BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Este document pretén encetar un camí orientat a la recerca d'un relat emancipador per a la qüestió residencial, mitjançant la proposta del dret a la llar com a desbordament del dret a l'habitatge. A partir d'un marc teòric que ens ajuda a superar la concepció de llar que feia Heidegger, aprofitem les construccions teòriques de Josep Maria Esquirol i Marina Garcés per construir un concepte de llar com l'espai que ens acull i que s'integra per una triple escala: intimitat, seguretat i comunitat. Nosaltres intentarem demostrar els vincles entre la vivenda i la comunitat i com la llar esdevé fonamental en la construcció del dret a la ciutat. Per poder demostrar que el vessant comunitari és una part fonamental de la llar analitzarem els processos de mercantilització patits en l'àmbit d'estudi i observarem com han influït en l'experiència veïnal d'habitar; no només pel que fa a les pràctiques comunitàries, sinó també en el relacionat amb les seues vides quotidianes i domèstiques. Per últim estudiarem alguns casos que, des de les pràctiques comunes, pensem que han integrat el vessant comunitari en la seua vida domèstica i quotidiana d'una manera equilibrada amb la intimitat i, com estes experiències d'habitar comunes tenen la virtut d'alleugerar els processos d'alienació que generen les dinàmiques neoliberals.

[es] Este documento pretende iniciar un camino orientado a la búsqueda de un relato emancipador para la cuestión residencial, mediante la propuesta del derecho en el hogar como desbordamiento del derecho a la vivienda. A partir de un marco teórico que nos ayuda a superar la concepción de hogar que hacía Heidegger, aprovechamos las construcciones teóricas de Josep Maria Esquirol y Marina Garcés para construir un concepto de hogar como el espacio que nos acoge y que se integra por una triple escala: intimidad, seguridad y comunidad. Nosotros intentaremos demostrar los vínculos entre la vivienda y la comunidad y como el hogar es fundamental en la construcción del derecho a la ciudad. Para poder demostrar que la vertiente comunitario es una parte fundamental del hogar analizaremos los procesos de mercantilización sufridos en el ámbito de estudio y observaremos cómo han influido en la experiencia vecinal de habitar; no sólo en cuanto a las prácticas comunitarias, sino también en lo relacionado con sus vidas cotidianas y domésticas. Por último estudiaremos algunos casos que, desde las prácticas comunes, pensamos que han integrado la vertiente comunitario en su vida doméstica y cotidiana de una manera equilibrada con la intimidad y, como estas experiencias de habitar comunes tienen la virtud de aligerar los procesos de alienación que generan las dinámicas neoliberales.
[ca] Disseny i implementació parcial d'un Videoclub online en J2EE. Es fa ús dels patrons de disseny i frameworks més adients les diferents capes de l'arquitectura justificant la seva elecció. Així mateix, es desenvolupa una llibreria de tags pròpia, que dóna suport en el desenvolupament de les vistes d'un model de negoci d'aquest tipus.

[es] Diseño e implementación parcial de un Videoclub online en J2EE. Se hace uso de los patrones de diseño y frameworks más adecuados para las diferentes capas de la arquitectura justificando su elección. Así mismo, se desarrolla una librería de tags propia, que da soporte en el desarrollo de las vistas de un modelo de negocio de este tipo.
[ca] Aquest article és un projecte professional sobre la disfonia i la seva prevenció en infants, amb l'objectiu de dissenyar una proposta preventiva a través d'una classe de ball. Per això s'ha consultat una extensa bibliografia sobre disfonia, el seu tractament en infants, postura i hàbits posturals, així com articles sobre la producció de la veu.

[es] Este artículo es un proyecto profesional sobre la disfonía y su prevención en niños, con el objetivo de diseñar una propuesta preventiva a través de una clase de baile. Por ello se ha consultado una extensa bibliografía sobre disfonía, su tratamiento en niños, postura y hábitos posturales, así como artículos sobre la producción de la voz.
[ca] Des del punt de vista dels esdeveniments locals de desenvolupament cultural del turisme representen una oportunitat, ja que es distribueixen homogèniament per tot el territori català i estan experimentant un creixement vertiginós, com una forma de diferenciar l'oferta existent. En el nostre estudi s'ha elaborat una mostra de 264 enquestes telefòniques realitzades als organitzadors d'esdeveniments a Catalunya, per tal de caracteritzar l'oferta existent, les tipologies temàtiques, models de gestió, comercialització de inputs i l'impacte econòmic. Els resultats ens permeten caracteritzar els esdeveniments des del punt de vista del seu potencial turístic. Finalment, s'estableixen algunes recomanacions per a desenvolupar futures polítiques de turisme basades en els esdeveniments d'acord a la diferenciació del producte, l'estacionalitat, la competitivitat i la creativitat.

[es] Desde el punto de vista del desarrollo local del turismo cultural los eventos representan una oportunidad, ya que se distribuyen homogéneamente por todo el territorio catalán y están experimentando un crecimiento vertiginoso, como una forma de diferenciar la oferta existente. En nuestro estudio se ha elaborado una muestra de 264 encuestas telefónicas realizadas a los organizadores de eventos en Cataluña, con el fin de caracterizar la oferta existente, las tipologías temáticas, los modelos de gestión, la comercialización de inputs y el impacto económico. Los resultados nos permiten caracterizar los eventos desde el punto de vista de su potencial turístico. Finalmente, se establecen algunas recomendaciones para desarrollar futuras políticas de turismo basadas en los eventos de acuerdo a la diferenciación del producto, la estacionalidad, la competitividad y la creatividad.
[ca] Fins ara, s'han fet avaluacions de la transparència municipal mitjançant indicadors que es basen, fonamentalment, en l'accés de la ciutadania a la informació pública a través d'internet, amb valors molt diferents obtinguts de la transparència per a un mateix ajuntament. L'anàlisi d'aquestes eines de medició ens va mostrar com algunes d'elles consideraven àrees amb certa dimensió com a política pública i a d'altres no. La recerca d'un valor homogeni de la transparència que dotés d'objectivitat als resultats ens va portar a analitzar i explicar, quin és el sentit darrer de mesurar la transparència a un ajuntament, això és, determinar quina és la transparència mesurada i quin tipus de valor s'obté amb ella. L'anàlisi qualitatiu d'una transparència mesurada mitjançant indicadors i rànkings d'ajuntaments, també aquella que es definida en la normativa espanyola vigent a nivell local, ens va revelar característiques i efectes de la medició de la transparència amb dimensió política que no eren considerats per cap d'aquests sistemes. Aquestes dimensions no considerades fins ara, ens va fer pensar com podríem mesurar la transparència pels efectes polítics que generaven, quins eren aquests i com contribueixen a donar un valor públic més gran en qualsevol política pública municipal. Com a una nova forma finalista d'avaluar la transparència per la seva contribució al valor polític, vam formular una proposta i una metodologia de medició nova i dirigida pels efectes que genera la transparència des de l'interior de qualsevol política pública local que la hi consideri.

[es] Hasta el momento se han realizado evaluaciones de la transparencia municipal mediante indicadores fundamentalmente basados en el acceso por la ciudadanía a la información pública a través de internet, con valores obtenidos de la transparencia para un mismo ayuntamiento muy diferentes. El análisis de estas herramientas de medición nos mostró como algunas consideraban áreas con cierta dimensión como política pública y otras no. La búsqueda de un valor homogéneo de la transparencia que dotase de objetividad a los resultados nos llevó a analizar y explicar cuál es el sentido último de medir la transparencia en un ayuntamiento, esto es, a determinar qué es la transparencia medida y qué tipo de valor se obtiene con ella. El análisis cualitativo de una transparencia medida mediante indicadores y rankings de ayuntamientos, también aquella que es definida en la normativa española vigente a nivel local, nos reveló características y efectos de la medición de la transparencia con dimensión política que no eran considerados por ninguno de esos sistemas. Estas dimensiones no consideradas hasta ahora, nos hizo pensar en cómo podríamos medir la transparencia por los efectos políticos que generaba, cuáles eran estos y como contribuyen a aumentar el valor público de cualquier política pública municipal. Como nueva forma finalista de evaluar la transparencia por su contribución al valor político, formulamos una propuesta y metodología de medición nueva y dirigida por los efectos que genera la transparencia desde el interior de cualquier política pública local que la considere.
[ca] En aquest article fem una descripció detallada de cadascuna de les tres proves d'avaluació continuada (PACs) desenvolupades en el Màster d'Informàtica de la Universitat d'Alcalá de Henares (UAH) a partir de la mediació de cinc eines tecnològiques de la web social: Glogster, Twitter, Twtpoll, Slideshare i CmapTools que es combinen amb la utilització del LMS propi del curs. Presentem els resultats derivats de cadascuna de les proves anteriors on observem que, després de la descol·locació inicial dels estudiants, les reaccions són positives respecte a la integració de les diferents eines 2.0 en el seu procés de formació reglada. Exposem també les conclusions del nostre treball, on mostrem una sèrie d'objectius que haurien de considerar per tal d'afavorir una òptima relació i aprofitament tant dels sistemes gestors de l'aprenentatge (LMS) com dels recursos 2.0 dins dels processos educatius. Finalitzem assenyalant les propostes de futur que es desprenen del treball realitzat i que van cap a una innovació que impliqui assumir responsabilitats i seguir indagant sobre possibles models pedagògics que traspassin les barreres dels LMS tradicionals, que donen l'esquena a la realitat 2.0 del moment.

[es] En el presente artículo realizamos, una descripción pormenorizada de cada una de las tres pruebas de evaluación continuada (PECs) desarrolladas en el Máster de Informática de la Universidad de Alcalá de Henares (UAH) a partir de la mediación de cinco herramientas tecnológicas de la web social: Glogster, Twitter, Twtpoll, Slideshare y CmapTools que se combinan con la utilización del LMS propio del curso. Presentamos los resultados derivados de cada una de las pruebas anteriores donde observamos que, tras la descolocación inicial de los estudiantes, las reacciones son positivas respecto a la integración de las diferentes herramientas 2.0 en su proceso de formación reglada. Exponemos también las conclusiones de nuestro trabajo, donde mostramos una serie de objetivos que deberían considerarse con el fin de favorecer una óptima relación y aprovechamiento tanto de los sistemas gestores del aprendizaje (LMS) como de los recursos 2.0 dentro de los procesos educativos. Finalizamos señalando las propuestas de futuro que se desprenden del trabajo realizado y que deben hacia una innovación que implique asumir responsabilidades y seguir indagando acerca de posibles modelos pedagógicos que traspasen las barreras de los LMS tradicionales, que dan la espalda a la realidad 2.0 del momento.
[ca] L'atenció sociosanitària dels / de les menors és un tema delicat d'assistir a causa de l'alt nivell de complexitat que suposa tractar a un membre d'una unitat familiar que influeix emocionalment a aquest nucli. Aquest treball realitza una revisió bibliogràfica sobre els estudis que parlen sobre el fenomen que suposa la pèrdua de salut en els / les menors i com s'intervé amb les seves famílies. Per això, es parla en primer lloc dels termes de salut - malaltia i, de com aquesta última dimensió repercuteix en la dinàmica familiar interna. Seguidament, s'examina el concepte dels / es menors, acotant l'amplitud de el terme a la feina amb la infància. S'analitza el que suposa per a ells / es el procés de pèrdua de salut i la posterior hospitalització, fent especial èmfasi en aquells / es que han de romandre ingressats / des així com a el tractament de la seva patologia. Avançant en el tema, s'explora a les famílies i quin és per a elles el significat de les malalties que cursen els seus fills / es. Finalment, en relació amb el Treball Social Sanitari, s'investiga la seva intervenció des de l'àmbit d'atenció especialitzada. Això últim porta a plantejar una intervenció mitjançant grups multidisciplinaris que abordi les demandes des d'una perspectiva més integradora de les famílies dels / de les pacients en el procés d'atenció sociosanitària.

[es] La atención sociosanitaria de los/as menores es un tema delicado de asistir debido al alto nivel de complejidad que supone tratar a un miembro de una unidad familiar que influye emocionalmente a este núcleo. Este trabajo realiza una revisión bibliográfica sobre los estudios que hablan acerca del fenómeno que supone la pérdida de salud en los/as menores y cómo se interviene con sus familias. Por ello, se habla en primer lugar de los términos de salud - enfermedad y, de cómo esta última dimensión repercute en la dinámica familiar interna. Seguidamente, se examina el concepto de los/as menores, acotando la amplitud del término al trabajo con la infancia. Se analiza lo que supone para ellos/as el proceso de pérdida de salud y la posterior hospitalización, haciendo especial énfasis en aquellos/as que deben permanecer ingresados/as así como al tratamiento de su patología. Avanzando en el tema, se explora a las familias y cuál es para ellas el significado de las enfermedades que cursan sus hijos/as. Finalmente, en relación con el Trabajo Social Sanitario, se investiga su intervención desde el ámbito de atención especializada. Esto último lleva a plantear una intervención mediante grupos multidisciplinares que aborde las demandas desde una perspectiva más integradora de las familias de los/as pacientes en el proceso de atención sociosanitaria.
[ca] L'increment de dispositius cada cop més compactes i petits ha suposat un canvi significatiu en la manera d'analitzar, dissenyar e implementar futures millores en el món de les telecomunicacions. Degut a això, s'han de tenir en compte cada cop més, maneres de proporcionar sistemes altament eficients amb el menor impacte econòmic possible. Aquest treball es centrarà en l'estudi d'antenes microstrip, ja que actualment són un tipus d'antena de les més populars en el mercat de les comunicacions sense fils. Les accions que es duran a terme al llarg del treball passen per la modificació de la mida de les diferents estructures a través del software de simulació IE3D. L'anàlisi dels resultats simulats comparats amb els resultats teòrics i les comparatives corresponents dels paràmetres més importants que intervenen en el disseny real d'una antena (directivitat, eficiència, corrents, pèrdues, diagrames de radiació, etc.). L'objectiu principal d'aquest treball és analitzar i estudiar a través d'articles relacionats, algunes de les tècniques actuals que permetin aconseguir una alta directivitat sense la necessitat d'utilitzar agrupacions d'antenes. D'aquesta manera, s'estudiarà l'impacte d'introduir en el disseny estructures amb geometries, formes, tècniques i mides diferents en la millora de la directivitat, millora de l'eficiència d'antena i de radiació i millora dels feixos del diagrama de radiació entre d'altres.

[es] El incremento de dispositivos cada vez más compactos y pequeños ha supuesto un cambio significativo en la manera de analizar, diseñar e implementar futuras mejoras en el mundo de las telecomunicaciones. Debido a esto, se tienen que tener en cuenta cada vez más, maneras de proporcionar sistemas altamente eficientes con el menor impacto económico posible. Este trabajo se centrará en el estudio de antenas microstrip, puesto que actualmente son un tipo de antena de las más populares en el mercado de las comunicaciones inalámbricas. Las acciones que se llevarán a cabo a lo largo del trabajo pasan por la modificación de la medida de las diferentes estructuras a través del software de simulación IE3D. El análisis de los resultados simulados comparados con los resultados teóricos y las comparativas correspondientes de los parámetros más importantes que intervienen en el diseño real de una antena (directivitat, eficiencia, corrientes, pérdidas, diagramas de radiación, etc.). El objetivo principal de este trabajo es analizar y estudiar a través de artículos relacionados, algunas de las técnicas actuales que permitan conseguir una alta directivitat sin la necesidad de utilizar agrupaciones de antenas. De este modo, se estudiará el impacto de introducir en el diseño estructures con geometrías, formas, técnicas y medidas diferentes en la mejora de la directivitat, mejora de la eficiencia de antena y de radiación y mejora de los fajos del diagrama de radiación entre otros.
[ca] El present PFC pretén introduir i donar les bases, tant teòriques com pràctiques, per tractar una de les possibles aplicacions d¿aquests sistemes: la gestió de rutes. Més concretament, es vol establir la base per la creació d¿aplicacions que permetin calcular rutes òptimes entre diferents punts georeferenciats.

[es] El presente PFC pretende introducir y dar las bases, tanto teóricas como prácticas, para tratar una de las posibles aplicaciones de estos sistemas: la gestión de rutas. Más concretamente, se quiere establecer la base para la creación de aplicaciones que permitan calcular rutas óptimas entre diferentes puntos georeferenciados.
[ca] El present treball final de carrera es basa en la creació d¿una aplicació web que permeti tant a entitats locals com a particulars, la gestió completa d¿un arxiu de documents. Conseqüentment, l¿estudi queda centrat en les fases d¿especificació, anàlisi, disseny, implementació, prova i manteniment del present projecte, i més en concret de cadascun dels subsistemes que el formen: identificació, usuaris, catàleg i préstecs.

[es] El presente trabajo final de carrera se basa en la creación de una aplicación web que permita tanto a entidades locales como particulares, la gestión completa de un archivo de documentos. Consecuentemente, el estudio queda centrado en las fases de especificación, análisis, diseño, implementación, prueba y mantenimiento del presente proyecto, y más en concreto de cada uno de los subsistemas que lo forman: identificación, usuarios, catálogo y préstamos.
[ca] L'aplicació va destinada, sobretot, a petits nuclis urbans que no disposen d'eines per gestionar el seu municipi d'una manera estreta i bidireccional amb els seus ciutadans. El meu propòsit ha estat crear uns fonaments perquè més endavant pugui continuar creixent. De moment, l'aplicació en si disposa de tres mòduls utilitzables pels usuaris: alertes, esdeveniments i comunicats. Per a la part administrativa, també disposa d'un gestor de correus des d'on s'envien totes les alertes als usuaris i administradors.

[es] La aplicación va destinada, sobre todo, a pequeños núcleos urbanos que no disponen de herramientas para gestionar su municipio de una manera estrecha y bidireccional con sus ciudadanos. Mi propósito ha sido crear unos cimientos para que más adelante pueda seguir creciendo. De momento, la aplicación en sí dispone de tres módulos utilizables por los usuarios: alertas, eventos y comunicados. Para la parte administrativa, también dispone de un gestor de correos desde donde se envían todas las alertas a los usuarios y administradores.
[ca] En el present treball farem un anàlisis complet de la usabilitat del lloc web del Departament d'Ensenyament de la Generalitat de Catalunya, tant des de el punt de vista heurístic com de l'ús en entorn real. Identificarem els punts forts i dèbils i, finalment, farem una proposta breu de millora i treball futur. Volem d'aquesta manera millorar l'experiència del ciutadà amb la institució i la qualitat de la seva relació.

[es] En el presente trabajo haremos un análisis completo de la usabilidad del sitio web del Departament d'Ensenyament de la Generalitat de Catalunya, tanto desde el punto de vista heurístico como del uso en entorno real. Identificaremos los puntos fuertes y débiles y, por último, haremos una propuesta breve de mejora y trabajo futuro. Queremos de esta manera mejorar la experiencia del ciudadano con la institución y la calidad de su relación.
[ca] La gestió dels pacients de les unitats d'hospitalització és una de les tasques de la gestió hospitalària que, avui en dia, podria beneficiar-se de l'ús d'algoritmes d'intel·ligència artificial amb l'objectiu de millorar la seva eficiència. Aquest TFG explora la implementació i ús d'un algoritme genètic que, donada una distribució física dels pacients en una unitat i la determinació de la seva càrrega de cures, suggereix canvis d'ubicació per intentar millorar l'assignació dels pacients als professionals de la Unitat. Per dur-ho a terme, es basa en l'assignació suggerida per un altre algoritme genètic, el qual proporciona assignacions de pacients per als diferents professionals de manera que les càrregues queden equilibrades, intentat que les distàncies a recórrer per atendre a tots els pacients siguin les més reduïdes possibles. Els resultats de l'aplicació dels algoritmes mostren que l'algoritme d'assignació demostra un comportament correcte a l'hora d'assignar pacients. No obstant això, a l'hora de realitzar canvis d'ubicació l'algoritme no respon de forma favorable i, per tant, no és factible el seu ús. En conclusió, els algoritmes genètics poden ser una eina útil a l'hora de gestionar certes qüestions relacionades amb la gestió hospitalària, però cal avaluar altres opcions per trobar eines específiques a l'hora de tractar amb altres tasques.

[es] La gestión de los pacientes de las unidades de hospitalización es una de las tareas de la gestión hospitalaria que, hoy en día, podría beneficiarse del uso de algoritmos de inteligencia artificial con el objetivo de mejorar su eficiencia. Este TFG explora la implementación y uso de un algoritmo genético que, dada una distribución física de los pacientes en una unidad y la determinación de su carga de curas, sugiere cambios de ubicación para intentar mejorar la asignación de los pacientes a los profesionales de la Unidad. Para llevarlo a cabo, se basa en la asignación sugerida por otro algoritmo genético, el cual proporciona asignaciones de pacientes para los diferentes profesionales de forma que las cargas quedan equilibradas, intentado que las distancias a recorrer para atender a todos los pacientes sean las más reducidas posibles. Los resultados de la aplicación de los algoritmos muestran que el algoritmo de asignación demuestra un comportamiento correcto a la hora de asignar pacientes. Sin embargo, a la hora de realizar cambios de ubicación el algoritmo no responde de forma favorable y, por lo tanto, no es factible su uso. En conclusión, los algoritmos genéticos pueden ser una herramienta útil a la hora de gestionar ciertas cuestiones relacionadas con la gestión hospitalaria, pero hay que evaluar otras opciones para encontrar aperos específicos en la hora de tratar con otras tareas.