[ca] L'assignatura d'Integració de mercats té com objectiu estudiar les diferents dimensions i actors que participen en la integració de mercats tan de productes com territorialment. De fet, la integració de mercats és un dels trets més visibles dels processos de globalització i de reestructuració econòmica i política que tenen lloc en les darreres dècades és, tant si ho mirem des de l'òptica dels mercats de productes com de mercats nacionals. Molts dels productes que consumim ja no es produeixen o es promocionen per a un mercat local o nacional, sinó que es fan pensant en un mercat internacional o global. Això no hauria de ser cap sorpresa si tenim en compte que el sistema econòmic i social hegemònic al món és el capitalisme. El capitalisme gira al voltant d'organitzar la producció, la distribució i el consum al voltant del mercat. Aquesta organització mitjançant el mercat té com a objectiu la maximització del benefici, necessària per a la continua expansió i sostenibilitat del sistema ?no exempta de tendències cap a situacions de crisis. En aquesta dinàmica, la seva base és el mercat mundial. A mesura que el capitalisme avança, ho fa engrandint i obrint nous mercats. En altres paraules, integrant mercats. Però sense un entorn macroeconòmic convergent, és difícil que dos mercats en dos llocs diferents es puguin integrar (per exemple, si no existeixen acords de lliure comerç). De la mateixa manera, les empreses i els treballadors s'han d'ajustar a aquest nou entorn en un ambient de més competència, és a dir, els factors microeconòmics també s'han de tenir en compte. Però la creació de mercats més grans o de nous no és un procés estrictament econòmic. Sense la tecnologia, i en especial de transport i comunicació, és impossible integrar sistemes de producció, distribució i venda. A més a més, la diversitat cultural i social entre grups de consumidors i territoris fa que per molt que tinguem els condicionants econòmics i tecnològics per a la integració, aquesta no es dugui a terme de forma òptima. I és clar, els mercats no estan només determinats per dimensions o estructures, al final, en el procés d'intercanviar mercaderies, hi participen persones i institucions, així, els mercats són una construcció social. No tothom té el mateix pes en definir la integració de mercats però si que hi ha agents individuals i col¿lectius que juguen un paper clau com són les corporacions transnacionals, el moviment de treballadors, l'estat i, no ens els podem deixar en un curs de màrqueting, els consumidors. És per això que per tal de construir el puzle de la integració de mercats hem d'analitzar aquests factors al llarg del curs. Però la resposta que torbarem no serà tancada sinó oberta. I aquest és el darrer objectiu del curs, dotar-vos amb les eines que, conjuntament amb les altres assignatures relacionades en economia i màrqueting internacional, us permetin construir una visió personal crítica però basada en el raonament científic de com s'integren els mercats.

[es] La asignatura de Integración de mercados tiene como objetivo estudiar las diferentes dimensiones y actores que participan en la integración de mercados tanto de productos como territorialmente. De hecho, la integración de mercados es uno de los rasgos más visibles de los procesos de globalización y de reestructuración económica y política que han tenido lugar en las últimas décadas, tanto si lo miramos desde la óptica de los mercados de productos como de la de mercados nacionales. Muchos de los productos que consumimos ya no se producen o se promocionan para un mercado local o nacional, sino que se hacen pensando en un mercado internacional o global. Esto no debería ser ninguna sorpresa si tenemos en cuenta que el sistema económico y social hegemónico en el mundo es el capitalismo. El capitalismo se basa en organizar la producción, la distribución y el consumo alrededor del mercado. Esta organización mediante el mercado tiene como objetivo la maximización del beneficio necesaria para la continua expansión y sostenibilidad del sistema no exenta de tendencias hacia situaciones de crisis. En esta dinámica, su base es el mercado mundial. A medida que el capitalismo avanza, lo hace ensanchando y abriendo nuevos mercados. En otras palabras, integrando mercados. Sin un entorno macroeconómico convergente, es difícil que dos mercados en dos lugares diferentes puedan integrarse (por ejemplo, si no existen acuerdos de libre comercio). De la misma manera, las empresas y los trabajadores tienen que ajustarse a este nuevo entorno en un ambiente de mayor competencia, es decir, los factores microeconómicos también tienen que tenerse en cuenta. Pero la creación de mercados mayores o nuevos no es un proceso estrictamente económico. Sin la tecnología, y en especial la de transporte y comunicación, es imposible integrar sistemas de producción, distribución y venta. Además, la diversidad cultural y social entre grupos de consumidores y territorios hace que, por mucho que tengamos los condicionantes económicos y tecnológicos para la integración, esta no se lleve a cabo de forma óptima. Y claro está, los mercados no están sólo determinados por dimensiones o estructuras; al final, en el proceso de intercambio de mercancías, participan personas e instituciones; así, los mercados son una construcción social. No todo el mundo tiene el mismo peso al definir la integración de mercados pero sí hay agentes individuales y colectivos que desempeñan un papel clave, como, por ejemplo, las corporaciones transnacionales, el movimiento de trabajadores, el estado y, no los podemos olvidar en un curso de marketing, los consumidores. Es por ello que, con el fin de construir el puzzle de la integración de mercados, debemos analizar estos factores a lo largo del curso, aunque no nos darán una respuesta cerrada, sino abierta. Y este es el último objetivo del curso, dotaros de las herramientas que, junto con las otras asignaturas relacionadas de economía y marketing internacional, os permitan construir una visión personal crítica pero basada en el razonamiento científico de cómo se integran los mercados.