BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Aquest article ofereix un exemple dels contactes literaris entre les tradicions trobadoresques occitana, francesa i alemanya a través de la comparació i la classificació de l'ús del motiu literari de la vara. Aquesta metàfora tan particular ens ha permès traçar una xarxa d'antecedents i d'influències que demostra la fluïdesa amb la qual els motius literaris traspassaven fronteres lingüístiques i culturals durant l'Edat Mitjana. La nostra anàlisi ens ha dut a descobrir l'ús de la imatge en textos poc coneguts, a reenfocar composicions clàssiques des d'una nova perspectiva i a posar en estreta relació obres aparentment distants.

[en] This article offers an example of the literary contacts between the Occitan, French and German troubadours' traditions through the comparison and classification of the use of the literary motif of the rod. This particular metaphor has allowed us to trace a network of antecedents and influences that demonstrates the fluidity with which literary motifs crossed linguistic and cultural boundaries during the Middle Ages. Our analysis has led us to discover the use of the image in little-known texts, to refocus classic compositions from a new perspective and to bring apparently distant works into close relationship.
[ca] L'article que ens ocupa pretén desglossar la quotidianitat d'uns subjectes considerats en risc d'exclusió social. La informació que s'hi presenta és fruit d'un treball etnogràfic de més d'un any, en què es va analitzar el dia a dia dels treballadors de la construcció de la ciutat de Terrassa, província de Barcelona. Veurem que, per al nostre grup d'estudi, la noció de treball és fonamental a l'hora d'ordenar gran part de les significacions quotidianes. En aquest sentit, mitjançant una anàlisi que consideri el treball com a punt de referència, es buscarà un doble objectiu. En primer lloc, volem visualitzar —i denunciar— la situació socioeconòmica d'uns individus que, en pocs anys, han passat de ser entitats que personificaven l'èxit del model de classe mitjana a integrar el constant risc d'exclusió social com a un element més a gestionar durant la seva rutina diària. En segon lloc, una vegada descrita en profunditat la quotidianitat precària dels nostres informants, aplicarem al nostre cas d'estudi el model de medició tridimensional del risc d'exclusió social que proposa Linares (2008: 146).

[en] The aim of this article is to disaggregate the daily life of subjects considered to be at risk of social exclusion. The information presented is the result of an ethnographic study during over a year in the city of Terrassa, in Barcelona. The purpose was to analyze the everyday life of construction workers. We will see that the notion of work is fundamental for our study group in order to organize many of their quotidian meanings. In this sense, through an analysis that considers work as a point of reference, we seek to achieve a double goal: first, to visualize—and denounce—the socioeconomic situation of a group of individuals who, in a few years, have gone from personifying the success of the middle-class model to integrating constant risk of social exclusion as one more element to cope with in their daily routine; and second, by using the in-depth description of the precarious daily life of our informants, to present the three-dimensional measurement model of risk of social exclusion proposed by Linares (2008: 146), and apply it to our case.
[ca] L'aplicació de la legislació liberal espanyola del segle XIX significava el trencament de les institucions i dels mecanismes d'articulació del sistema comunitari d'Antic Règim als Pirineus. Davant aquesta es van dur a terme solucions de cointegració que van permetre adaptar la comunitat rural a les diferents mesures. Malgrat tot la consolidació dels drets de propietat de caire liberal va provocar la desaparició dels mecanismes d'accés als recursos que eren els pilars bàsics per a la reproducció de les institucions i per a la recuperació dels pobles en temps de crisi.

[en] The implementation of the Spanish liberal law in the XIX century meant a breach of the institutions and the connection apparatus of the Old Regime community system in the Pyrenees. Due to this, co-integration solutions were carried out which enabled the rural community to adapt to the different measures. Yet, despite all this, the consolidation of the liberal-oriented property rights caused the disappearance of the access apparatus to the resource which were the cornerstone to reproducing institutions and to the recovery of villages in time of crisis.
[ca] Encara que en un nombre inferior als de caràcter informatiu, CORDIAM permet l'accés a un conjunt de textos catalogats com a "documents publicitaris i anuncis varis", que facilita a l'investigador, dins del marc teòric i metodològic de les tradicions discursives, rastrejar usos especialitzats característics d'aquests contextos de caràcter infopersuasiu. Aquest estudi parteix d'una perspectiva variacionista i fa ús del corpus d'anuncis impresos facilitat per CORDIAM per als segles XVIII i XIX, per tal d'analitzar les eleccions lingüístiques que conformen la macroestructura d'aquestes pràctiques discursives en funció de les relacions cost-benefici, els vincles interpersonals, així com els factors sociolingüístics i emocionals, que aniran configurant diferents tipologies d'anuncis en funció del perfil concepcional (distància vs. immediatesa comunicatives) i de l'adequació pragmàtica als objectius comunicatius. Aquests paràmetres determinaran solucions sintàctiques diferenciades per a les diferents seqüències, tant descriptives com instruccionals. Els resultats obtinguts permeten establir un contrast amb construccions lingüístiques trobades per a la mateixa tipologia en publicacions periòdiques espanyoles en les quals la macroestructura de l'anunci imprès determinava la presència de mecanismes gramaticals vinculats a ella, com ara el futur de subjuntiu i el gerundi adjectival, de caràcter residual en l'època.

[en] CORDIAM provides access to a series of texts catalogued as "advertising documents and miscellaneous advertisements", which allows the researcher, within the theoretical and methodological framework of discursive traditions, to trace the specialised uses that characterise these infopersuasive contexts. This study, departing from a variationist perspective and from the corpus of printed advertisements provided by CORDIAM for the 18th and 19th centuries, examines the linguistic options that configure the macrostructure of these speech practices according to cost-benefit relations, interpersonal relationships, and sociolinguistic and emotional factors, which will shape different typologies of advertisements according to the conceptual profile (distance vs. communicative proximity) and the pragmatic suitability to the communicative objectives. These factors will determine different syntactic solutions for the different sequences, both descriptive and instructional. The results obtained allow us to establish a contrast with linguistic constructions found for the same typology in Spanish newspapers in which the macrostructure of the printed advertisement determined the presence of grammatical mechanisms, such as the future subjunctive and the adjectival gerund, structures considered infrequent in the period analysed.
[ca] A la missió i el projecte educatiu de la Pontifícia Universidad Javeriana es declara la construcció d'una societat més justa, sostenible, inclusiva i respectuosa de la dignitat humana a través de la formació integral i la producció de coneixement pertinent. Tot i que al llarg de la història de la universitat hi ha hagut diferents experiències educatives properes a l'aprenentatge servei, aquest no s'ha institucionalitzat formalment. L'any 2019 es va començar a considerar aquesta possibilitat i posteriorment, el 2020, el Rector va subscriure l'acord de col·laboració interinstitucional amb UNISERVITATE i li va encarregar el lideratge i la gestió del projecte a l'Oficina per al Foment de la Responsabilitat Social Universitària. Aquest article té com a objectiu sistematitzar l'experiència per construir una ruta d'institucionalització de l'aprenentatge servei. A través d'entrevistes semiestructurades, grups focals, anàlisi documental i la tècnica de la sistematització, es va recollir la informació amb relació als sentits i les pràctiques associades al procés d'institucionalització. Això va permetre fer una triangulació per extreure'n les necessitats, potencialitats i reptes que implica institucionalitzar l'aprenentatge servei a la universitat. Es planteja la necessitat que l'aprenentatge servei tingui un suport institucional clar i normalitzat.

[en] The mission and educational project of the Pontificia Universidad Javeriana declares the construction of a more just, sustainable, inclusive and respectful society of human dignity through comprehensive training and the production of relevant knowledge. Although throughout the history of the University there have been different educational experiences close to service-learning, it has not been formally institutionalized. In 2019 this possibility began to be considered and later, in 2020, the Rector signed the inter-institutional collaboration agreement with UNISERVITATE and entrusted the leadership and management of the project to the Office for the Promotion of University Social Responsibility. This article aims to systematize the experience to build a path of institutionalization of service-learning. Through semi-structured interviews, focus groups, documentary analysis and the systematization technique, information was collected in relation to the meanings and practices associated with the institutionalization process. This allowed a triangulation to be carried out to extract the needs, potentials and challenges involved in institutionalizing service-learning in the university. There is a need for service-learning to have clear and standardized institutional support.
[ca] Aquest article analitza el fenomen de les empreses transnacionals, amb especial enfocament en el "xantatge locacional" i el "buit jurídic", que els permet operar sovint fora de l'abast efectiu de les regulacions estatals. El xantatge locacional es refereix a la capacitat d'aquestes empreses per pressionar els governs locals mitjançant l'amenaça de traslladar les seves operacions a països amb condicions més favorables, cosa que genera una flexibilització de les lleis laborals, fiscals i ambientals. Això no només desafia la sobirania estatal, sinó que exacerba les desigualtats globals, afavorint les regions desenvolupades i marginant aquelles amb menors connexions amb el capital transnacional. L'article aborda com el "buit jurídic" al voltant de les activitats de les empreses transnacionals es pot entendre a través de l'ètica de la responsabilitat de Hans Jonas. Segons Jonas, l'ètica ha d'expandir-se per considerar les conseqüències a llarg termini de les accions humanes sobre el medi ambient i les generacions futures. Així mateix, s'introdueix el concepte de "turboglobalització" de Gonçal Mayos, que descriu una fase de globalització accelerada i descontrolada, on les grans empreses transnacionals utilitzen el seu poder per modelar les polítiques dels Estats al seu favor, aprofundint les desigualtats i debilitant la capacitat dels governs per protegir els drets dels seus ciutadans.

[en] This article analyzes the phenomenon of transnational companies, with a particular focus on "locational blackmail" and the "legal vacuum" that often allows them to operate outside the effective reach of state regulations. Locational blackmail refers to the ability of these companies to pressure local governments by threatening to move their operations to countries with more favorable conditions, leading to the relaxation of labor, fiscal, and environmental laws. This not only challenges state sovereignty but also exacerbates global inequalities, benefiting developed regions while further marginalizing those with fewer connections to transnational capital. The article explores how the "legal vacuum" surrounding the activities of transnational companies can be understood through Hans Jonas' ethics of responsibility. According to Jonas, ethics must expand to consider the long-term consequences of human actions on the environment and future generations. Additionally, it introduces the concept of "turboglobalization" by Gonçal Mayos, which describes an accelerated and uncontrolled phase of globalization where large transnational corporations use their power to shape state policies in their favor, deepening inequalities and weakening governments' ability to protect their citizens' rights.
[ca] L'aparició dels primers símptomes d'una sensibilitat paisatgística a la Toscana fou un procés molt lent que hom pot anar seguint a la literatura, la pintura i l'arquitectura dels segles XIV i XV. Si això es fa evident en la transformació de les rocche en viles privades, encara se'n fa més en el conjunt de les viles medicees, i més especialment en les construccions arquitectòniques que Michelozzo di Bartolomeo realitzà per a Cosimo de Medici, tot transformant algunes granges i castells rurals en viles d'oci per al gaudi dels sentits. Les pintures que va fer Giusto Utens per decorar la vila d'Artimino són un testimoni fidel de com foren aquelles viles. El procés començà a les de Trebbio, Cafaggiolo i Careggi, i acabà en la construcció de nova planta de la vila de Fiesole, on la loggia ja només té un sentit: la contemplació desinteressada de les vistes de la vall.

[en] The appearance of the first signs of landscape sensitivity in Toscana was the result of a very long process which can be noticed in Fourteenth and Fifteenth-century literature, painting and architecture. It is evident from the transformation of rocche into villas as those of the Medici's conveniently proved, but, above, from all those works undertaken by Michelozzo di Bartolomeo for Cosimo de Medici in order to turn some farms and rural castles into recreation villas for pleasure. Giusto Utens' paintings in the villa of Artimino are great examples of this architectonic pattern. The process began with the complexes of Trebbio, Cafaggiolo and Careggi, and ended with the villa of Fiesole, the loggia of which had only one meaning: the disinterested contemplation of the valley.
[ca] L'assaig exposa, breument, les qüestions bàsiques que hauria de tenir en compte un procés de reforma constitucional (com el que es porta endavant actualment a Xile) sobre el dret financer i tributari. La proposta es basa en la tradició constitucional (occidental i regional) sobre la matèria, té en compte els desafiaments que planteja l'actualitat global i, en fi, es basa en un nou paradigma financer i tributari: la teoria general de la constitució financera. Es proposa en primer lloc, conforme una tendència present tant a l'Argentina com a Mèxic, la constitucionalització del Dret Internacional dels Drets Humans, qüestió clau en la mesura en què aquest té enormes efectes jurídics sobre la política fiscal. Després, es proposa una definició de Constitució Financera, així com una enumeració dels seus elements, que pot utilitzar-se com a guia per a la reforma constitucional: una sèrie de tècniques financeres; el deure de contribuir sobre la base de la capacitat contributiva; un conjunt de principis (clàssics, com la reserva de llei, i contemporanis, com la transparència); una sèrie d'atribucions de competències i procediments (que dissenyen un marc institucional bàsic), i eventuals òrgans financers específics (per exemple dedicats al control o a la coordinació financera territorial).

[en] The essay briefly exposes the basic issues that a constitutional reform process (such as the one currently being carried out in Chile) on financial and tax law would have to take into account. The proposal is based on the constitutional tradition (Western and regional) on the matter, takes into account the challenges posed by global current affairs and, finally, is based on a new financial and tax paradigm: the general theory of financial constitution. In the first place, according to a trend present in both Argentina and Mexico, the constitutionalizing of International Human Rights Law is proposed, a key issue insofar as it has enormous legal effects on fiscal policy. Then, a definition of Financial Constitution is proposed, as well as an enumeration of its elements, which can be used as a guide for constitutional reform: a series of financial techniques; the duty to contribute based on the contributory capacity; a set of principles (classical, such as legal reserve, and contemporary, such as transparency); a series of attributions of powers and procedures (which design a basic institutional framework), and eventual specific financial public bodies (for example dedicated to territorial financial control or coordination).
[ca] Malgrat considerar-se una pràctica clínica de menor rellevància, la comunicació de males notícies en context sanitari és una de les tasques més difícils i amb major impacte emocional tant per a la persona atesa i els familiars propers com per al mateix metge. Si bé el pacient és, en aquest cas, l'eix central de la situació, tots els interlocutors experimenten dificultats pròpies que poden impedir una comunicació eficient, comportar conseqüències emocionals negatives i, en última instància, deteriorar la relació sanitària. En aquest sentit, és important reconèixer les veus de tots els protagonistes d'aquesta interacció i identificar quins són els reptes que cal afrontar a cada cas per poder atendre les seves necessitats i aconseguir una comunicació satisfactòria.

[en] Despite being considered a less-relevant clinical practice, the communication of bad news is one of the tasks that is the most difficult and has the greatest emotional impact on the person being treated and their relatives, and the doctor themselves. Although the patient plays the most important role in this situation, the two interlocutors each experience their own challenges, which can impede efficient communication. Eventually, this may have negative emotional consequences and ultimately damage the patient-provider relationship. In this sense, it is important to recognise the voices of all actors in this interaction and to identify the challenges they face. Achieving satisfactory communication means first recognising that the needs of each speaker have to be met.
[ca] L'objectiu és analitzar la Sentència del Tribunal Europeu de Drets Humans de 13 de febrer de 2020 ND i NT contra Espanya. Es buscaran els elements de continuïtat i de canvi respecte de la jurisprudència anterior del Tribunal Europeu sobre la prohibició d'expulsions col·lectives (article 4 del Protocol 4). L'anàlisi de la Sentència del Tribunal Europea s'emmarca, des de la perspectiva de l'ordenament espanyol, amb una breu referència a la legislació interna i a la posterior Sentència 172/2020, de 19 de novembre, del Tribunal Constitucional espanyol.

[en] The aim is to analyse the Judgment of the European Court of Human Rights of 13 February 2020 ND and NT v. Spain. The paper will search for elements of continuity and change with respect to the previous case law of the European Court on the prohibition of collective expulsions (Article 4 of Protocol 4) will be sought. The analysis of the European Court's judgment will be framed, from the perspective of the Spanish legal system, with a brief reference to domestic legislation and the subsequent Judgment 172/2020, of 19 November, by the Spanish Constitutional Court.
[ca] La sentència analitzada va més enllà del cas concret que enjudicia, en realitzar importants pronunciaments sobre el "principi de no punició" a les víctimes de tràfic d´essers humans recollit en l'article 177 bis 11 del Codi penal, que restringeixen l'aplicació d'aquest principi, que és un dret de les víctimes. Ho fa, a més, amb una motivació descuidada que no es correspon amb la novetat i transcendència de les qüestions plantejades, ni amb l' enfocament de drets humans que ha presidir l' apropament a les víctimes d' explotació, que exigeix un deure reforçat d' atenció i motivació. La sentència del Suprem revoca una sentència absolutòria i retorna el cas al tribunal d'instància perquè examini altres possibilitats d'adequar la responsabilitat penal a la situació de necessitat i extrema vulnerabilitat d'Angelina i a l'abús que se'n va fer. Aquest treball finalitza apuntant algun d'aquests altres camins possibles.

[en] The analysed judgement goes beyond the specific case it is judging by making important pronouncements on the "non-punishment principle" of victims of trafficking in human beings contained in Art. 177 bis 11 of the Penal Code, which restricts the application of this principle, which is a right of the victims. It does so, moreover, with a sloppy motivation that does not correspond to the novelty and transcendence of the issues raised, nor to the human rights approach to the victims of trafficking, which requires a reinforced duty of care and motivation. The Supreme Court's judgement overturns an acquittal and sends the case back to the lower court to examine other possibilities of adjusting criminal liability to Angelina's situation of need and extreme vulnerability and to the abuse that was made of her. This paper concludes by pointing out some of these other possible paths.
[ca] Des del 2008 s'utilitza el terme "TERF" per a referir-se a sectors del feminisme amb tendències transfòbiques i essencialistes. A l'Estat Espanyol, aquest feminisme s'ha emfatitzat en els últims anys, sobretot arran del debat de la Llei Trans. A través d'un anàlisi de conjuntura s'intentaran respondre les següents preguntes: qui són les TERF, què diuen i per què ho diuen. Així, els resultats permeten reflexionar sobre el feminisme TERF com a pugna de poder interna del feminisme (i no contra aquest) i sobre els paral·lelismes d'aquest discurs amb altres formes discursives, ja siguin moviments anti-feministes (com l'extrema dreta o l'ortodòxia religiosa) o sectors reaccionaris i conservadors de l'esquerra socialista.

[en] From 2008 on, the term "TERF" has been used to refer to feminist sectors with transphobic and essentialist tendencies. In the Spanish state, this kind of feminism has been highlighted in the few past years, especially in the context of the debate around the Trans Law. Through an analysis of this situation, this article aims to answer the following questions: Who are the TERF? What do they say? Why do they say it? Thus, the results enabled us to reflect on TERF feminism as an internal fight for power within feminism (and not against it) and on the parallels between TERF discourse and other forms of discourse, both anti-feminist (those of the far-right or the religious orthodoxy) or those of the conservative, reactionary branch of the socialist left.
[ca] Aquest article analitza l'evolució de la pobresa i la desigualtat social a Espanya (2007-2016). Indaga sobre l'increment actual del nivell d'aquestes i ofereix dades sobre la despesa pública associada. Per últim, rastreja algunes de les conseqüències socials que implica la persistència d'aquests fenòmens socials, el seu reflex en l'opinió pública espanyola i la seva implicació en alguna de les mobilitzacions socials actuals, com és el cas de la que estan protagonitzant els jubilats.

[en] This article analyses the evolution of poverty and social inequality in Spain (2007-2016). It looks into their current increase and provides some data about the associated social expenditure. Finally, it explores some of the social consequences of the persistence of both social phenomena, the way that these are reflected in the Spanish public opinion, and their involvement in some of the present social mobilisations, such as those of the Spanish pensioners.