre sí.
[ca] Una competència cada cop més ben organitzada, els canvis en les preferències dels consumidors, l'aparició de la tecnologia i els nous hàbits d'alimentació estan augmentant exponencialment el risc de perdurabilitat de les carnisseries tradicionals. Carnisseria Aurora, pretén trencar el preestablert i unir el millor de la tradició i la innovació en una reformada proposta del seu propi negoci per donar alè a la carnisseria i esperança al sector i amics del Mercat Municipal de Vilanova i la Geltrú.

[es] Una competencia cada vez mejor organizada, los cambios en las preferencias de los consumidores, la aparición de la tecnología y los nuevos hábitos de alimentación están aumentando exponencialmente el riesgo de perdurabilidad de las carnicerías tradicionales. Carnicería Aurora, pretende romper lo preestablecido y unir lo mejor de la tradición y la innovación en una reformada propuesta de su propio negocio para dar aliento a la carnicería y esperanza al sector y amigos del Mercado Municipal de Vilanova y la Geltrú.
[ca] Faustino Miguélez i Pilar Carrasquer analitzen la repercussió dels Jocs Olímpics en el canvi econòmic sobre les empreses i el treball.

[es] Faustino Miguélez y Pilar Carrasquer analizan la repercusión de los Juegos Olímpicos en el cambio económico sobre las empresas y el trabajo.