[ca] Podem situar aquesta tesi en el debat teòric que s'establableix en relació a la conservació del patrimoni natural i cultural dels territoris rurals a la zona nord-central del Distrito Metropolitano de Quito (DMQ), i la presió humana constant que realitza l'extensió constant de la ciutat de Quito cap als territoris rurals fegut a la manca d'espai ,a la implantació del non aeroport, al desenvolupament de l'agro-industria, i la residència sencundària, entre d'altres, que han augmentat el valor de les propietats rurals i canviat el sen ús. Per això es fa imprescindible comprendre aquesta dinamica per plantejar-nos l'opció de la conservació del patrimoni. Cal comprendre l'estructura i la dinàmica d'aquest territori tan variat, que degut a la seva situació geogràfica, presenta una gran variació de nivells climatics, activitats priudctives diverses, i una consulidada activitat florícola que comparteix amb territoirs del Cantón Pedro Moncayo. Dequt a aquests criteris, varen sorgir diferents preguntes per a la recerca per tal d'establir la situació actual de tres zones, que , per efectes didàctics de la tesi, els hem anomenades: zona macro, que correspon a tot el territori metropolità de Quito; zona meso que correspon a la micro-regio nord-equinoccial del DMQ; i la zona micro, relacionada amb la parròquia d'Atahualpa. En termes metodològics, l'estudi es de tipus qualitatiu, on l'instrument de recollida d'informació és l'enquesta semi-estructurada aplicada a l'atzar a 287 pobladors de la parròquia d'Atahualpa, i a 70 visitants espontanis que arribaren a la mateixa parròquia. D'altra banda i aplicant el programa Atlas.ti, es va processar la informació compilada mijançant entrevistes en profunditat a actors rellevants de la parròquia d'Atahualpa. El constant creixement de la ciutat de Quito està generant pressions sobre les zones perifèriques del DMQ. La consolidació de vies i serveis, funcionen com atractius permanents d'immigració cap a la micro-regió, on, endemés, trobam bon clima i potencialitat apropecuària. L'expansió accelerada de la ciutat de Quito ha invadit els valls propers, que , a l'actualitat són amples zones d'una conurbació ja consolidada, tendència que trobam també a les àrees properes al nou aeroport que ha funcionat de centre econòmic per a la implantació de nous empreniments hotelers, de serveis, conreus en hivernacles i, basicament, mobilitat mitjaçant les vies realitzades pels desplaçaments i la connexió amb les altres cintats importants del país, formant d'aquesta manera, una xerxa policèntrica.

[en] This graduation paper has place in the debate that exists in relation to the conservation of the natural and cultural heritage in rural territories within the area of the Northern area of the Distrito Metropolitano de Quito (DMQ), from the permanent human pressure that is created by the expansion of the city of Quito towards rural territories due to the lack of space, to the building of the new airport, to the development of the agroindustry, second residence, between others, that have increased radically the value of the land and changed the use of the soil. To understand this dynamic in order to propose the option of conserving our heritage is of up-most importance. In terms of methodology, the study is qualitative in which the instrument to gather information is the semi-structured interview. For educational purposes of this paper we have divided the territory in three areas, we have named the area corresponding to the territory occupied by the Distrito Metropolitano de Quito as the Macro Zone, the micro-region of the north-west of the DMQ as the Meso Zone; and the territory pertaining to Atahualpa as the Micro Zone. The permanent increase in the territory occupied by the city of Quito is generating pressure to the areas which border with the DMQ. The consolidations of highways and services attract people towards the micro-region, in which also there is good weather and the potential for agriculture and livestock. The accelerated expansion of the Quito's borders has taken nearby valleys, which are actually vast conurbated and consolidated areas, this tendency is also seen across areas nearby the new airport who has become as the economic center for the implantation of new hotel developments, services, greenhouse plantations and, basically, mobility in between the highways designated for transport and connection with other important cities in the country, and by doing this, conforming itself into a polycentric network. The Peruchana zone is a territory with huge potential for tourism activities thanks to possessing important areas of natural forest and incredible landscapes.