[ca] L'agrobiodiversitat és important per a crear sistemes agrícoles resilients. Aquesta tesi proposa aprofundir en els processos que impulsen les dinàmiques locals en la diversitat de cultius en un context de canvi climàtic. Per a això es van recopilar dades qualitatives i quantitatives entre els Bassari del sud-est del Senegal. Els capítols tres i quatre descriuen el context en el qual els agricultors Bassari prenen decisions. S'emmarca el canvi climàtic des d'una perspectiva relacional, connectant les seves repercussions amb dinàmiques entre escales que afecten les comunitats i les seves pràctiques agrícoles. Després de la realització d'entrevistes semiestructurades, debats en grups focals i enquestes a llars, els resultats mostren que els agricultors Bassari treballen en condicions climàtiques, mediambientals i polítiques molt variables que interactuen entre si. Encara que els preocupa la creixent variabilitat climàtica, el canvi climàtic no és el principal factor que impulsa les seves decisions agrícoles. Els factors econòmics i socioculturals juguen un paper més important. Els resultats també mostren que els canvis en les pràctiques agrícoles comporten diversos costos i beneficis per als diferents grups socials, i que els més vulnerables afronten la major part dels costos. El capítol cinc ofereix una perspectiva longitudinal de la dinàmica local de la diversitat de cultius a escala regional, nacional i local, i explora com els processos de canvi global s'entrecreuen amb dinàmiques domèstiques que configuren l'elecció de cultius per part dels agricultors. Després de combinar dades secundàries obtingudes mitjançant recerca d'arxiu amb dades primàries (entrevistes semiestructurades, enquestes a llars), els resultats mostren que s'estan abandonant les espècies i varietats de cultius bàsics tradicionals amb potencial d'adaptació a la sequera. Les raons del seu abandó estan vinculades tant a dinàmiques a gran escala com a factors relatius a la llar. Les forces del mercat, les polítiques agrícoles i els llegats històrics s'entrecreuen amb els canvis en els rols de gènere, les relacions laborals i els canvis en la dieta, la qual cosa condueix a la substitució de cultius tradicionals tolerants a la sequera per cultius introduïts que requereixen més aigua. El capítol sis utilitza una anàlisi de xarxes socials per a explorar els processos contemporanis que impulsen l'accés dels agricultors a diverses carteres de cultius. Després de realitzar inventaris de diversitat de cultius i enquestes a llars sobre l'adquisició de llavors dels sis principals cultius bàsics locals (n=117 llars), els resultats suggereixen que els processos que impulsen l'accés dels agricultors a les llavors depenen de l'estatus biocultural que el cultiu té en la comunitat. Els cultius tradicionals circulen de forma restringida, mentre que els introduïts ho fan de forma menys restringida però més centralitzada. Els resultats també mostren que els agricultors que exerceixen un paper més central en la xarxa d'intercanvi de llavors conserven més diversitat que aquells que exerceixen un paper menys central. Aquesta tesis aprofundeix, d'una banda, sobre els processos que impulsen la dinàmica en la diversitat dels cultius locals, i de l'altra, en la complexitat de les transformacions socials, culturals i mediambientals que afecten els sistemes agrícoles dels petits agricultors. Com a conclusió, se sosté que, per a promoure el canvi cap a sistemes agrícoles més resilients, és necessari anar més enllà de les narratives que aborden el canvi climàtic com l'única o principal causa dels desafiaments en els sistemes agrícoles dels petits agricultors. També defensa que és essencial anar més enllà de la recerca i el desenvolupament centrats en nombre limitat de cultius i basats en sistemes de difusió de llavors i coneixements jeràrquics i centralitzats, per a tendir cap a una recerca col·laborativa i compromesa amb la comunitat que situï els agricultors al centre.

[es] La agrobiodiversidad es importante para crear sistemas agrícolas resilientes. Esta tesis propone ahondar en los procesos que impulsan las dinámicas en la diversidad de cultivos locales en un contexto de cambio climático. Para ello se recopilaron datos cualitativos y cuantitativos entre los Bassari del sudeste de Senegal. Los capítulos tres y cuatro describen el contexto en el que los agricultores Bassari toman decisiones. Se enmarca el cambio climático desde una perspectiva relacional, conectando sus repercusiones con dinámicas entre escalas que afectan a las comunidades y sus prácticas agrícolas. Tras la realización de entrevistas semiestructuradas, debates en grupos focales y encuestas en hogares, los resultados muestran que los agricultores Bassari trabajan en condiciones climáticas, medioambientales y políticas muy variables que interactúan entre sí. Aunque les preocupa la creciente variabilidad climática, el cambio climático no es el principal factor que impulsa sus decisiones agrícolas. Los resultados también muestran que los cambios en las prácticas agrícolas conllevan diversos costes, beneficios y compensaciones para los distintos grupos sociales, y que los más vulnerables soportan la mayor parte de los costes. El capítulo cinco ofrece una perspectiva longitudinal de la dinámica local de la diversidad de cultivos a escala regional, nacional y local, explorando cómo los procesos de cambio global se entrecruzan con dinámicas domésticas que configuran la toma de decisiones de los agricultores en la elección de cultivos. Tras combinar datos secundarios obtenidos mediante investigación de archivo con datos primarios (entrevistas semiestructuradas, encuestas a hogares), los resultados muestran que se están abandonando las especies y variedades de cultivos básicos tradicionales con potencial de adaptación a la sequía. Las razones de su abandono están vinculadas tanto a dinámicas a gran escala como a factores relativos al hogar. Las fuerzas del mercado, las políticas agrícolas y los legados históricos se entrecruzan con los cambios en los roles de género, las relaciones laborales y los cambios en la dieta, lo que conduce a la sustitución de cultivos tradicionales tolerantes a la sequía por cultivos introducidos que requieren más agua. El capítulo seis utiliza análisis de redes sociales para explorar los procesos contemporáneos que impulsan el acceso de los agricultores a diversas carteras de cultivos. Tras realizar inventarios de diversidad de cultivos y encuestas a hogares sobre la adquisición de semillas de los seis principales cultivos básicos locales, los resultados sugieren que los procesos y mecanismos que impulsan el acceso de los agricultores a las semillas dependen -al menos en parte- del estatus biocultural que el cultivo tiene en la comunidad. Los cultivos tradicionales circulan de forma restringida, mientras que los introducidos lo hacen de forma menos restringida pero más centralizada. Los resultados también muestran que los agricultores que desempeñan un papel más central en la red de intercambio de semillas conservan más diversidad que aquellos que desempeñan un papel menos central. Esta tesis profundiza sobre los procesos que impulsan cambios en la diversidad de cultivos locales, al ilustrar la complejidad de las transformaciones sociales, culturales y medioambientales que afectan a los sistemas agrícolas de los pequeños agricultores. En conclusión, se sostiene que para promover el cambio hacia sistemas agrícolas más resilientes, es necesario ir más allá de las narrativas que abordan el cambio climático como la única o principal causa de los desafíos en los sistemas agrícolas de los pequeños agricultores. También que es esencial ir más allá de la investigación y el desarrollo centrados en número limitado de cultivos y basados en sistemas de difusión de semillas y conocimientos jerárquicos y centralizados, para tender hacia una investigación colaborativa y comprometida con la comunidad que sitúe a los agricultores en el centro.