[ca] La tesi doctoral titulada "La regulació del gravamen societari a la Unió Europea: una visió crítica de la competència fiscal actual" té per objecte d'estudi la configuració actual de l'impost de societats a la Unió Europea (d'ara en avant, UE) i la incidència que ha tingut esta regulació en el fenomen de la competència fiscal que ha derivat en una crisi internacional del tribut sobre societats. La competència fiscal és ja un conegut problema en l'àmbit de la fiscalitat internacional, especialment incident als països de la UE més integrats econòmicament. Per això l'objectiu de la tesi és estudiar l'evolució de la fiscalitat directa empresarial sobre societats multinacionals en l'àmbit de la Unió Europea per a determinar les causes de per què s'ha arribat a l'àmbit jurídic actual en esta matèria que ha derivat en una pràctica per part de les multinacionals d'una planificació fiscal agressiva i de la competència fiscal entre Estats a la UE. Per això, aquesta tesi es dividix en tres parts clarament diferenciades. En la primera part de la tesi es realitza una anàlisi històrica jurídica dels diferents actes normatius de la Unió Europea i informes d'experts des dels seus orígens en els anys cinquanta fins a l'actualitat. La part I de la tesi s'ha estructurat en huit capítols. Cada capítol abasta una dècada a excepció dels anys noranta que comprén dos capítols. D'esta manera, en el primer capítol està dedicat als anys cinquanta i s'analitza l'origen del dret tributari europeu a través de la firma del Tractat de Roma que va crear la Comunitat Econòmica Europea i es van establir els primers passos per a aconseguir el mercat interior europeu centrant els seus esforços en la fiscalitat indirecta. El segon capítol abasta la dècada dels anys seixanta en la qual es fan els primers treballs d'experts per a la implementació del mercat únic europeu i es posa de manifest que la fiscalitat directa, concretament, la que grava els beneficis empresarials pot distorsionar el correcte funcionament del mercat únic (informe Neumark). Després d'estes recomanacions dels experts la Comissió inicia un programa exhaustiu per a harmonitzar l'impost de societats. El tercer capítol comprén la dècada dels anys setanta, en els quals es mostren els primers intents d'harmonització de la Comissió a través de diferents propostes de directives que pretenien harmonitzar l'estructura de l'impost de societats i establir un tipus mínim. Estes propostes van ser paralitzadas pel Parlament europeu. Així mateix, s'exposen els principals treballs elaborats per la Comissió que versen sobre la fiscalitat empresarial. A continuació, en el capítol quatre sobre la dècada dels huitanta s'exposa com després del rebuig del Parlament Europeu de la proposta de directiva la Comissió presenta un nou informe sobre l'estat de l'harmonització en el mercat interior i la Comissió centra els seus esforços a complir las indicacions del Parlament europeu, que considerava que en primer lloc calia harmonitzar la base imposable de l'impost de societats en la Unió. Del mateix mode, en esta dècada s'establix l'objectiu d'aconseguir el mercat interior europeu amb les quatre llibertats fonamentals abans de 1993, de manera que la Comissió dirigix les seues actuacions per a complir amb este objectiu. En el capítol cinc es mostra la primera part de la dècada dels anys noranta en què la Comissió abandona les seues propostes d'harmonització fiscal de caràcter general en l'impost sobre societats per la falta de voluntat política per a implantar-les. S'exposa com la Comissió concentra els seus esforços a corregir aquells elements de la tributació que impedixen el funcionament del mercat únic: la doble imposició i les operacions de reestructuració empresarial. Així mateix, també es mostra com un informe dels experts (informe Ruding) que advertix de les possibles conseqüències que es poden produir en el mercat únic per l'absència d'harmonització fiscal del IS. Davant este canvi de tendència de l'actuació de la Comissió comencen a sorgir les conseqüències d'això en la segona mitat de la dècada dels anys noranta. Així en el capítol sis es mostra esta conseqüència: la competència fiscal lesiva i les mesures dutes a terme per a abordar-les. En el capítol set abasta els actes normatius realitzats dels anys 2000 que consistixen bàsicament en l'aplicació de les mesures aprovades per a combatre la competència fiscal. Igualment, es mostra el nou intent de la Comissió d'aprovar una nova directiva en l'àmbit d'imposició societària (BICCIS). Per a acabar amb esta part de la tesi, en el capítol huit s'estudia les denominades mesures antiabús (Plà BEPS i ATAD) i les primeres propostes de la UE per a abordar els problemes fiscals de l'economia digital. En la segona part de la tesi l'objectiu és mostrar com s'ha configurat finalment l'impost sobre societats a la UE. Així mateix, una altra finalitat d'esta part és exposar les mesures actuals de fiscalitat internacional en la imposició empresarial sobre beneficis. En el primer capítol d'esta part s'exposa la configuració actual del poder tributari en matèria d'imposició directa empresarial a la UE. En el segon capítol s'analitza el paper del TJUE en l'harmonització de l'impost sobre societats, exposant la seua principal jurisprudència sobre esta matèria i com ha afectat la política fiscal dels Estats membres. A continuació, el capítol tres estudia els Pilars I i II de l'OCDE i la proposta BEFIT, la nova proposta de la Comissió per a aconseguir una base imposable comú a nivell europeu. Finalment, en el capítol quatre s'examina l'instrument multilateral i s'exposen les possibles conseqüències jurídiques que tindrà en el dret fiscal internacional. La tercera i última part de la tesi té per objecte constatar la crisi de l'impost sobre societats davant el desistiment d'actuacions necessàries per part d'organitzacions supranacionals com l'OCDE i la UE. En particular, les causes d'esta crisi, l'estat de la qüestió i la visió crítica del panorama normatiu actual proposat com a solució. D'esta manera en el capítol un d'esta part de la tesi, atesos els fonaments exposats en la part I i II de la tesi s'exposa què van manifestar els informes d'experts que calia realitzar en matèria d'imposició sobre beneficis empresarials i les conseqüències que es derivarien en cas de no executar-les i es mostra què s'ha harmonitzat i qui ha sigut el principal agent harmonitzador. En el segon capítol es posa de manifest amb dades de diferents estudis les conseqüències reals a Europa de la falta d'harmonització de l'impost sobre societats: la competència fiscal i com ha posat en crisi la integritat financera dels sistemes tributaris nacionals, especialment en el relacionat amb l'impost sobre societats. A continuació , en el tercer capítol, s'exposen els motius del fracàs de les mesures antiabús identificades per la doctrina, a més de contrastar l'eficàcia de les mesures antiabús amb dades estadístiques. Seguidament, en el quart capítol es realitza una anàlisi crítica sobre la viabilitat i eficàcia de les noves propostes de fiscalitat internacional per a remeiar la crisi actual de gravamen societari. Per a concloure esta part, en el quint capítol posem de manifest la proposta que considerem que seria l'eficaç per a resoldre el problema de la competència fiscal en l'impost sobre societats a la UE sobre la base de l'estudi realitzat en esta tesi. Finalment, en les conclusions s'exposen els principals resultats de la investigació, ressaltant les principals troballes.

[en] The doctoral thesis entitled "The regulation of corporate taxation in the European Union: a critical view of current tax competition" aims to study the current configuration of corporate taxation in the European Union (EU) and the impact that this regulation has had on the phenomenon of tax competition that has led to an international crisis in corporate taxation. Tax competition is already a well-known problem in the field of international taxation, especially in the most economically integrated EU countries. Therefore, the objective of this thesis is to study the evolution of direct corporate taxation on multinational companies in the European Union in order to determine the causes of the current legal situation in this area, which has led to the practice of aggressive tax planning by multinationals and tax competition between states in the EU This thesis is therefore divided into three clearly differentiated parts. In the first part of the thesis, a legal historical analysis is made of the different normative acts of the European Union and expert reports from its origins in the 1950s to the present day. Part I of the thesis is structured in eight chapters. Each chapter covers one decade, with the exception of the 1990s, which comprises two chapters The first chapter is dedicated to the 1950s and analyses the origin of European tax law through the signing of the Treaty of Rome, which created the European Economic Community and established the first steps towards the European internal market, focusing on indirect taxation. The second chapter covers the 1960s, when the first expert work on the implementation of the European single market was carried out and it became clear that direct taxation, in particular taxation of corporate profits, could distort the proper functioning of the single market (Neumark report). Following these expert recommendations, the Commission launches a comprehensive programme to harmonise corporate taxation. The third chapter comprises the 1970s, which shows the Commission's first attempts at harmonisation through various proposals for directives aimed at harmonising the structure of corporate taxation and establishing a minimum rate. These proposals were stopped by the European Parliament. It also presents the main work carried out by the Commission on corporate taxation. Chapter four on the 1980s explains how, following the European Parliament's rejection of the proposal for a directive, the Commission presented a new report on the state of harmonisation in the internal market and the Commission focused its efforts on complying with the indications of the European Parliament, which considered that the tax base for corporate taxation in the EU had to be harmonised first and foremost. In the same decade, the objective of achieving the European internal market with the four fundamental freedoms by 1993 was set, so the Commission is directing its actions to meet this objective. Chapter five looks at the first part of the 1990s when the Commission abandoned its proposals for general corporate tax harmonisation because of a lack of political will to implement them. It shows how the Commission concentrates its efforts on eliminating those elements of taxation which impede the functioning of the single market: double taxation and corporate restructuring operations. It also shows how an expert report (Ruding report) warns of the possible consequences for the single market of the absence of IS tax harmonisation. The consequences of this change in the Commission's actions began to emerge in the second half of the 1990s. Chapter six shows this consequence: harmful tax competition and the measures taken to deal with it. Chapter 7 covers the regulatory acts of the 2000s, which mainly consist of the implementation of the measures adopted to combat tax competition. It also shows the Commission's new attempt to adopt a new directive in the field of company taxation (CCCTB). To conclude this part of the thesis, chapter eight looks at the so-called anti-abuse measures (BEPS and ATAD) and the first EU proposals to address the tax problems of the digital economy. In the second part of the thesis the aim is to show how corporate taxation has finally taken shape in the EU. A further purpose of this part is to outline current international taxation measures in corporate profit taxation. The first chapter of this part sets out the current configuration of direct business taxation powers in the EU. The second chapter discusses the role of the CJEU in corporate tax harmonisation, setting out its main jurisprudence in this area and how it has affected Member States' tax policy. Chapter three then looks at OECD Pillars I and II and the BEFIT proposal, the Commission's new proposal for a common European tax base. Finally, chapter four analyses the multilateral instrument and outlines the possible legal implications for international tax law. The third and final part of the thesis aims to identify the crisis of corporate taxation in the face of the failure of supranational organisations such as the OECD and the EU to take the necessary action. In particular, the causes of this crisis, the state of affairs and a critical view of the current regulatory landscape proposed as a solution. In chapter one of this part of the thesis, following on from the rationale set out in parts I and II of the thesis, it sets out what the expert reports stated had to be done on the taxation of corporate profits and the consequences of not implementing them, and shows what has been harmonised and who has been the main harmonising agent. The second chapter highlights with data from different studies the real consequences in Europe of the lack of corporate tax harmonisation: tax competition and how it has put the financial integrity of national tax systems in crisis, especially in relation to corporate taxation. The third chapter then sets out the reasons for the failure of anti-abuse measures identified by the doctrine and compares the effectiveness of anti-abuse measures with statistical data. The fourth chapter then provides a critical analysis of the feasibility and effectiveness of new international tax proposals to remedy the current crisis in corporate taxation. To conclude this part, the fifth chapter sets out what we consider to be the most efficient proposal to solve the problem of tax competition in corporate taxation in the EU on the basis of the study carried out in this thesis. Finally, the conclusions set out the main results of the research, highlighting the main findings.