[ca] Antecedents: A causa de l'augment de les onades migratòries que entren a Espanya procedents del Marroc, Pakistan, Xina i Amèrica Llatina (Finotelli &amp; Rinken, 2023), és encara més important comprendre el procés d'adaptació i integració a la cultura local, mitjançant un estudi de les experiències dels migrants sobre els detalls pràctics i emocionals del complex procés d'arribada, identificant els suports que contribueixen a la seva transició i salut mental (Ryan et al., 2008) al llarg del procés, específicament per als nens que creixen en un entorn amb múltiples factors de risc (Belhadj et al., 2015). Objectius: Descriure l'experiència emocional de pares i fills migrants sota els diferents factors protectors i de risc als seus entorns actuals. Àmbit destudi: Fundació Ateneu Sant Roc a Badalona, Catalunya, Espanya. Metodologia: L'estudi és una exploració qualitativa de les experiències de les famílies migrants, buscant punts en comú en les respostes emocionals després d'emigrar i mitjançant el procés d'adaptació, específicament l'impacte en la vida dels nens al seu barri actual i únic Sant Roc. Les entrevistes de semiestructurades cara a cara es van dissenyar per recollir informació demogràfica, de la història migratòria, la salut física i mental, l'educació, experiències de racisme i dinàmica familiar. Amb l'ajut de la Fundació Ateneu Sant Roc, situada a un barri amb un alt percentatge de població migrant, es van realitzar les entrevistes a 17 famílies de múltiples orígens. Resultats: Les famílies d'aquesta mostra van emigrar per etapes, passant per períodes de transnacionalitat familiar, assentant-se al barri de Sant Roc, i connectant amb la Fundació Ateneu per cobrir necessitats derivades de reptes postmigratoris com la cura dels fills, el suport acadèmic i lingüístic. Es van identificar diversos factors de risc, com ara el baix nivell socioeconòmic, la transnacionalitat familiar, l'assetjament escolar, el baix nivell educatiu dels pares, les dificultats acadèmiques, la discriminació, les barreres lingüístiques, l'estrès de l'aculturació, la manca de disponibilitat dels pares i els conflictes amb ells. Per contra, els factors de protecció identificats van ser el suport dels professors, les relacions familiars positives, l'accés als ajuts públics, les llibertats de les dones, els canals informals d'informació de la comunitat i les amistats amb companys. A més, l'estudi va identificar les experiències i reptes dels immigrants que van viure la pandèmia COVID-19. Conclusions: Els migrants es traslladen a Catalunya buscant oportunitats econòmiques, acadèmiques i un futur millor per a les seves filles. Tot i que les troben, no estan exemptes d'obstacles i reptes, que es poden suavitzar per facilitar-ne una adaptació pràctica i emocional. Proporcionar un suport extern multifacètic, com el de la Fundació Ateneu, a la família serà de gran importància per a l'adaptació dels pares i els fills migrants, que s'enfronten a una quantitat addicional de factors de risc, especialment en zones amb alts índexs de delinqüència i pobresa com els barris on comunament s'assenten les famílies migrants. Paraules clau: migració, famílies, salut mental, adaptació, experiència emocional

[es] Antecedentes: Debido al aumento de las olas migratorias que entran en España procedentes de Marruecos, Pakistán, China y América Latina (Finotelli &amp; Rinken, 2023), es aún más importante comprender el proceso de adaptación e integración en la cultura local, a través un estudio de las experiencias de los migrantes sobre los detalles prácticos y emocionales del complejo proceso de llegada, identificando los apoyos que contribuyen a su transición y su salud mental (Ryan et al., 2008) a lo largo del proceso, específicamente para los niños que crecen en un entorno con múltiples factores de riesgo (Belhadj et al., 2015). Objetivos: Describir la experiencia emocional de padres e hijos migrantes bajo los diferentes factores protectores y de riesgo en sus entornos actuales. Ámbito de estudio: Fundación Ateneu Sant Roc en Badalona, Cataluña, España. Metodología: El estudio es una exploración cualitativa de las experiencias de las familias migrantes, buscando puntos en común en las respuestas emocionales después de emigrar y a través del proceso de adaptación, específicamente el impacto en la vida de los niños en su actual y único barrio de Sant Roc. Las entrevistas cara a cara semiestructuradas se diseñaron para cubrir cuestiones de información demográfica, historia migratoria, salud física y mental, educación, experiencias de racismo y dinámica familiar. A través de la conexión con la Fundación Ateneu Sant Roc, situada en un barrio con un alto porcentaje de población migrante, se realizaron las entrevistas a 17 familias de múltiples orígenes. Resultados: Las familias de esta muestra emigraron por etapas, pasando por periodos de transnacionalidad familiar, asentándose en el barrio de Sant Roc, y conectando con la Fundación Ateneu debido a necesidades derivadas de retos postmigratorios como el cuidado de los hijos, apoyo académico y apoyo lingüístico. Se identificaron varios factores de riesgo, como el bajo nivel socioeconómico, la transnacionalidad familiar, el acoso escolar, el bajo nivel educativo de los padres, las dificultades académicas, la discriminación, las barreras lingüísticas, el estrés de la aculturación, la falta de disponibilidad de los padres y los conflictos con los padres. Por el contrario, los factores de protección identificados fueron el apoyo de los profesores, las relaciones familiares positivas, el acceso a ayudas públicas, las libertades de las mujeres, los canales informales de información de la comunidad y las amistades con compañeros. Además, el estudio identificó las experiencias y los retos de los inmigrantes que vivieron la pandemia COVID-19. Conclusiones: Los migrantes se trasladan a Cataluña en busca de oportunidades económicas, oportunidades académicas y un futuro mejor para sus hijas. Aunque las encuentran, no están exentas de obstáculos y retos, que se pueden suavizar para facilitar una adaptación práctica y emocional. Proporcionar un apoyo externo multifacético, como el de la Fundación Ateneu, a la familia será de gran importancia para la adaptación de los padres e hijos migrantes, que se enfrentan a una cantidad adicional de factores de riesgo, especialmente en zonas con altos índices de delincuencia y pobreza como los barrios en los que comúnmente se asientan las familias migrantes. Palabras clave: migración, familias, salud mental, adaptación, experiencia emocional