BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Els territoris indígenes a Colòmbia amb títols col·lectius, o resguardos, constitueixen àrees on les institucions indígenes poden exercir la seva autonomia territorial. En aquest context, els pobles indígenes porten a terme la planificació territorial ambiental de llurs resguardos, qüestió sobre la que s'ha investigat poc. Per tal d'entendre la planificació territorial indígena, en aquesta investigació s'agafa El Duya del poble Salia com a cas d'estudi. La recol·lecció d'informació es va fer a través de l'anàlisi documental, entrevistes semiestructurades i observació participant. La recerca mostra que el poble Salia planifica a diferents nivells i mitjanant estratègies territorials de tipus estructural i dinàmic. No obstant, l'extracció d'hidrocarburs dins i fora del resguardo, aprovada per autoritats no indígenes, no només obstaculitza la presa de decisions per part del poble Salia sinó que genera impactes ambientals que no es poden resoldre des de la planificació indígena.

[es] Los territorios indígenas en Colombia con títulos colectivos, o resguardos, constituyen áreas donde las instituciones indígenas pueden ejercer su autonomía territorial. En este contexto, los pueblos indígenas realizan la planificación territorial ambiental de sus resguardos, sobre la cual se ha investigado poco. Con el fin de entender la planificación territorial ambiental indígena, en esta investigación se tomó el resguardo El Duya del pueblo Salia como caso de estudio. La recolección de información se hizo a través de análisis documental, entrevistas semiestructuradas y observación participante. La investigación muestra que el pueblo Salia planifica a diferentes niveles y mediante estrategias territoriales de tipo estructural y dinámico; no obstante, la extracción de hidrocarburos dentro y fuera del resguardo, aprobada por autoridades no indígenas, no solo obstaculiza la toma de decisiones por parte del pueblo Salia sino que genera impactos ambientales que no pueden ser resueltos desde la planificación indígena.
[ca] El 18 de març de 1939 es va estrenar al Cine Cuyás de Las Palmas de Gran Canaria l'obra teatral El enigma, una adaptació de la novel·la El enigma de los ojos grises, publicada per Josefina de la Torre amb el pseudònim Laura de Cominges a l'editorial familiar La Novela Ideal. Aquest article aborda el context creatiu i el procés de muntatge i publicitat que va envoltar la peça atribuïda a Claudio de la Torre, qui en va assumir la direcció escènica. A més a més, s'estudia el seu ressò dins la trajectòria dels germans De la Torre en la immediata postguerra i la seva incorporació a les estructures del Teatro Nacional amb la finalitat d'entendre la importància de la estrena de El Enigma.

[es] El 18 de marzo de 1939 se estrenó en el Cine Cuyás de Las Palmas de Gran Canaria la obra teatral El enigma, una adaptación de la novela El enigma de los ojos grises, publicada por Josefina de la Torre bajo el pseudónimo Laura de Cominges en la editorial familiar La Novela Ideal. Este artículo aborda el contexto creativo y el proceso de montaje y publicidad que rodeó a la pieza atribuida a Claudio de la Torre, quien asumió la dirección escénica. Además, se estudia su repercusión para con la trayectoria de los hermanos De la Torre en la inmediata posguerra y su incorporación a las estructuras del Teatro Nacional con el fin de entender la importancia del estreno de El enigma.
[ca] Aquest article analitza com es construeixen sentits de pertinença en territoris travessats per processos de precarització, gentrificació i turistificació, posant la mirada al paper de l'origen cultural i la classe social en aquestes negociacions de la identitat veïnal. A partir del treball de camp etnogràfic a dos barris de València (Cabanyal i Velluters) mostrem que les polítiques urbanes neoliberals han generat transformacions en les poblacions en termes de classe social i pertinença etnicocultural. La reflexió se centra en moviments urbans indagant a les dinàmiques d'inclusió i exclusió d'habitants de la categoria de veïnatge. Així mateix, explora els canvis de percepció sobre els problemes de convivència: des de l'èmfasi en la marginalitat i/o la multiculturalitat cap a una conflictivitat creixent al voltant de la gentrificació i la turistificació. Per concloure, l'anàlisi mostra que el desplaçament d'actors es negocia a nivell simbòlic abans de convertir-se en expulsió física.

[es] Este artículo analiza cómo se construyen sentidos de pertenencia en territorios atravesados por procesos de precarización, gentrificación y turistificación, poniendo la mirada en el papel del origen cultural y la clase social en estas negociaciones de la identidad vecinal. A partir del trabajo de campo etnográfico en dos barrios de Valencia (Cabanyal y Velluters) mostramos que las políticas urbanas neoliberales han generado transformaciones en las poblaciones en términos de clase social y pertenencia étnico-cultural. La reflexión se centra en movimientos urbanos indagando en las dinámicas de inclusión y exclusión de habitantes de la categoría de vecindad. Asimismo, explora los cambios de percepción sobre los problemas de convivencia: desde el énfasis en la marginalidad y/o la multiculturalidad hacia una creciente conflictividad en torno a la gentrificación y la turistificación. Para concluir, el análisis muestra que el desplazamiento de actores se negocia en el nivel simbólico antes de convertirse en expulsión física.
[ca] Aquest article proposa un currículum d'IA complet adaptat per a joves aprenents d'entre 11 i 14 anys, fent èmfasi en un enfocament humanístic. Revisem altres propostes de currículum d'IA per a nens i joves i subratllem que se centren principalment en els beneficis tecnològics de la IA i en l'aprenentatge de la programació i la lògica. El nostre currículum explora la cognició humana, que sovint es passa per alt en els currículums d'IA existents. La nostra proposta combina l'aprenentatge a través de la construcció, discussions reflexives i l'aprenentatge basat en projectes per abordar la IA des de diverses perspectives. Implementat per l'Acadèmia CreaTIC durant el curs escolar 2023/24 com una activitat extracurricular en una escola secundària (d'educació mitjana) a Barcelona, Espanya, aquest currículum integra dimensions tecnològiques, filosòfiques, cognitives i culturals. Es basa en camps diversos, incloent-hi la Filosofia de la Ment, la Psicologia Cognitiva i la Filosofia dels Nens, i inclou programació pràctica amb eines com Scratch i AppInventor, així com Machine Learning for Kids. Dissenyat per ser adaptable a diferents contextos socioeconòmics, el nostre enfocament té com a objectiu promoure una educació liberal més àmplia per als nens i ajudar els mestres a implementar activitats d'IA a les seves aules

[es] En este artículo proponemos un curriculum integral de inteligencia artificial (IA) adaptado para jóvenes de 11 a 14 años, en el que se enfatiza un enfoque humanista. Revisamos otras propuestas de curricula de IA para niños y jóvenes y destacamos que se centran principalmente en los beneficios tecnológicos de la IA y en aprender codificación y lógica. Nuestro currículo explora las particularidades de la cognición humana, un aspecto que a menudo se pasa por alto en los currículos de IA existentes. La propuesta combina el aprendizaje a través de la construcción, discusiones reflexivas y aprendizaje basado en proyectos para abordar la IA desde una variedad de ángulos. Implementado por CreaTIC Academy durante el año escolar 2023/24 como una actividad extracurricular en una escuela secundaria en Barcelona, España, este currículo integra dimensiones tecnológicas, filosóficas, cognitivas y culturales. Se nutre de diversos campos, incluyendo Filosofía de la Mente, Psicología Cognitiva y Filosofía para Niños, e incluye programación práctica con herramientas como Scratch y App Inventor, así como Aprendizaje Automático para Niños. Diseñado para ser
[ca] El mainstreaming és una estratègia institucional de l'Organització Mundial de la Salut que té la finalitat d'implementar la perspectiva de gènere en les polítiques públiques dels Estats. La Declaració de Madrid (2001) constitueix un document clau en relació amb el mainstreaming en les polítiques sanitàries que palesa el pas d'una concepció de la salut com a absència de malaltia a una que té en compte els condicionants socials. Alguns dels condicionants socials que afecten la salut de les dones són la divisió sexual del treball, els ideals de bellesa, l'economia de mercat i la contaminació ambiental. L'objectiu del present article és emfatitzar la necessitat que les polítiques sanitàries, d'acord amb el mainstreaming, tractin de remoure aquells factors socials (com les violències de gènere) que incideixen sobre la salut de les dones i que, per tant, han de considerar-se com un afer de salut pública.

[es] El mainstreaming es una estrategia institucional de la Organización Mundial de la Salud. Dicha estrategia tiene la finalidad de implementar la perspectiva de género en las políticas públicas de los Estados. La Declaración de Madrid (2001) constituye un documento clave en relación con el mainstreaming en las políticas sanitarias. Manifiesta el paso de una concepción de la salud como ausencia de enfermedad a una que contempla los condicionantes sociales. Algunos de los condicionantes sociales que afectan a la salud de las mujeres son la división sexual del trabajo, los ideales de belleza, la economía de mercado y la contaminación ambiental. El objetivo del presente artículo es enfatizar la necesidad de que las políticas sanitarias, en consonancia con el mainstreaming, traten de remover aquellos factores sociales (como las violencias de género) que inciden sobre la salud de las mujeres y que, por tanto, han de considerarse asuntos de salud pública.
[ca] En aquest article es presenta una experiència realitzada en els Graus de Magisteri, que ha implantat un model educatiu basat en la metodologia de Projectes Integrats per a desenvolupar les competències professionals i aconseguir un aprenentatge pertinent ajustat a la realitat pròxima de l'alumnat. Per això, s'han dissenyat propostes didàctiques que afavoreixen el canvi en el procés d'ensenyament-aprenentatge, ja que permeten enllaçar la reflexió teòrica amb la pràctica, potencien la innovació, a través del treball col·laboratiu de l'alumnat i del professorat, i es converteixen en experiències d'aprenentatge veritablement significatives.En aquest context, es presenta una experiència basada en la metodologia de projectes de llengua realitzada en l'assignatura Llengua Catalana per a Mestres de 1r curs dels Graus de Mestre en Educació Infantil i Primària, consistent en la Realització de la campanya publicitària de l'escola que somiem. En ella s'integren les competències específiques de la matèria i algunes de les competències transversals dels graus universitaris (treball en equip, innovació, ús de les TIC, etc.). S'intentarà validar si aquesta opció metodològica resulta útil per poder aconseguir els objectius que la societat actual demana a la formació lingüística dels futurs mestres.

[es] En este artículo se presenta una experiencia didáctica realizada en la asignatura Lengua Catalana para Maestros de 1° curso de los Grados de Maestro/a de Educación Infantil y Primaria de Florida Universitaria (centro adscrito a la Universidad de Valencia) y que se enmarca en el Proyecto Integrado anual titulado "Soñamos la escuela que queremos". El objetivo del proyecto es, en equipos de 5-7 estudiantes, elaborar la campaña publicitaria del centro educativo en que le gustaría al alumnado desarrollar su acción educativa futura. Esta metodología permite entrelazar teoría y práctica, trabajar de manera cooperativa y desarrollar, de manera integrada, las competencias específicas de la materia y las competencias transversales de trabajo en equipo, innovación y uso de las TIC. Consideramos que el interés yace en analizar la aplicación de la metodología de proyectos de trabajo de lengua en el ámbito concreto de los estudios universitarios. Nuestro objetivo es comprobar si estas prácticas hacen posible avanzar en la innovación docente, y si resultan una herramienta eficaz para aumentar la motivación del alumnado y para conseguir un aprendizaje competencial e integrador, de acuerdo con los objetivos que la sociedad actual pide a la educación lingüística de los futuros maestros.
[ca] Avui la globalització és més o menys potent segons l'aspecte que considerem. Estem molt globalitzats en el tecnològic i econòmic, però poc en el cultural i gairebé res en el polític i social. Cal humanitzar la globalització i fer que el conjunt de la humanitat "se n'apoderi", ja que és simplement un producte humà. La humanitat sempre ha estat mínimament globalitzada i per això, malgrat la diversitat geogràfica, continua sent una única espècie. Abans però la globalització gairebé no era perceptible. En canvi, amb la Modernitat, s'ha evidenciat la seva importància, per exemple amb violents efectes com la colonització i l'imperialisme. Europa i després Occident van liderar aquesta globalització, però avui la seva hegemonia sembla disminuir. Per comprendre-hi el seu paper i encarar el futur, és important que Occident sigui conscient de la genealogia de la globalització.

[es] La globalización es más o menos potente según el aspecto considerado. Estamos muy globalizados en lo tecnológico y económico, pero poco en lo cultural y casi nada en lo político y social. Es necesario humanizar la globalización y que el conjunto de la humanidad se "empodere" de ella, consciente que es simplemente un producto humano. La humanidad siempre ha estado mínimamente globalizada y por ello, a pesar de la diversidad geográfica, continua siendo una única especie. Pero la globalización casi no era perceptible. En cambio, con la Modernidad, se ha evidenciado su importancia, por ejemplo con violentos efectos como la colonización y el imperialismo. Europa y después Occidente lideraron esa globalización. Pero hoy su hegemonía parece disminuir. Para comprender su papel en ella y encarar su futuro, es importante que Occidente sea consciente de la genealogía de la globalización.
[ca] Tot i que els adults generalment mirem als ulls quan ens parlen, quan ens costa d'entendre allò que diuen movem l'atenció visual a la zona de la boca per ajudar-nos a comprendre millor el missatge. D'aquesta manera, integrem millor les pistes visuals (i. e. moviments articulatoris que encaixen temporalment i acústicament) amb els sons que escoltem, i formem un percepte audiovisual que ens és més senzill d'entendre que un percepte auditiu sol. Així mateix, els infants també centren la mirada en la boca d'un parlant a partir de la segona meitat del primer any de vida, la qual cosa s'ha interpretat com un reflex de l'ús creixent de les pistes audiovisuals, que els ajuda en el procés d'adquisició del llenguatge. En aquest article revisarem els estudis experimentals més destacats sobre el paper de la informació audiovisual en el desenvolupament i l'adquisició del llenguatge, així com els factors que poden modular el processament de les pistes audiovisuals.

[es] Aunque los adultos generalmente miramos a los ojos cuando nos hablan, cuando nos cuesta de entender lo que dicen movemos la atención visual a la zona de la boca y eso nos ayuda a comprender mejor el mensaje. De esta manera integramos mejor las pistas visuales (i. e. movimientos articulatorios que encajan temporal y acústicamente) con los sonidos que escuchamos y formamos un percepto audiovisual que nos es más sencillo de entender que el auditivo solo. Paralelamente, los bebés también centran la mirada en la boca de un hablante a partir de la segunda mitad del primer año de vida, lo que se ha interpretado como un reflejo del uso creciente de las pistas audiovisuales, que les ayuda en el proceso de adquisición del lenguaje. En este artículo revisaremos los estudios experimentales más destacados sobre el papel de la información audiovisual en el desarrollo y la adquisición del lenguaje, así como los factores que pueden modular el procesamiento de las pistas audiovisuales.
[ca] En aquest article esbossaré unes breus reflexions sobre la complexa relació històrica entre drets, racisme i afroargentinitat a Buenos Aires, des de 1870 fins l'actualitat, a partir d'arguments sorgits principalment de les meves pròpies investigacions historico-antropològiques. Els objectius són mostrar que la relació entre drets i igualtat no és transparent, exhibir la pervivència del racisme a la ciutat (racisme estructural) i posar de manifest la importància de les recerques que focalitzen les vivències, les accions i els discursos dels que suportan les conseqüències de la desigualtat racialitzada.

[es] En este artículo esbozaré unas breves reflexiones acerca de la compleja relación histórica entre derechos, racismo y afroargentinidad en Buenos Aires, desde 1870 hasta la actualidad, a partir de argumentos surgidos principalmente de mis propias investigaciones histórico-antropológicas. Los objetivos son mostrar que la relación entre derechos e igualdad no es transparente, exhibir la pervivencia del racismo en la ciudad (racismo estructural) y poner de relieve la importancia de contar con investigaciones que se centren en las vivencias, acciones y discursos de quienes soportan las consecuencias de la desigualdad racializada.
[ca] Víctimes morisques del cors turc-berber. Notícies i testimonis als processos criminals valenciansTot i que la cooperació dels moriscos amb els corsaris turcs i barbarescos fou un perill cert i recurrent, això no permet considerar la minoria morisca en conjunt com una "quinta columna" sempre disposada a conspirar contra la corona i a prestar ajuda als enemics de l'altra riba. Els processos criminals que la Real Audiència de València va substanciar contra corsaris i infiltrats ofereixen testimoniatges que no sols revelen la gran diversitat d'actituds i respostes dels nous convertits davant les grans fugides, els atacs a les poblacions litorals i la captura de cristians vells, sinó també que els mateixos moriscos van patir els efectes de les incursions dels moros de la mar: alguns perquè no van dubtar a fer-los front per a defensar els seus veïns cristians, molts altres perquè van haver de marxar a Àfrica violentament constrets, a pesar que desitjaven romandre a la seva terra.

[es] El peligro cierto y recurrente de la cooperación de los moriscos con los corsarios turcos y berberiscos no autoriza, sin embargo, a considerar a la minoría morisca en su conjunto como una "quinta columna" siempre dispuesta a conspirar contra la Corona y a prestar ayuda a los enemigos de la otra orilla. Los procesos criminales que la Real Audiencia de Valencia sustanció contra corsarios e infiltrados ofrecen testimonios que no solo revelan la amplia diversidad de actitudes y respuestas de los nuevos convertidos ante las grandes fugas, los ataques a las poblaciones litorales y la captura de cristianos viejos, sino también que ellos mismos sufrieron los efectos de las incursiones de los moros de la mar: algunos porque no dudaron en hacerles frente para defender a sus vecinos cristianos, otros muchos porque fueron violentamente compelidos a marcharse a África a pesar de que deseaban permanecer en su tierra.
[ca] En el present article s'analitza el contingut d'una part del Kitāb Šawāhid al-Ǧilla d'Ibn al-ʿArabī que tracta sobre la lluita d'Ibn ʿAbd al-Ǧabbār al-Mahdī contra Sulaymān al-Mustaʿīn per guanyar el títol califal a al-Andalus. Per realitzar aquesta tasca, l'autor del text va compilar fragments del Muqtabis d'Ibn Ḥayyān que no apareixen en cap altra obra. Les notícies seleccionades aporten informació nova sobre la batalla del Guadiaro, el posterior repartiment del botí i els arguments legitimadors utilitzats pels partidaris de Sulaymān al-Mustaʿīn. Els resultats de l'estudi obliguen a revisar el discurs elaborat a partir dels treballs clàssics de R. P. A. Dozy i É. Lévi-Provençal, que pel que fa a aquesta qüestió, encara segueixen sent vigents.

[es] En el presente artículo se analiza el contenido de una parte del Kitāb Šawāhid al-Ǧilla de Ibn al-ʿArabī que trata sobre la lucha de Ibn ʿAbd al-Ǧabbār al-Mahdī contra Sulaymān al-Mustaʿīn por alzarse con el título califal en al-Andalus. Para realizar este cometido, el autor del texto compiló fragmentos del Muqtabis de Ibn Ḥayyān que no aparecen en ninguna otra obra. Las noticias seleccionadas aportan información novedosa sobre la batalla del Guadiaro, el posterior reparto del botín y los argumentos legitimadores utilizados por los partidarios de Sulaymān al-Mustaʿīn. Los resultados del estudio obligan a revisar el discurso elaborado a partir de los trabajos clásicos de R. P. A. Dozy y É. Lévi-Provençal, que respecto a esta cuestión, todavía siguen siendo vigentes.&nbsp;&nbsp;
[ca] En els últims vint anys l'aprenentatge servei s'ha posicionat com una proposta pedagògica que a més de possibilitar un aprenentatge significatiu forma estudiants compromesos socialment. No obstant això, a Mèxic existeix poca evidència sobre el seu desenvolupament. És per això que la Xarxa Mexicana d'Aprenentatge Servei Solidari, es va proposar l'objectiu d'observar el desenvolupament de la metodologia i de visibilitzar les característiques de les pràctiques que es realitzen al país. Per a aconseguir-ho, es va realitzar una recerca amb enfocament qualitatiu amb abast descriptiu i interpretatiu. Seguint el mètode hermenèutic es van revisar vint-i-cinc articles que van complir els criteris d'inclusió. A partir de l'anàlisi de resultats es va observar que la majoria de les experiències documentades se centren en l'estudiantat, alguns no aconsegueixen aprofundir en la reflexió quedant-se només en la descripció del succeït; uns altres no fan explícits els mètodes i/o instruments utilitzats; uns altres més deixen de costat alguna de les arestes fonamentals de l'aprenentatge servei, ja sigui que ometen a la població/comunitat, o no expliciten els propòsits de formació, o no arribin a visibilitzar el protagonisme estudiantil. Tot plegat ens compromet com a xarxa a generar propostes per a superar aquestes àrees d'oportunitat.

[es] En los últimos veinte años el aprendizaje-servicio se ha posicionado como una propuesta pedagógica que además de posibilitar un aprendizaje significativo forma estudiantes comprometidos socialmente. Sin embargo, en México existe poca evidencia acerca de su desarrollo. Por lo anterior es que desde la Red Mexicana de Aprendizaje Servicio Solidario se propuso el objetivo de observar el desarrollo de la metodología y de visibilizar las características de las prácticas que se realizan en el país. Para alcanzarlo, se realizó una investigación con enfoque cualitativo con alcance descriptivo e interpretativo. Siguiendo el método hermenéutico se revisaron veinticinco artículos que cumplieron los criterios de inclusión. A partir del análisis de resultados se observó que la mayoría de las experiencias documentadas se centran en el estudiantado, algunos no logran profundizar en la reflexión quedándose solo en la descripción de lo sucedido; otros no hacen explícitos los métodos y/o instrumentos utilizados; otros más dejan de lado alguna de las aristas fundamentales del aprendizaje-servicio, ya sea que omitan a la población/comunidad, o no explicitan los propósitos de formación, o no lleguen a visibilizar el protagonismo estudiantil. Lo anterior nos compromete como red a generar propuestas para superar estas áreas de oportunidad.