BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] El món religiós femení en el temps ignasià. Inquietuds, accions i protestes de renovació L'objectiu d'aquest article és revisar el món religiós femení en "el temps ignasià" prestant atenció a les inquietuds, les accions, les propostes que les dones van plantejar en aquest mateix temps històric en què va germinar i madurar la proposta d'Ignasi de Loiola i en el qual aquesta proposta que ell va dissenyar troba la seva explicació. Parlem del context històric pretridentí, d'una etapa que va ser molt viva pel que fa a les demandes de reformes i els corrents de renovació espiritual, que en bona mesura es mobilitzaven "des de baix", no pas impulsats directament per les jerarquies eclesiàstiques. Aquest mateix temps històric de canvis en el qual s'esbossava la resposta d'Ignasi també va conèixer respostes femenines i les dones també s'hi van implicar i van germinar una varietat d'expressions i propostes de renovació de la vida religiosa que no poden ser percebudes en termes de marginalitat, com es planteja des d'una història amb perspectives institucionalistes, ni tampoc poden ser tancades en el camp de les expressions heterodoxes, que n'hi va haver, però no van ser de cap manera les úniques. Pretenem traçar una panoràmica sintètica que comprengui algunes de les propostes més rellevants de la participació i la mobilització femenines en l'espai religiós en aquest temps ignasià obert a nous horitzons.

[es] El objetivo de este artículo es revisar el mundo religioso femenino en el tiempo ignaciano, prestando atención a las inquietudes, acciones y propuestas que las mujeres plantearon en ese mismo tiempo histórico en el que la propuesta que diseñó Ignacio de Loyola pudo germinar y madurar, así como encontrar su explicación. Hablamos del contexto histórico pretridentino, de una etapa que fue muy viva en reclamos de reformas y en corrientes de renovación espiritual que en buena medida se movilizaban desde abajo, no propulsadas directamente por las jerarquías eclesiásticas. Ese mismo tiempo histórico de cambios en el que se esbozaba la respuesta de Ignacio también conoció respuestas femeninas, y en él se implicaron también las mujeres y germinaron una variedad de expresiones y propuestas de renovación de la vida religiosa que no pueden ser percibidas en términos de marginalidad, como se plantea desde una historia de perspectivas institucionalistas, ni tampoco pueden ser recluidas en el campo de las expresiones heterodoxas, que las hubo, pero no fueron de ninguna manera las únicas que se dieron. Pretendemos trazar una panorámica sintética que comprenda algunas de las propuestas más relevantes de la participación y la movilización femeninas en el espacio religioso en ese tiempo ignaciano abierto a nuevos horizontes.
[ca] L'avançament en la introducció de la llengua estrangera a l'escola s'ha justificat principalment amb dos arguments: (1) els nens petits són millors aprenents de llengües i (2) el bilingüisme aporta beneficis cognitius als infants. Tanmateix, els resultats de diverses recerques empíriques mostren que cal matisar aquestes dues afirmacions. Pel que fa a la primera, cal tenir en compte que és certa per a l'adquisició d'una segona llengua per immersió social o escolar, però no per a l'aprenentatge d'una llengua estrangera quan l'exposició a aquesta llengua és molt limitada. En aquesta darrera situació, i amb el mateix nombre d'hores de classe, els que han iniciat l'aprenentatge de la llengua quan són més grans obtenen un millor domini de pràcticament totes les habilitats lingüístiques. En relació amb la segona afirmació, s'ha de tenir present que tan sols el bilingüisme equilibrat repercuteix positivament en el desenvolupament cognitiu dels infants. El nivell de domini de la llengua estrangera que s'assoleix en el nostre sistema escolar és tan baix que en cap cas es pot parlar de bilingüisme (o trilingüisme) equilibrat i, per tant, difícilment d'efectes cognitius positius.

[es] El avance de la introducción de la lengua extranjera en la escuela se ha justificado principalmente con dos argumentos: (1) los niños pequeños son mejores aprendiendo lenguas y (2) el bilingüismo aporta beneficios cognitivos a los niños. Sin embargo, los resultados de diversas investigaciones empíricas muestran que estas afirmaciones deben matizarse.Por lo que respecta a la primera, cabe tener en cuenta que es cierta para la adquisición de una segunda lengua por inmersión social o escolar, pero no para el aprendizaje de una lengua extranjera en una situación de exposición a la lengua muy limitada. En esta última situación, y con el mismo número de horas de clase, los que han iniciado el aprendizaje de la lengua cuando son mayores obtienen un mayor dominio de prácticamente todas las habilidades lingüísticas. Con relación a la segunda afirmación, debe tenerse en cuenta que sólo el bilingüismo equilibrado repercute positivamente en el desarrollo cognitivo de los niños. El nivel de dominio de la lengua extranjera que se adquiere en nuestro sistema escolar es tan bajo que en ningún caso puede hablarse de bilingüismo (o trilingüismo) equilibrado y, en consecuencia, difícilmente de efectos cognitivos positivos.
[ca] Aquest article planteja l'acció de divulgació de coneixements lingüístics en l'actualitat als mitjans de comunicació. Recull les reflexions d'especialistes que han estudiat, elaborat i assessorat espais sobre aquest tema dels mitjans escrits i audiovisuals. Hi formulen les seves reflexions a partir de tres aspectes: en primer lloc, l'activitat pròpia de divulgació de qüestions de llengua (inclosa la normativa) en les institucions o les empreses a les quals estan o han estat vinculats; en segon lloc, la manera com creuen que aquesta activitat de difusió de coneixements de llengua ajuda a l'estudi i a la fixació de la norma, i, en tercer lloc, els canals i les formes cap a on hauria d'evolucionar, en el futur pròxim, la divulgació de coneixements lingüístics, si vol ser efectiva.

[es] Este artículo plantea la acción de divulgación de conocimientos lingüísticos en la actualidad en los medios de comunicación. Recoge las reflexiones de especialistas que han estudiado, elaborado y asesorado espacios sobre este tema de los medios escritos y audiovisuales. Estos formulan sus reflexiones a partir de tres aspectos: en primer lugar, la actividad propia de divulgación de cuestiones de lengua (incluida la normativa) en las instituciones o las empresas a las cuales trabajan o a las que han sido vinculados; en segundo lugar, la manera como creen que esta actividad de difusión de conocimientos de lengua ayuda en el estudio y a la fijación de la norma, y, en tercer lugar, los canales y las formas hacia donde tendría que evolucionar, en el futuro próximo, la divulgación de conocimientos lingüísticos, si quiere ser efectiva.
[ca] L'objectiu d'aquest article és estudiar la imatge que l'ensenyament inicial de la llengua escrita ofereix als blogs publicats per mestres d'educació infantil. En primer lloc es contextualitza aquest fenomen dins de l'anomenada societat del coneixement, i s'assenyalen les principals característiques del gènere blog. La mostra estudiada permet destacar tendències en l'ensenyament de la llengua escrita i valorar la presència de les referències teòriques en la pràctica presentada.

[es] Se pretende estudiar la imagen que de la enseñanza inicial de la lengua escrita se ofrece en los blogs publicados por maestras de Educación Infantil. En primer lugar se contextualiza este fenómeno dentro de la llamada sociedad del conocimiento, y se señalan las principales características del género blog. La muestra estudiada permite destacar tendencias en la enseñanza de la lengua escrita y valorar la presencia de las referencias teóricas en la práctica presentada.
[ca] El present article de revisió mostra algunes aportacions del multiculturalisme i els desafiaments entorn de l'educació a Colòmbia a través de recerques desenvolupades en el territori nacional i internacional. Es presenta el desenvolupament metodològic, enfocant-se en la cerca de documents publicats entre 2015-2020 en revistes d'alt impacte i repositoris virtuals per mitjà de la metodologia de revisió sistemàtica de literatura i criteris d'inclusió i exclusió. Finalment, es plantegen recomanacions on es reconeix la necessitat d'articular la multiculturalitat amb els nivells de govern.

[es] El presente artículo de revisión muestra algunos aportes del multiculturalismo y los desafíos en torno a la educación en Colombia a través de investigaciones desarrolladas en el territorio nacional e internacional. Se presenta el desarrollo metodológico, enfocándose en la búsqueda de documentos publicados entre 2015-2020 en revistas de alto impacto y repositorios virtuales por medio de la metodología de revisión sistemática de literatura y criterios de inclusión y exclusión. Finalmente, se plantean recomendaciones donde se reconoce la necesidad de articular la multiculturalidad con los niveles de gobierno.
[ca] Aquest treball estudia la col·lecció Documentos de Arte Colonial Sudamericano, publicada per l'Acadèmia Nacional de Belles Arts de l'Argentina entre els anys 1943 i 1960. Es demostra l'especificitat d'aquesta col·lecció respecte d'altres projectes editorials impulsats per la institució a partir del reconeixement d'aspectes puntuals que en van marcar la producció i el desenvolupament. D'una banda, la consolidació d'un perfil diplomàtic que va procurar construir intercanvis amb països de la regió, com Bolívia, a partir de la difusió del patrimoni colonial;de l'altra banda, la postulació d'una tradició cultural compartida que permetiareubicar la valoració de l'art i l'arquitectura nacional en la irradiació de lesformes artístiques dels Andes sud-centrals.

[es] Este trabajo se detiene en la colección Documentos de Arte Colonial Sudamericano, publicada por la Academia Nacional de Bellas de Argentina entre los años 1943 y 1960. Se afirma la especificidad de esta colección respecto a otros proyectos editoriales impulsados por la institución, a partir del reconocimiento de aspectos puntuales que marcaron su producción y desarrollo: por un lado, la consolidación de un perfil diplomático que procuró construir intercambios con países de la región, como Bolivia, a partir de la difusión del patrimonio colonial; por otro, la postulación de una tradición cultural compartida que permitía reubicar la valoración del arte y la arquitectura nacional en la irradiación de las formas artísticas de los Andes sur-centrales.
[ca] L'objectiu del present article és analitzar la manera en què alguns dels principals mitjans de comunicació colombians han abordat el tema del procés de pau i la implementació dels acords assolits amb l'extinta guerrilla de les FARC. En la primera secció, es tracta del sentit informatiu de la notícia, com a marc conceptual general que permet identificar les seves dimensions i característiques. En la segona, s'aborda el clima d'opinió que s'ha configurat a Colòmbia després de la presa de possessió del president Iván Duque. Per últim, a la tercera secció, a partir d'una perspectiva fonamentada en els mètodes mixtos, s'analitzen les principals tendències informatives reproduïdes pels mitjans de comunicació sobre el procés de pau i la implementació dels acords durant els primers mesos del nou govern. L'article finalitza amb unes conclusions, on es presenten algunes de les possibles conseqüències de les males notícies en els processos de formació d'opinió pública a Colòmbia en l'actualitat.

[es] El objetivo del presente artículo es analizar la manera como algunos de los principales medios de comunicación colombianos han abordado el tema del proceso de paz y la implementación de los acuerdos logrados con la extinta guerrilla de las FARC. En la primera sección, se hace un abordaje del sentido informativo de la noticia como marco conceptual general que permite identificar sus dimensiones y características. En la segunda, se aborda el clima de opinión que se ha configurado en Colombia tras la toma de posesión del presidente Iván Duque. Por último, en la tercera sección, a partir de una perspectiva fundamentada en los métodos mixtos, se analizan las principales tendencias informativas reproducidas por los medios de comunicación sobre el proceso de paz y la implementación de los acuerdos durante los primeros meses del nuevo Gobierno. El artículo termina con unas conclusiones, en las que se presentan algunas de las posibles consecuencias de las malas noticias en los procesos de formación de opinión pública en Colombia en la actualidad.
[ca] L'actual article exposa una visió general de la Presa de Decisions Compartides (PDC), cada vegada més considerada com la millor manera d'involucrar els pacients en el procés de decisió sobre la seva cura sanitària. No obstant això, malgrat el reconeixement internacional ampli, la PDC encara no està àmpliament implementada en la pràctica clínica brasilera, essent el consentiment informat el model de presa de decisions més comunament adoptat pels professionals de la salut. Així, aquest treball, després de clarificar les definicions al voltant de la PDC, presenta instruments per a la seva aplicació i les raons per les quals aquesta nova forma de prendre decisions ha de ser preferible al consentiment informat.

[es] Este artículo presenta una visión general de la Toma de Decisiones Compartida (TDC), considerada cada vez más como la mejor manera de involucrar a los pacientes en el proceso de toma de decisiones sobre su atencion de salud. Sin embargo, a pesar del amplio reconocimiento internacional, la TDC aún no está ampliamente implementada en la práctica clínica brasileña, siendo el consentimiento informado el modelo de toma de decisiones más comúnmente adoptado por los profesionales de la salud. Así, este trabajo, tras aclarar las definiciones en torno a la TDC, presenta instrumentos para su aplicación y las razones por las que esta nueva forma de tomar decisiones debe ser preferible al consentimiento informado.
[ca] Aquesta introducció presenta el numero especial que la Revista de Historia Industrial - Industrial History Review dedica a la historia quantitativa de l'empresa. Després de repassar breument el paper i el lloc de les aproximacions quantitatives en el debat metodològic de la historia de l'empresa, resumim alguns dels punts mes destacats dels articles d'aquest numero especial. Aquests treballs posen de manifest el paper fonamental que representen les bases de dades i els mètodes quantitatius en la recerca sobre historia de l'empresa, així com per a la investigació de temes sobre estratègia empresarial i l'estudi de les relacions causals entre elements basics dels sistemes empresarials i financers. Els articles també revelen el laboriós procés de construcció de bases de dades històriques i l'us que se'n pot fer en les anàlisis quantitatives.

[es] Esta introducción presenta el número especial que la Revista de Historia Industrial ‑ Industrial History Review dedica a la historia cuantitativa de la empresa. Después de repasar brevemente el papel y lugar de las aproximaciones cuantitativas en el debate metodológico de la historia de la empresa, resumimos algunos de los puntos más destacados de los artículos de este número especial. Estos trabajos ponen de manifiesto el rol fundamental que suponen las bases de datos y los métodos cuantitativos en la investigación sobre historia de la empresa, así como para la investigación de temas sobre estrategia empresarial y el estudio de las relaciones causales entre elementos básicos de los sistemas empresariales y financieros. Los artículos también revelan el laborioso proceso de construcción de bases de datos históricos para su uso en los análisis cuantitativos.
[ca] Aquest assaig busca aportar elements per entendre les relacions del treball agrícola al Mèxic central, en l'època revolucionària. S'analitzen casos ocorreguts entre 1912 i 1926 en l'Estat de Tlaxcala, que permeten matisar relacions de treball que es consideren regides fonamentalment per compulsió. L'evidència empírica i la crítica a la historiografia sobre la relació peó-hisendat permeten una anàlisi de la problemàtica rural des de la perspectiva de l'actor social, en un escenari polític-social canviant alhora que impregnat de continuïtats.

[es] Este ensayo busca aportar elementos para entender las relaciones del trabajo agrícola en el México central, en la época revolucionaria. Se analizan casos ocurridos entre 1912 y 1926 en el Estado de Tlaxcala, que permiten matizar relaciones de trabajo que se consideran regidas fundamentalmente por compulsión. La evidencia empírica y la crítica a la historiografía sobre la relación peón-hacendado permiten un análisis de la problemática rural desde la perspectiva del actor social, en un escenario político-social cambiante al tiempo que impregnado de continuidades.
[ca] Aquest article contextualitza l'anàlisi de l'hegemonia des d'una perspectiva espacial. Per fer-ho, comença amb una discussió sobre l'urbanització planetària i la producció de l'espai com a spatial fix del capitalisme, fet que situa l'espai com a instrument clau per a l'exercici de l'hegemonia contemporània. L'anàlisi discursiva del rebuig de dos plans per a un nou parc nacional per part de les comunitats alpines de la Suïssa italiana ens permet contextualitzar "el rural" com una força política encara present i influent. Les comunitats que es reconeixen a si mateixes com a rurals no tenen ambicions hegemòniques, però poden contribuir a l'aparició o el declivi d'altres actors que, en canvi, desitgen lluitar per l'hegemonia. En aquest sentit, el document conclou que, en una societat capitalista cada cop més marcada per l'urbanització planetària, és crucial, a l'hora d'analitzar l'hegemonia, tenir també plenament en compte els actors rurals i no invisibilitzar les seves motivacions, ja que aquestes poden alterar significativament l'equilibri hegemònic existent.

[es] Este artículo contextualiza el análisis de la hegemonía desde una perspectiva espacial. Para ello, se inicia con una discusión sobre la urbanización planetaria y la producción del espacio como spatial fix del capitalismo – lo que sitúa al espacio como instrumento clave para el ejercicio de la hegemonía contemporánea. El análisis discursivo del rechazo de dos planes para un nuevo parque nacional por parte de las comunidades alpinas de la Suiza italiana nos permite contextualizar "lo rural" como una fuerza política aún presente e influyente. Las comunidades que se reconocen a sí mismas como rurales no tienen ambiciones hegemónicas, pero pueden contribuir al surgimiento o declive de otros actores que, en cambio, desean luchar por la hegemonía. En este sentido, el documento concluye que, en una sociedad capitalista cada vez más marcada por la urbanización planetaria, es crucial, a la hora de analizar la hegemonía, tener también plenamente en cuenta a los actores rurales y no invisibilizar sus motivaciones, ya que éstas pueden alterar significativamente el equilibrio hegemónico existente.
[ca] INTRODUCCIÓ. Aquest article analitza la transició universitària, en el primer semestre del primer curs, dels estudiants dels graus d'Educació Social, Educació Infantil i Relacions Laborals de la Universitat de Barcelona. Se centra en els factors facilitadors i inhibidors de la transició i la conducta d'estudi que mostren els estudiants amb diferents trajectòries acadèmiques prèvies. MÈTODE. Es porta a terme un estudi descriptiu per enquesta a partir d'un qüestionari, respost per 651 estudiants, sobre les seves trajectòries acadèmiques prèvies. RESULTATS. Hi ha diferències en les valoracions dels estudiants en funció de la titulació i la seva trajectòria d'accés a la universitat. Els estudiants que procedeixen de les vies professionalitzadores (cicles formatius) es troben amb més barreres durant el procés de transició i puntuen més alt els factors inhibidors. Es ressalta el desajust acadèmic entre les expectatives inicials dels estudiants i el pla d'estudis. S'emfatitza el suport de l'entorn i la relació amb els companys com a factor facilitador de la transició. DISCUSSIÓ. Els resultats obliguen a repensar les propostes d'orientació i d'acció tutorial cap a models holístics que permetin un context institucional més disponible, més flexible i amb una major capacitat d'adaptació a la pluralitat emergent d'estudiants.

[es] INTRODUCCIÓN. Este artículo analiza la transición universitaria, en el primer semestre del primer curso, de los estudiantes de los grados de Educación Social, Educación Infantil y Relaciones Laborales de la Universidad de Barcelona. Se centra en los factores facilitadores e inhibidores de la transición y la conducta de estudio que muestran los estudiantes con diferentes trayectorias académicas previas. MÉTODO. Se realiza un estudio descriptivo por encuesta a partir de un cuestionario (cumplimentado por 651 estudiantes) sobre las trayectorias académicas previas de los estudiantes. RESULTADOS. Hay diferencias en las valoraciones de los estudiantes en función de su titulación y trayectoria de acceso. Los estudiantes procedentes de vías profesionalizadoras (Ciclos formativos) encuentran más barreras en su proceso de transición y puntúan más alto los factores inhibidores. Se resalta el desajuste académico entre las expectativas iniciales de los estudiantes y el plan de estudios. Se enfatiza el apoyo del entorno y la relación con los compañeros como factor facilitador de la transición. DISCUSIÓN. Los resultados aconsejan repensar las propuestas de orientación y de acción tutorial hacia modelos holísticos que permitan un contexto institucional más disponible, más flexible y con una mayor capacidad de adaptación a la pluralidad emergente de estudiantes.
[ca] L'article proposa una anàlisi, com a eix vertebrador de la literatura de Carme Riera, dels elements que, a l'interior de la diègesi, giren l'atenció cap a la mateixa condició literària del text i cap als mecanismes de construcció i de funcionament que li són propis; és a dir, d'aquells elements que posen de manifest el caràcter ficcional de l'obra i mitjançant els quals s'hi planteja un pacte metaficcional. L'autoconsciència i l'autoreferencialitat del text metaficcional trenquen amb la il·lusió mimètica pròpia del pacte realista per a plantejar una reflexió sobre l'artifici dels sistemes de captació del real per part de la literatura, deixant al descobert els límits i els codis que regeixen les relacions entre literatura i realitat. La denúncia de la ficcionalitat del text, l'atenció al procés d'escriptura, la presència dels referents de la tradició literària i el paper actiu en la interpretació del text són els principals mecanismes metaficcionals que podem trobar en la literatura de Carme Riera. La percepció de la dimensió metaficcional de la literatura de Carme Riera es presenta amb la voluntat de contribuir a la comprensió de la poètica de l'autora.

[es] El artículo propone un análisis de los elementos que, dentro de la diégesis y a modo de eje vertebrador de la literatura de Carme Riera, atraen la atención a la propia naturaleza literaria del texto y a los mecanismos de construcción y de funcionamiento que le son propios; es decir, nos referimos a los elementos que delatan el carácter ficticio de la obra y a través de los cuales se plantea un pacto metaficcional. La autoconciencia y la autorreferencialidad del texto metaficcional rompen la ilusión de la mímesis propia del pacto realista, y plantean, por ende, una cierta reflexión sobre el artificio con que la literatura capta lo real. Quedan, así, al descubierto los límites y los códigos que rigen las relaciones entre literatura y realidad. La denuncia del carácter ficticio del texto, la atención que se presta al proceso de escritura, la presencia de referentes de la tradición literaria y el papel activo en la interpretación del texto son los mecanismos principales metaficcionales que pueden hallarse en la producción de Carme Riera. La recepción de la dimensión metaficcional se presenta con ánimo de contribuir a la comprensión de la poética de la autora.