[ca] Aquesta tesi aborda un dels temes més emergents de l'educació física actual; els conflictes motors. L'estudi pren com a marc teòric de referència la praxiologia motriu i les principals aportacions teòriques sobre els conflictes motors. Des d'aquesta perspectiva es pot justificar que l'educació física origina diferents escenaris de relació motriu que poden desencadenar possibles conflictes motors entre els seus protagonistes. La present tesi doctoral té com a objecte d'estudi l'observació dels conflictes sorgits en les classes d'educació física en un centre d'Educació Primària. Es tracta d'un estudi de cas únic ramificat multisubjecte on van participar 43 alumnes (21 nens / 22 nenes) de cicle mitjà (3r i 4t) i cicle superior (5è i 6è) al llarg d'un curs escolar. L'investigador va adoptar el rol d'observador participant (visió emic.). Va utilitzar notes de camp per identificar els trets distintius dels conflictes motors observats. Les dades quantitatives es van analitzar a través de l'anàlisi descriptiva i inferencial. Aquestes proves es van complementar amb l'anàlisi de contingut dels registres narratius. Entre els resultats més destacats es va observar una presència de conflictes motors diferent en cada un dels dominis d'acció motriu: 52.2% en tasques psicomotrius, 54.7% en tasques de cooperació, 59.4% en tasques d'oposició i un 75.9% tasques de cooperació-oposició. Les conclusions més rellevants són: a) la caracterització del conflicte motor està directament relacionada amb el domini d'acció motriu al qual pertany el joc motor; b) existeix una correspondència directa entre els trets distintius de la lògica interna del joc motor i la naturalesa i intensitat del conflicte (conflictes psicomotors i conflictes sociomotors de cooperació, oposició o cooperació-oposició en un medi estable); c) l'optimització de qualsevol transformació pedagògica dels conflictes hauria de considerar variables derivades de la lògica interna (propietats) dels jocs motors i també de la lògica externa (característiques de l'alumnat: edat, gènere, nivell sociocultural, antecedents fisicoesportius; així com tipus de conductes motrius (agents) que l'originen, reaccions, i tipus d'intervenció).

[es] Esta tesis aborda un los temas más emergentes de la educación física actual; los conflictos motores. El estudio toma como marco teórico de referencia a la praxiología motriz y las principales aportaciones teóricas sobre los conflictos motores. Desde esta perspectiva se puede justificar que la educación física origina diferentes escenarios de relación motriz que pueden desencadenar posibles conflictos motores entre sus protagonistas. La presente tesis doctoral tiene como objeto de estudio la observación de los conflictos surgidos en las clases de educación física en un centro de Educación Primaria. Se trata de un estudio de caso único ramificado multisujeto donde participaron 43 alumnos (21 niños / 22 niñas) de ciclo medio (3° y 4°) y ciclo superior (5° y 6°) a lo largo de un curso escolar. El investigador adoptó el rol de observador participante (visión emic.). Utilizó notas de campo para identificar los rasgos distintivos de los conflictos motores observados. Los datos cuantitativos se analizaron a través del análisis descriptivo e inferencial. Estas pruebas se complementaron con el análisis de contenido de los registros narrativos. Entre los resultados más destacados se observó una presencia de conflictos motores distinta en cada uno de los dominios de acción motriz: 52.2% en tareas psicomotrices, 54.7% en tareas de cooperación, 59.4% en tareas de oposición y un 75.9% tareas de cooperación-oposición. Las conclusiones más relevantes son: a) la caracterización del conflicto motor está directamente relacionada con el dominio de acción motriz al que pertenece el juego motor; b) existe una correspondencia directa entre los rasgos distintivos de la lógica interna del juego motor y la naturaleza e intensidad del conflicto (conflictos psicomotores y conflictos sociomotores de cooperación, oposición o cooperación-oposición en un medio estable); c) la optimización de cualquier transformación pedagógica de los conflictos debería considerar variables derivadas de la lógica interna (propiedades) de los juegos motores y también de la lógica externa (características del alumnado: edad, género, nivel sociocultural, antecedentes físico-deportivos; así como tipos de conductas motrices (agentes) que lo originan, reacciones, y tipo de intervención).