BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Aquest article analitza el tractament del tema de l'amor per part de Tommaso Marinetti i Valentine de Saint-Point en relació amb el debat teòric continuat sobre la mort de les avantguardes. S'hi examinen alguns dels textos contraris l'amor més polèmics dels dos autors futuristes i s'hi explora la possibilitat d'un acostament no historicista. Concretament, mitjançant la noció derridiana de "trasplantabilitat" textual, l'article resitua en la cultura contemporània l'atac futurista contra l'amor i suggereix una connexió "in-temporània" entre el context cultural de les antigues avantguardes i el temps present. A la llum d'aquesta connexió, l'article proposa una interpretació més àmplia de la relació entre "mort" i "viu" en els estudis de l'avantguarda.

[es] El presente artículo analiza el tratamiento que hacen Tommasso Marinetti y Valentine de Saint-Point del tema del amor en relación al debate teorético actual sobre la muerte en la vanguardia. Examina algunos de los textos contra el amor más controvertidos escritos por los dos autores futuristas y explora la posibilidad de un enfoque no historicista sobre estos escritos. En particular, utilizando la noción derridiana de "injerto" textual, el artículo resitúa la polémica futurista contra el amor en la cultura contemporánea y sugiere una conexión "extemporánea" entre el contexto cultural de la vieja vanguardia y el presente. A la luz de esta conexión, el artículo aboga por un entendimiento más amplio de la relación entre los "muertos" y los "vivos" en los estudios vanguardistas.
[ca] En aquesta recerca es reflexiona sobre com el cicle de modelització proposat per Couso i Garrido-Espeja (2017) per al disseny de seqüències didàctiques, pot servir per analitzar com una unitat didàctica tracta de promoure la modelització. La unitat didàctica escollida "Energia i emocions" correspon al model d'energia (transferència, conservació i degradació de l'energia), i s'emmarca dins de la proposta curricular 'Competències de pensament científic. Ciències 12-15', que es va dissenyar amb l'objectiu de promoure la modelització en un ensenyament contextualitzat. No obstant això, les maneres d'entendre la pràctica científica de modelització i de promoure-la a la classe de ciències són diverses. En aquest sentit, el cicle de modelització del nostre marc ha resultat una eina útil per analitzar, al voltant de les idees clau del model d'energia, cadascuna de les activitats proposades en el disseny de la unitat didàctica. Com a resultat de l'anàlisi realitzada hem evidenciat que la proposta didàctica conté un gran nombre d'activitats que promouen l'avaluació de les idees clau del model, facilitant l'obtenció de proves o aprofundint en l'exploració del fenomen. En canvi, no són tan freqüents les activitats d'estructuració d'idees dels estudiants ja que són escasses aquelles que incentiven l'expressió i consens d'un model final.

[es] Reflexionamos sobre cómo el ciclo de modelización propuesto por Couso y Garrido-Espeja, 2017 para el diseño de secuencias didácticas puede servir para analizar cómo una unidad didáctica trata de promover la modelización. La unidad didáctica escogida "Energía y emociones" corresponde al modelo de energía (transferencia, conservación y degradación de la energía), enmarcada en la propuesta curricular 'Competencias de pensamiento científico. Ciencias 12-15'. Se diseñó con el objetivo de promover la modelización en una enseñanza contextualizada. Sin embargo, existen diversos modos de entender la práctica científica de modelización y de promoverla en la clase de ciencias. En este sentido, el ciclo de modelización de nuestro marco ha resultado una herramienta útil para analizar, en torno a las ideas clave del modelo de energía, las actividades propuestas en el diseño de la unidad didáctica. Como resultado del análisis, hemos evidenciado que la propuesta didáctica contiene muchas actividades que promueven la evaluación de las ideas clave del modelo, facilitando la obtención de pruebas o profundizando en la exploración del fenómeno. En cambio, no son tan frecuentes las actividades de estructuración de ideas de los estudiantes ya que son escasas las que incentivan la expresión y el consenso de un modelo final.
[ca] Tant les conspiracions com les teories de la conspiració s'han convertit en eines habituals per a la interpretació dels fenòmens socials i polítics contemporanis. L'article proposa un acostament interdisciplinari a la qüestió del conspiracionisme a fi d'estimular la reflexió i contribuir a una comprensió àmplia i profunda d'aquest. En primer lloc, plantegem la necessitat d'un esforç de precisió conceptual i semàntica que permeti distingir entre termes pertanyents a l'univers conspiracionista (conspiració, conjura, conspiranoia, conspiracionisme), així com la seva complexa relació amb altres conceptes rellevants (ignorància, transparència). En segon lloc, ens aproximem als elements més significatius amb els quals operen de manera explícita o implícita els discursos conspiracionistes (elit, desperts, adormits, estructura impersonal), tractant d'abordar la particular concepció del poder, les elits o la responsabilitat que es deriven d'ells. Finalment, s'aborda la dimensió compensatòria i atraient de les teories de la conspiració en relació a una sèrie de biaixos cognitius (confirmació, proporcionalitat, reconeixement de patrons, fal·làcia conjuntiva), proposant la distinció entre formes fortes i febles de conspiracionisme.

[es] Tanto las conspiraciones como las teorías de la conspiración se han convertido en herramientas habituales para la interpretación de los fenómenos sociales y políticos contemporáneos. El artículo propone un acercamiento interdisciplinar a la cuestión del conspiracionismo a fin de estimular la reflexión y contribuir a u na comprensión amplia y profunda del mismo. En primer lugar, planteamos la necesidad de un esfuerzo de precisión conceptual y semántica que permita distinguir entre términos pertenecientes al universo conspiracionista (conspiración, conjura, conspiranoia, conspiracionismo), así como su compleja relación con otros conceptos relevantes (ignorancia, transparencia). En segundo lugar, nos aproximamos a los elementos más significativos con los que operan de forma explícita o implícita los discursos conspiracionistas (élite, despiertos, dormidos, estructura impersonal), tratando de abordar la particular concepción del poder, las élites o la responsabilidad que se derivan de ellos. Por último, se aborda la dimensión compensatoria y atrayente de las teorías de la conspiración en relación con una serie de sesgos cognitivos (confirmación, proporcionalidad, reconocimiento de patrones, falacia conjuntiva), proponiendo la distinción entre formas fuertes y débiles de conspiracionismo.
[ca] Davant l'evident estancament i impossibilitat (degut al llenguatge, metodologia i punt de vista que adopta) de la criminologia per abordar els fenòmens que més mal generen per la societat, els autors, desprès de debatre i criticar el per què i el com d'aquesta limitació epistemologia, proposen un enfocament per el tractament de dits fenòmens des d'una perspectiva diferent, més amplia, que té com orientació el mal social. L'article proposa i deixa plantejar el debat sobre la conveniència d'utilitzar aquesta perspectiva.

[es] Ante el evidente estancamiento e imposibilidad (debido al lenguaje, metodología y punto de vista que emplea) de la criminología para abordar los fenómenos que más daño generan para la sociedad, los autores, después de develar y criticar el por qué y el cómo de esta limitación epistemológica, proponen un enfoque para el tratamiento de dichos fenómenos desde una perspectiva diferente, más amplia, que tiene como orientación el daño social. El artículo propone y deja planteado el debate acerca de la conveniencia de utilizar esta perspectiva.
[ca] La premsa espanyola, dòcil instrument del franquisme, reflecteix plenament —entre 1942 i 1945— tot el desconcert d'un règim que perd, amb l'enfonsament del feixisme, el seu gran referent polític. La desorientació d'unes publicacions que s'han d'enfrontar a les catàstrofes militars i polítiques italianes, després d'haver exaltat durant anys el sistema mussolinià, s'expressa en cròniques i comentaris sovint contradictoris: esdeveniments tan importants com la destitució del Duce i la formació del Govern Badoglio, l'armistici i la creació de la República Social, són de fet objecte d'anàlisis radicalment diferents. Emergeix així un tracte absolutament característic de la premsa en aquest bienni, és a dir, la seva falta d'uniformitat, fins i tot en el marc d'una evolució general del seu judici sobre l'experiència feixista.

[es] La prensa española, dócil instrumento del franquismo, refl eja plenamente —entre 1942 y 1945— todo el desconcierto de un régimen que pierde, con el derrumbamiento del fascismo, su gran referente político. La desorientación de unas publicacionesque tienen que enfrentarse a las catástrofes militares y políticas italianas, después de haber exaltado durante años el sistema mussoliniano, se expresa en crónicas y comentarios a menudo contradictorios: acontecimientos tan importantes como la destitución del Duce y la formación del Gobierno Badoglio, el armisticio y la creación de la República Social, son de hecho objeto de análisis radicalmente distintos. Emerge así un trato absolutamente característico de la prensa en ese bienio, o sea, su falta de uniformidad, aún en el marco de una general evolución de su juicio sobre la experiencia fascista.
[ca] Es presenta el panorama del sector del llibre a Catalunya d'aquests anys marcats per la covid-19 (2020-2022): el comerç de les editorials catalanes a Espanya, la venda de llibres a Catalunya, l'exportació de les editorials catalanes al món, les tendències del sector, les llibreries i les fires.

[es] Se presenta el panorama del sector del libro en Cataluña de estos años marcados por la covid-19 (2020-2022): el comercio de las editoriales catalanas en España, la venta de libros en Cataluña, la exportación de las editoriales catalanas en mundo, las tendencias del sector, las librerías y las ferias.
[ca] En l'actualitat assistim a un procés de distanciament respecte del coneixement històric. La vella idea d'estudiar el passat per comprendre el present ha donat lloc a un coneixement vulgar i instrumental de la història per als usos partidistes en el present, una dinàmica especialment accentuada a Itàlia. L'aparició de noves formacions polítiques està associada a la parcel·lació de la "memòria històrica" mitjançant una revisió no científi ca de la mateixa història italiana que s'aprofi ta dels buits de memòria de les generacions actuals. El resultat de la reescriptura del passat d'Itàlia, per part del centre-dreta, és una memòria compartida en la qual el feixisme queda absolt i l'antifeixisme menyspreat.

[es] En la actualidad asistimos a un proceso de distanciamiento respecto del conocimiento histórico. La vieja idea de estudiar el pasado para comprender el presente ha dado paso a un conocimiento vulgar e instrumental de la historia para los usos partidistas del presente, una dinámica especialmente acentuada en Italia. La aparición de nuevas formaciones políticas está asociada a la parcelación de la "memoria histórica" mediante la revisión no científica de la misma historia italiana que se aprovecha de los vacíos de memoria de las generaciones actuales. El resultado de esta reescritura del pasado de Italia, por parte del centro-derecha, es una memoria compartida en la que el fascismo queda absuelto y el antifascismo menospreciado.
[ca] La recerca formativa que es presenta a continuació s'ha dut a terme durant els cursos acadèmics 2008-2009 i 2009-2010, en l'àmbit de la formació de mestres, amb grups d'estudiants de primer i en el marc de les assignatures de Didàctica i Organització Educativa del nou grau d'Educació Infantil. Per dur-la a terme s'ha disposat de la col•laboració de mestres en actiu de l'etapa d'educació infantil de diferents escoles de Barcelona. Aquesta recerca ha facilitat la incorporació d'estratègies de pràctica reflexiva a partir de la participació directa dels estudiants en entorns d'aprenentatge propis de l'exercici docent: les aules d'educació infantil. La intervenció dels estudiants ha estat possible gràcies a l'organització i la planificació curricular de les escoles en diferents espais i ambients d'aprenentatge, que han permès un treball col•laboratiu entre mestres, estudiants i professorat. Els resultats d'aquesta recerca han estat la implementació de metodologies de formació de pràctica reflexiva (millora personal i professional), la relació entre l'ensenyament universitari i el món laboral (teoria i pràctica) i l'adquisició d'habilitats i competències dels estudiants i professionals (novells i experts), resultats que contribueixen a millorar l'acció docent a través de la participació conjunta de dos col•lectius: universitat i escola.

[es] La investigaci&oacute;n formativa que presentamos a continuaci&oacute;n se ha llevado a cabo durante los cursos acad&eacute;micos 2008-2009 y 2009-2010, en el &aacute;mbito de la formaci&oacute;n de maestros, con grupos de estudiantes de 1&ordm; y en el marco de las asignaturas de did&aacute;ctica y organizaci&oacute;n educativa del nuevo grado de educaci&oacute;n infantil. Para llevarla a t&eacute;rmino se ha contado con la colaboraci&oacute;n de maestros en activo de la Etapa de Educaci&oacute;n Infantil de diferentes escuelas de Barcelona. Esta investigaci&oacute;n ha facilitado la incorporaci&oacute;n de estrategias de pr&aacute;ctica reflexiva a partir de la participaci&oacute;n directa de los estudiantes en entornos de aprendizaje propios del ejercicio docente, las aulas de educaci&oacute;n infantil. La intervenci&oacute;n del estudiantado ha sido posible gracias a la organizaci&oacute;n y planificaci&oacute;n curricular de las escuelas en diferentes espacios y ambientes de aprendizaje que han permitido un trabajo colaborativo entre maestros, estudiantes y profesorado. Los resultados de esta investigaci&oacute;n han sido la implementaci&oacute;n de metodolog&iacute;as de formaci&oacute;n de pr&aacute;ctica reflexiva (mejora personal i profesional), la relaci&oacute;n entre la ense&ntilde;anza universitaria y el mundo laboral (teor&iacute;a y pr&aacute;ctica) y la adquisici&oacute;n de habilidades y competencias de los estudiantes y profesionales (noveles y expertos). Dichos resultados contribuyen a la mejora de la acci&oacute;n docente a trav&eacute;s de la participaci&oacute;n conjunta de dos colectivos: universidad y escuela.
[ca] L'anàlisi de l'estat actual i les perspectives de l'ús de la Intel·ligència Artificial (IA) ocupa els espais de debat entre detractors i seguidors. La seva aplicació a l'Educació Superior, i particularment a la formació de professionals a l'àrea de les Ciències Jurídiques, constitueix un dels principals reptes per a la formació d'un professional de perfil ampli, tal com ha assumit, la carrera de Dret a Cuba. Des d'aquestes premisses, aquest article es proposa com a objectiu diagnosticar a partir d'un estudi bibliomètric i un estudi de cas l'estat actual i les perspectives de l'ús de la intel·ligència artificial a la Facultat de Dret de la Universitat d'Orient de Cuba per proporcionar un panorama sobre els avenços, desafiaments i oportunitats que ofereix la implementació de tecnologies d'IA a l'ensenyament del Dret a la Facultat. La investigació mostra que la IA ha demostrat el potencial d'impacte a les Ciències Jurídiques, en assistir els professionals del Dret en diverses tasques com la investigació, la redacció de documents i l'anàlisi de casos. A més, l'aplicació de la IA a l'ensenyament del Dret ofereix oportunitats per millorar l'eficiència i la qualitat de la formació dels futurs advocats i juristes. Tot i això, també planteja importants qüestions ètiques i legals que han de ser abordades amb cura.

[es] El análisis del estado actual y las perspectivas del uso de la Inteligencia Artificial (IA) ocupa los espacios de debate entre detractores y seguidores. Su aplicación en la Educación Superior, y particularmente en la formación de profesionales en el área de las Ciencias Jurídicas constituye uno de los principales retos para la formación de un profesional de perfil amplio, tal y como ha asumido, la carrera de Derecho en Cuba. Desde estas premisas, el presente artículo, se propone como objetivo diagnosticar a partir de un estudio bibliométrico y un estudio de caso el estado actual y las perspectivas del uso de la Inteligencia Artificial en la Facultad de Derecho de la Universidad de Oriente de Cuba para proporcionar un panorama sobre los avances, desafíos y oportunidades que ofrece la implementación de tecnologías de IA en la enseñanza del Derecho en la Facultad. La investigación muestra que la IA ha demostrado el potencial de impacto en las Ciencias Jurídicas, al asistir a los profesionales del Derecho en diversas tareas como la investigación, la redacción de documentos y el análisis de casos. Además, la aplicación de la IA en la enseñanza del Derecho ofrece oportunidades para mejorar la eficiencia y la calidad de la formación de los futuros abogados y juristas. Sin embargo, también plantea importantes cuestiones éticas y legales que deben ser abordadas cuidadosamente.
[ca] Després de la mort de Franco el novembre de 1975 la part més mobilitzada de l'oposició maldà per trencar amb el seu règim polític, que buscava perpetuar-se més enllà de la vida del dictador. La conflictivitat sociopolítica, que s'havia erigit en el model predilecte d'oposició al franquisme, va adquirir una gran intensitat en les principals regions urbanes i industrials del país. Al llarg de tota la dictadura, la de Tarragona va ser una província secundària en termes de mobilització social. Això no obstant, les oportunitats polítiques generades per un context de gran conflictivitat van establir les condicions per a que l'antifranquisme tarragoní intentés escometre una vaga general d'àmbit local. Una pretensió que no va reeixir tal com l'havien esperat, però que va suposar el pic de protestes laborals de tot el franquisme a la ciutat i les conseqüències polítiques de la qual van resultar evidents quan tres regidors municipals van dimitir i el Governador Civil va ser cessat del càrrec. La duresa del conflicte només va ser superada per una intensa i inèdita violència policial, la qual va condicionar nítidament l'abast del pols polític contra el franquisme de 1976.

[es] Tras la muerte de Franco en noviembre de 1975 la parte más movilizada de la oposición pugnó por romper con su régimen político, que buscaba perpetuarse más allá de la vida del dictador. La conflictividad sociopolítica, que se había erigido en el modelo predilecto de oposición al franquismo, adquirió una gran intensidad en las principales regiones urbanas e industriales del país. La de Tarragona fue, durante tota la dictadura, una provincia secundaria en términos de movilización social. Sin embargo, las oportunidades políticas generadas por un contexto de gran conflictividad establecieron las condiciones para que el antifranquismo tarraconense intentara acometer una huelga general de ámbito local. Una pretensión que no tuvo los resultados esperados, pero que supuso el pico de protestas laborales de todo el franquismo en la ciudad y cuyas consecuencias políticas resultaron evidentes cuando tres concejales municipales dimitieron y el Gobernador Civil fue cesado del cargo. La dureza del conflicto solamente fue superada por una intensa e inédita violencia policial, que condicionó nítidamente el alcance el pulso político contra el franquismo en 1976.
[ca] Aquesta recerca desenvolupa un mètode d'identificació de les vocals que controli les variacions entre parlants. Es basa en relacionar els trets distintius amb la distància acústica entre els formants vocàlics, la qual es mesura de manera logarítmica -que és com percep el so el sistema auditiu- i no pas de manera lineal. La novetat que introdueix és la unitat de mesura: la freqüència relativa. El mètode es va aplicar inicialment al sistema vocàlic tònic del català central, però també es va aplicar al sistema vocàlic de l'anglès americà per fer una anàlisi comparativa. Finalment es va fer un test de percepció de vocals sintetitzades segons els paràmetres de freqüència relativa de cada classe de vocals que vam obtenir a partir del mètode d'identificació.

[es] En esta investigación se desarrolla un método de identificación de las vocales que controle las variaciones entre hablantes. Se basa en la relación de los rasgos distintivos con la distancia acústica de los formantes vocálicos, que se calcula de forma logarítmica -tal y como percibe el sistema auditivo el sonido- y no de forma lineal. La novedad que introduce es la unidad de cálculo: la frecuencia relativa. El método se aplicó inicialmente al sistema vocálico tónico del catalán central, pero también se aplicó al sistema vocálico del inglés americano para realizar unanálisis comparativo. Finalmente se realizó un test de percepción de vocales sintetizadas siguiendo los parámetros de frecuencia relativa para cada clase de vocales que obtuvimos gracias al método de identificación.
[ca] L'objectiu del present article és l'estudi de la qualitat de vida, així com de la cultura material i l'estatus econòmic que caracteritzaren i distingiren el mas Coromina de Santa Maria de Viladordis, una parròquia rural propera a la ciutat de Manresa, capital de l'actual comarca del Bages. Aquests aspectes s'han analitzat a través de l'inventari de béns relictes del mas pertanyents al seu hereu i propietari, un document que fou redactat entre els dies 6 i 15 de març de 1397 a instància de la seva vídua. Així, a escala quantitativa i qualitativa, aquest document proporciona dades i informacions d'una excepcionalitat poc comuna les quals, al seu torn, ens han permès aprofundir en el nivell econòmic i patrimonial d'alguns dels membres de la pagesia grassa i benestant de finals del segle xiv en aquesta zona de la Catalunya central.

[es] El objetivo del presente artículo es el estudio de la calidad de vida, así como de la cultura material i el estatus económico que caracterizaron y distinguieron el manso de la Coromina de Santa María de Viladordis, una parroquia rural cercana a la ciudad de Manresa, capital de la actual comarca del Bages. Estos aspectos se han analizado a través del inventario de bienes relictos del manso pertenecientes a su heredero y propietario, un documento que fue redactado entre los días 6 y 15 de marzo de 1397 a instancia de su viuda. Así, a escala cuantitativa y cualitativa, este inventario proporciona datos e informaciones de una excepcionalidad poco frecuente las cuales, a su vez, nos han permitido profundizar en el nivel económico y patrimonial de algunos de los miembros del campesinado graso y acomodado de finales del siglo xiv en esta zona de la Cataluña central.