BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] La tesi Els noms col·lectius catalans: descripció i reconeixement és un treball interdisciplinari en què intervenen aspectes de semàntica i morfologia lèxica amb l'objectiu d'analitzar la noció de nom col·lectiu i establir mecanismes de reconeixement d'aquestes unitats nominals en els corpus textuals, amb l'objectiu final d'avançar en l'etiquetatge semàntic de corpus. En primer lloc, s'aborda la noció de nom col·lectiu (NC) i la seva classificació semàntica a partir de la relació semàntica que s'estableix entre el conjunt (NC) i els elements que l'integren, i les característiques de cadascun dels elements, d'una banda, i del conjunt, de l'altra. Classificació vàlida per als nom col·lectius en general, i no exclusivament els catalans. En segon lloc, s'estableixen una sèrie de criteris de reconeixement semanticoformals i morfològics, mitjançant indicadors i patrons, que permeten la detecció semiautomàtica de candidats a NC dins dels textos; i s'apliquen i validen en un corpus textual de llengua general i especialitzat (medicina, dret, informàtica, medi ambient i economia), per al català.

[es] La tesis Els noms col·lectius catalans: descripció i reconeixement es un trabajo interdisciplinario en el que intervienen aspectos de semántica y morfología léxica con el objetivo de analizar la noción de nombre colectivo y establecer mecanismos de reconocimiento de estas unidades nominales en los corpus textuales, con el objetivo final de avanzar en el etiquetaje semántico de corpus. En primer lugar, se aborda la noción de nombre colectivo (NC) y su clasificación semántica a partir de la relación semántica que se establece entre el conjunto (NC) y los elementos que lo integran, y las características de cada uno de los elementos, por una parte, y del conjunto, por otra. Clasificación válida para los nombres colectivos en general, y no exclusivamente los catalanes. En segundo lugar, se establecen una serie de criterios de reconocimiento semanticoformals y morfológicos, mediante indicadores y patrones, que permiten la detección semiautomática de candidatos a NC en los textos; y se aplican y validan en un corpus textual de lengua general y especializado (medicina, derecho, informática, medio ambiente y economía), para el catalán.
[ca] El sèrum de formatge (CW), caracteritzat per un alt contingut en matèria orgànica i nutrients com N i P, representa una matèria primera prometedora per a la recuperació i reciclatge de nutrients. Per tant, com principal objectiu de aquesta tesi doctoral s'explora un enfocament tecnològic innovador per a la recuperació de nutrients a partir de CW mitjançant el desenvolupament, l'optimització i l'avaluació del rendiment de diferents combinacions tecnològiques, inclosa la digestió anaeròbica (AD), els processos de membrana i la concentració per congelació (FC). L'avaluació tècnica i ambiental de la combinació tecnològica de la AD i les tecnologies de concentració (processos de membrana i FC) va demostrar que l'acoblament de Bioreactor de membrana anaeròbic (AnMBR) amb el FC per al tractament del sèrum de formatge permet tenir un esquema de valorització complet considerant 3 vectors rellevants: Energia – producció de biogàs; Aigua – efluent net recuperat i Nutrients – obtenció d'un concentrat ric en nutrients.

[es] El suero de queso (CW), caracterizado por un alto contenido en materia orgánica y nutrientes como N y P, representa una materia prima prometedora para la recuperación y reciclaje de nutrientes. Por tanto, como principal objetivo de esta tesis doctoral se explora un enfoque tecnológico innovador para la recuperación de nutrientes a partir de CW mediante el desarrollo, la optimización y la evaluación del rendimiento de diferentes combinaciones tecnológicas, incluida la digestión anaeróbica (AD), los procesos de membrana y la concentración por congelación (FC). La evaluación técnica y ambiental de la combinación tecnológica de la DA y las tecnologías de concentración (procesos de membrana y FC) demostró que la combinación de biorreactor de membrana anaerobio (AnMBR) con el FC para el tratamiento del suero de queso permite obtener un sistema de valorización completo considerando 3 vectores relevantes: Energía - producción de biogás; Agua – efluente recuperado y Nutrientes – obtención de un concentrado rico en nutrientes.
[ca] Els factors de creixement econòmic no formen un inventari tancat, sinó un elenc obert i canviant. En aquest ambient variable, un país ha de ser capaç de definir línies de creixement i de desenvolupament econòmic equitatives per a totes les seves regions, i aquestes al seu torn, han de participar activament en les estratègies de canvi, considerant per a això el potencial de creixement que posseeixen totes les seves riqueses i les oportunitats que brinda el mercat en el seu desenvolupament. La política de desenvolupament endogen constitueix una resposta concreta a la necessitat de plantejar una normativa de creixement i desenvolupament sostenible en el temps, per a una regió. El desenvolupament endogen, per ser reeixit, necessita no només de les relacions econòmiques entre les seves estructures productives, sinó que també requereix de valors socials i culturals, que serviran de base per al procés de desenvolupament. En el compliment d'aquestes metes, cal comptar amb estratègies sostenibles en el temps i en benefici propi, perquè d'aquesta manera la regió, adquireixi més competitivitat econòmica i sostenibilitat social.

[es] Los factores de crecimiento económico no Forman un inventario cerrado, sino un elenco abierto y cambiante. En este ambiente variable, un país debe ser capaz de definir líneas de crecimiento y de desarrollo económico equitativo para todas sus regiones, y éstas a su vez, deben participar activamente en las estrategias de cambio, considerando para ello el potencial de crecimiento que poseen todas sus riquezas y las oportunidades que brinda el mercado en su desarrollo. La política de desarrollo endógeno constituye una respuesta concreta a la necesidad de plantear una normativa de crecimiento y desarrollo sustentable en el tiempo, para una región. El desarrollo endógeno, para ser exitoso, necesita no solo de las relaciones económicas entre sus estructuras productivas, sino que también requiere de valores sociales y culturales, que servirán de base para el proceso de desarrollo. En el cumplimiento de esas metas, es necesario contar con estrategias sustentables en el tiempo y en beneficio propio, para que de este modo la región, adquiera mayor competitividad económica y sostenibilidad social.
[ca] L'esport escolar és un pilar bàsic i fonamental en la pràctica esportiva de la persona. És una porta d'entrada a la vida esportiva i una experiència que marca al futur adult en aquest àmbit. A més dels nombrosos beneficis físics, psicològics i socials, la pràctica esportiva és un excel·lent marc per contribuir a l'educació dels nois i noies però aquest fet no es dona de manera natural, sinó que dependrà de l'orientació que li donin els agents implicats en aquesta pràctica. La família és el més potent agent socialitzador en les primeres edats, i el seu comportament envers la pràctica esportiva dels seus fills influenciarà la percepció que aquests en tinguin. Aquesta Tesi Doctoral té la voluntat de detectar i analitzar com es comporten els acompanyants com a espectadors a les competicions de futbol en edat escolar des del punt de vista dels principals agents implicats (acompanyants, esportistes, tècnics i àrbitres). Per portar a terme la recerca s'han realitzat grups de discussió per extreure categories de comportament que posteriorment s'han inclòs en un qüestionari que s'ha administrat manualment a les 13 delegacions de futbol catalanes, a un total de 4470 persones. Els resultats obtinguts ens ajuden a retratar un estat de la qüestió en el que s'observa que la percepció difereix segons l'agent implicat i la delegació a qui es pregunta, però on tots coincideixen que els comportaments per part dels acompanyants són majoritàriament positius però que tenen encara marge de millora.

[es] El deporte escolar es un pilar básico y fundamental en la pràctica deportiva de la persona. Es una puerta de entrada a la vida deportiva y una experiencia que marca al futuro adulto en este ámbito. Además de los numerosos beneficiós físicos, psicològicos y sociales, la práctica deportiva es un excelente marco para contribuir a la educación de los chicos y chicas, però este hecho no se da de forma natural, sinó que dependerá de la orientación que le den los agentes implicados. La família es el más potente agente socializador en las primeras edades y su comportamiento hacia la práctica deportiva de susu hijos influirá en la percepción que estos tengan. Esta Tesis Doctoral tiene la voluntad de detectar y analizar cómo se comportan los acompañantes como espectadores a las competiciones de futbol en edad escolar desde el punto de vista de los principales agentes implicados (acompañantes, deportistas, técnicos y árbitros). Para llevar a cabo esta investigación se han realizado grupos de discusión para extraer categorias de comportamiento que posteriormente se han incluido en un cuestionario que se ha administrado manualmente a las 13 degelaciones de futbol catalanas, a un total de 4470 personas. Los resultados obtenidos nos ayudan a retratar un estado de la cuestión en el que se observa que la percepción difiere según el agente implicado y la delegación a quien se pregunta, pero todos coinciden en que los comportamientos por parte de los acompañantes son mayoritariamente positivos.
[ca] Aquesta dissertació es centra en trobar plausibles i refutables explicacions a les interaccions dels partits catalans i els seus representants a Facebook i a Twitter. Intenta donar resposta a una pregunta clara i simple: estan les xarxes socials desafiant la Política? La dissertació vol donar resposta a aquesta pregunta mitjançant l'ús de mètodes estadístics i d'anàlisi de xarxes. La tesis mostra que les interaccions dels partits i dels seus representants a les xarxes socials depenen de factors contextuals, organitzatius, ideològics, electorals i de xarxa. A més a més, els resultats de la dissertació apunten que les xarxes socials estan obrint una nova arena política en la que apareixent nous líders d'opinió que competeixen amb els líders dels partits polítics. En definitiva, aquesta tesis corrobora que les xarxes socials estan desafiant la Política al obrir una nova arena política en xarxa en la que els partits polítics i els seus representants maniobren per garantir la seva supervivència política.

[es] Esta disertación se centra en hallar plausibles y refutables explicaciones a las interacciones de los partidos catalanes y sus representantes en Facebook y en Twitter. Intenta dar respuesta a una pregunta clara y simple: ¿están las redes sociales desafiando la Política? La disertación quiere dar respuesta a esta pregunta mediante el uso de métodos estadísticos y de análisis de redes. La tesis muestra que las interacciones de los partidos y de sus representantes en las redes sociales dependen de factores contextuales, organizativos, ideológicos, electorales y de redes. Además, los resultados de la disertación apuntan que las redes sociales están abriendo una nueva arena política en la que aparecen nuevos líderes de opinión que compiten con los líderes de los partidos políticos. En definitiva, esta tesis corrobora que las redes sociales están desafiando la Política al abrir una nueva arena política en red en la que los partidos políticos y sus representantes maniobran para garantizar su supervivencia política.
[ca] Aquest estudi explora i problematitza el viatge de traducció de Simone de Beauvoir a Turquia a través de les dades textuals i paratextuals dels anys 50 endavant, amb una perspectiva conscient de gènere. La primera problemàtica està relacionada amb la (in)visibilitat de Beauvoir i la seva obra dins de l'espai cultural de Turquia. Si bé l'obra de Beauvoir havia estat àmpliament traduïda i llegida des de la dècada de 1960, no existien crítiques publicades de les seves traduccions. La segona problemàtica té a veure amb la seva parcial (i dolenta) representació. Com Beauvoir va ser introduïda per primera vegada a l'espai cultural de Turquia pels mateixos mediadors culturals (masculins) que van introduir Sartre en la intel·lectualitat turca, especialment en els anys 60 i 70, el seu nom es va associar amb el de Sartre i l'existencialisme, fins als anys 80 quan Beauvoir va ser finalment abordada per les feministes turques. La tercera problemàtica està, de fet, relacionada amb la segona, i és el retard en la recepció del vessant feminista de Beauvoir en el sistema cultural de Turquia. Per contextualitzar els resultats, s'argumenta que aquests materials paratextuals i textuals que van tenir un paper significatiu en la "reescriptura" de Beauvoir i la seva obra a Turquia ens donen diverses pistes sobre les postures culturals, socials, patriarcals, i ideològiques respecte "la qüestió de dona", a l'espai cultural de Turquia.

[es] Este estudio explora y problematiza el viaje de traducción de Simone de Beauvoir en Turquía a través de los datos textuales y paratextuales de los años 50 en adelante, con una perspectiva consciente de género. La primera problemática está relacionada con la (in)visibilidad de Beauvoir y su obra dentro del espacio cultural de Turquía. Si bien la obra de Beauvoir había sido ampliamente traducida y leída desde la década de 1960, no existían críticas publicadas de sus traducciones. La segunda problemática tiene que ver con su parcial (y mala) representación. Como Beauvoir fue introducida por primera vez en el espacio cultural de Turquía por los mismos mediadores culturales (masculinos) que introdujeron Sartre en la intelectualidad turca, especialmente en los años 60 y 70, su nombre se asoció con el de Sartre y el existencialismo, hasta los años 80 cuando Beauvoir fue finalmente abordada por las feministas turcas. La tercera problemática está, de hecho, relacionada con la segunda, y es el retraso en la recepción de la vertiente feminista de Beauvoir en el sistema cultural de Turquía. Para contextualizar los resultados, se argumenta que estos materiales paratextuales y textuales que tuvieron un papel significativo en la "reescritura" de Beauvoir y su obra en Turquía nos dan varias pistas sobre las posturas culturales, sociales, patriarcales, e ideológicas respecto "la cuestión de mujer", en el espacio cultural de Turquía.
[ca] Aquesta tesi, a través de l'estudi de la cobertura periodística d'un fet il·legal —una vaga obrera—, destacat per la seva durada —la més llarga a Catalunya des de 1939— i capacitat de convocatòria —va paralitzar durant dues setmanes l'activitat productiva d'una comarca industrial—, ha fet paleses tres característiques de la premsa diària en els últims dies del franquisme i primers moments de l'aleshores vacil·lant i incert canvi polític. Així, l'anàlisi del contingut de les 618 peces publicades pels diaris barcelonins sobre la vaga de Laforsa i la Tercera Vaga General del Baix Llobregat, contrastat amb el testimoniatge oral dels principals autors, ha demostrat la validesa de la premsa com a font historiogràfica per a la construcció de relats històrics, la pluralitat informativa ja aconseguida per la premsa d'empresa el 1975, i el pes d'unes figures hereves de la tradicional premsa regional catalana: els corresponsals comarcals.

[es] Esta tesis, a través del estudio de la cobertura periodística de un hecho ilegal —una huelga obrera—, destacado por su duración —la más larga en Cataluña desde 1939— y capacidad de convocatoria —paralizó durante dos semanas la actividad productiva de una comarca industrial—, ha patentizado tres características de la prensa diaria en los últimos días del franquismo y primeros momentos del aún titubeante e incierto cambio político. Así, el análisis del contenido de las 618 piezas publicadas por los diarios barceloneses sobre la huelga de Laforsa y la Tercera Huelga General del Baix Llobregat, contrastado con el testimonio oral de los principales autores, ha demostrado la validez de la prensa como fuente historiográfica para la construcción de relatos históricos, la pluralidad informativa ya alcanzada por la prensa de empresa en 1975, y el peso de unas figuras herederas de la tradicional prensa regional catalana: los corresponsales comarcales.
[ca] Disseny i desenvolupament de biosensors de flux lateral per a la detecció de biomarcadors de molècules petites mitjançant aptàmers i àcids nucleics. Estudi d'estabilitat de conjugats de nanopartícules ADN-or mitjançant diferents mètodes de conjugació i tampons d'emmagatzematge. Desenvolupament d'aptàmers mitjançant l'evolució sistemàtica de lligands per enriquiment exponencial (SELEX) contra molècules petites.

[es] Diseño y desarrollo de biosensores de flujo lateral para la detección de biomarcadores de moléculas pequeñas utilizando aptámeros y ácidos nucleicos. Estudio de estabilidad de conjugados de nanopartículas de oro y ADN utilizando diferentes métodos de conjugación y tampones de almacenamiento. Desarrollo de aptámeros mediante evolución sistemática de ligandos mediante enriquecimiento exponencial (SELEX) frente a moléculas pequeñas.
[ca] Aquesta tesi examina el paper que exerceixen els moviments de la societat civil en la salvaguarda del patrimoni alimentari. Parteix del context brasiler, on el procés de registre d'aquests patrimonis és difícil i lent. L'objecte d'aquesta recerca és Slow Food, un moviment internacional, presenten més de 160 pa'isos, que advoca per una alimentació bona, neta i justa pera tots. En cada localitat el moviment té históries diverses, amb contextos socials, culturals, económics i polítics diferents. La tesi presenta el resulta! d'una etnografía de cinc anys on s'ha compara! el Brasil i Alemanya, permetent una perspectiva més ámplia de les accions i agendes del moviment. Ha implica! treball de camp als dos pa'isos entre 2019 i 2021, amb observació participan!, entrevistes en profunditat i análisi documental. La recerca es recalza en un marc d'análisi postcolonial, feminista i interseccional pera poder endinsar-se en el deba! de patrimonialización alimentária i les seves incongruéncies, i relacionar-lo amb l'articulació de Slow Food en aquests dos pa'isos. Examinan! el moviment en diferents localitats i comparan! com s'organitza en aquests contextos, és possible veure les dificultats i les solucions, les disputes internes i els conflictes, i com el moviment s'adapta en l'espai i en el temps. A partir d'aquesta análisi, és possible assenyalar les funcions que exerceix, o no, en la salvaguarda del patrimoni alimentari.

[es] Esta tesis examina el papel que ejercen los movimientos de la sociedad civil en la salvaguardia del patrimonio alimentario. Parte del contexto brasileño, donde el proceso de registro de estos patrimonios es difícil y lento. El objeto de esta investigación es *Slow *Food, un movimiento internacional, presentan más de 160 pan'*isos, que aboga por una alimentación buena, limpia y justa pera todos. En cada localidad el movimiento tiene *históries diversas, con contextos sociales, culturales, *económics y políticos diferentes. La tesis presenta el resulta! de una *etnografía de cinco años donde se ha compara! Brasil y Alemania, permitiendo una perspectiva más *ámplia de las acciones y agendas del movimiento. Ha implica! trabajo de campo a los dos pan'*isos entre 2019 y 2021, con observación *participan!, entrevistas en profundidad y *análisi documental. La investigación se *recalza en un marco de *análisi poscolonial, feminista y *interseccional pera poder adentrarse en el *deba! de *patrimonialización *alimentária y sus *incongruéncies, y relacionarlo con la articulación de *Slow *Food en estos dos pan'*isos. *Examinan! el movimiento en diferentes localidades y *comparan! cómo se organiza en estos contextos, es posible ver las dificultades y las soluciones, las disputas internas y los conflictos, y como el movimiento se adapta en el espacio y en el tiempo. A partir de esta *análisi, es posible señalar las funciones que ejerce, o no, en la salvaguardia del patrimonio alimentario.
[ca] La Cooperativa Integral Catalana (CIC) és una plataforma per a una xarxa de xarxes que des de l'autogestió intenta generar la infraestructura material i immaterial que ha de possibilitar als seus membres desfer-se de les institucions capitalistes i estatals. Per impulsar a l'acció i reunir una base social prou àmplia per situar-se i fixar la seva lluita al territori va emprar el marc de referència decreixentista. Aquesta tesi centra la seva mirada en el conjunt ordenat de significats i símbols que possibiliten a aquesta organització antisistema impulsar la seva acció col·lectiva. Dit conjunt constitueix un sistema simbòlic, un patró cultural que és transmès en el seu si i es concreta en diverses formes. Aquest patró és plenament llibertari i constitueix la cultura política d'una organització antisistema que intenta mantenir-se fidel als valors, principis, creences i pràctiques defensats històricament per aquest corrent de pensament, intentant prefigurar i experimentar en el seu si una societat autònoma. Aquesta etnografia és una mostra de com aquesta tradició llibertària alimenta com corrent subterrani el repertori per a l'acció col·lectiva d'aquest node del moviment antiglobalització que conforma la CIC en el nostre territori. I de com la seva organització intenta impulsar mecanismes d'interacció -micromobilització- que portin els seus membres a integrar-se en processos identitaris, de solidaritat i consciència.

[es] La Cooperativa Integral Catalana (CIC) es una plataforma para una red de redes que desde la autogestión intenta generar la infraestructura material e inmaterial que ha de posibilitar a sus miembros zafarse de las instituciones capitalistas y estatales. Para impulsar a la acción y reunir una base social lo suficientemente amplia para situarse y fijar su lucha en el territorio empleó el marco de referencia decrecentista. Esta tesis centra su mirada en el conjunto ordenado de significados y símbolos que posibilitan a esta organización antisistema impulsar su acción colectiva. Dicho conjunto constituye un sistema simbólico, un patrón cultural que es transmitido en su seno y se concreta en diversas formas. Este patrón es plenamente libertario y constituye la cultura política de una organización antisistema que intenta mantenerse fiel a los valores, principios, creencias y prácticas defendidos históricamente por esta corriente de pensamiento, intentando prefigurar y experimentar en su seno una sociedad autónoma. Esta etnografía es una muestra de cómo esta tradición libertaria alimenta como corriente subterránea el repertorio para la acción colectiva de este nodo del movimiento antiglobalización que conforma la CIC en nuestro territorio. Y de cómo su organización intenta impulsar mecanismos de interacción –micromovilización– que lleven a sus miembros a integrarse en procesos identitarios, de solidaridad y conciencia.