BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] L'objectiu que ens plantegem és generar una conversa o un debat al voltant dels temes relacionats amb la religió i el gènere en aquest període: exposant els temes que s'han treballat fins aquest moment, fer més complexes qüestions en què creiem que es pot aprofundir historiogràficament i, finalment, assenyalar aspectes de l'objecte d'estudi que encara estan per investigar.

[es] El objetivo que nos planteamos es el de generar una conversación o un debate en torno a los temas relacionados con la religión y el género en este periodo: exponiendo los temas que se han trabajado hasta este momento, complejizar cuestiones en las que creemos que se puede profundizar historiográficamente y, por último, señalar aspectos del objeto de estudio que están aún por investigar.
[ca] En la primera onada de la IA, Susan Leigh Star va visibilitzar com el desenvolupament de la IA es feia sense consens social considerant els estudis de Davis en relació amb l'acceptació de la tecnologia en el món laboral. Les conclusions derivades, conegudes amb el test Durkheim, donen resposta a les antonímies que s'estan formulant durant l'assentament de la IAG en els discursos educatius. Reconeixent que el fet d'educar avui dia es nodreix de les pedagogies més llibertàries a les més dirigides per les agendes polítiques, són múltiples les perspectives educatives en relació amb la IA. En aquesta diversitat, els diferents àmbits d'acció educativa poden, o no, adoptar la IA des d'una mirada instrumental i/o social. Malgrat l'actualitat de la temàtica, els investigadors segueixen orfes d'instruments que permetin analitzar els posicionaments de la comunitat educativa en general i de l'estrat estudiantil en particular. Per aquest motiu, l'objectiu d'aquest article és adaptar i validar dues enquestes que han mostrat excel·lents resultats en les seves versions originals, així com analitzar la relació entre ambdues. Per a això s'ha aplicat l'adaptació de l'enquesta sobre l'acceptació de la tecnologia i l'enquesta sobre alfabetització en IA en una mostra de 134 estudiants de diferents màsters en Educació. L'anàlisi factorial exploratòria i la posterior anàlisi factorial confirmatori han mostrat la validesa de l'instrument adaptat.

[es] En la primera ola de la IA, Susan Leigh Star visibilizó como el desarrollo de la IA se hacía sin consenso social considerando los estudios de Davis en relación con la aceptación de la tecnología en el mundo laboral. Las conclusiones derivadas, conocidas con el test Durkheim, dan respuesta a las antonimias que se están formulando durante el asentamiento de la IAG en los discursos educativos. Reconociendo que el hecho de educar hoy día se nutre de las pedagogías más libertarias a las más dirigidas por las agendas políticas, son múltiples las perspectivas educativas en relación con la IA. En esta diversidad, los diferentes ámbitos de acción educativa pueden, o no, adoptar la IA desde una mirada instrumental y/o social. Pese a la actualidad de la temática, los investigadores siguen huérfanos de instrumentos que permitan analizar los posicionamientos de la comunidad educativa en general y del estrato estudiantil en particular. Por este motivo, el objetivo de este artículo es adaptar y validar dos encuestas que han mostrado excelentes resultados en sus versiones originales, así como analizar la relación entre ambas con motivo de conocer la aceptación que se tiene de la inteligencia artificial. Para ello se ha aplicado la adaptación de la encuesta sobre la aceptación de la tecnología y la encuesta sobre alfabetización en IA en una muestra de 134 estudiantes de diferentes másteres en Educación. El análisis factorial exploratorio y el posterior análisis factorial confirmatorio han mostrado la validez del instrumento adaptado.
[ca] L'article present discuteix els avenços i reptes de les tecnologies de monitoratge en salut de les persones majors i les seves implicacions en la privacitat i confidencialitat de les dades recopilades. Es tracta d'un estudi exploratori, fonamentat en la literatura, amb una síntesi narrativa. El text contextualitza les demandes derivades de l'envelliment de la població i l'ús de sensors i d'altres dispositius electrònics en el monitoratge de les activitats quotidianes de les persones majors en ambients interns i externs. És important destacar que els beneficis oferts per les tecnologies no han de comprometre la privacitat i la confidencialitat de les dades. Per garantir-ho, és necessari millorar els mecanismes reguladors, establint estàndards de seguretat i principis ètics per a la protecció de dades personals, respectant la privacitat i la confidencialitat de les dades.

[es] El presente artículo discute los avances y desafíos de las tecnologías de monitorización en salud de personas mayores y sus implicaciones en la privacidad y confidencialidad de los datos recolectados. Se trata de un estudio exploratorio, fundamentado en la literatura, con síntesis narrativa. El texto contextualiza las demandas derivadas del envejecimiento poblacional y el uso de sensores y otros dispositivos electrónicos en la monitorización de actividades diarias de personas mayores en ambientes internos y externos. Es importante resaltar que los beneficios ofrecidos por las tecnologías no deben comprometer la privacidad y confidencialidad de los datos. Para garantizar esto, es necesario mejorar los mecanismos reguladores, estableciendo estándares de seguridad y principios éticos para la protección de datos personales, respetando la privacidad y confidencialidad de los datos.
[ca] Arran de la Revolució mexicana (1910-1917) es va instaurar una dictadura "tova" sota la forma de un règim corporativista. A més de l'hegemonia del poder polític, aquesta es va caracteritzar pel clientelisme i la corrupció endèmica; tot això va deixar empremta a la cultura política. Por la seva part, les tímides reformes implementades a partir de la dècada de 1970 i, sobretot, l'auge del neoliberalisme i l'alternança l'any 2000 van portar a una "democratura", el tret principal de la qual va er la subordinació de l'Estat al mercat. No van desaparèixer les estructures del vell corporativisme, a les quals es van adaptar els partits admesos a competir en les eleccions. No va ser fins el juliol de 2018, amb l'arribada a la presidència del país d'un moviment social creat pocs anys abans i convertit en partit, que va tenir lloc la transició a la democràcia. La noció de ciutadà va començar a ser una realitat. Malgrat tot, ¿s'allunya Mèxic definitivament de l'ombra de la dictadura?

[es] A raíz de la Revolución mexicana (1910-1917) se instauró una dictadura "suave" bajo la forma de un régimen corporativista. Además de la hegemonía del poder político, se caracterizó por el clientelismo y la corrupción endémica; todo lo cual marcó la cultura política. Por su parte, las tímidas reformas implementadas a partir de los años setenta y, sobre todo, el auge del neoliberalismo y la alternancia en el año 2000 dieron pie a una "democratura" cuyo rasgo principal fue la subordinación del Estado al mercado. No desparecieron las estructuras del viejo corporativismo, a las que se adaptaron los partidos admitidos a competir en las elecciones. No fue hasta julio del 2018, con la llegada a la presidencia del país de un movimiento social creado unos años antes y convertido en partido, cuando ocurrió la transición a la democracia liberal. La noción de ciudadano empezó a ser una realidad. Sin embargo, ¿se aleja definitivamente México de la sombra de la dictadura?
[ca] El propòsit d'aquesta comunicació és presentar l'experiència de l'autor com a tutor d'alumnes de l'ensenyament d'Enginyeria Química de la Universitat de Barcelona, i presentar un instrument que el signant denomina la TFC, la Tutoria de Final de Carrera, com a eina per a ajudar l'alumne a enfocar de manera pragmàtica i realista la darrera etapa dels seus estudis de segon cicle i fer el pas cap a l'etapa posterior en les seves múltiples facetes.Els objectius de l'activitat són reduir la incertesa de l'alumne en el moment de prendre decisions decisives per al seu futur personal i professional, donar-li autoestima i confiança, subministrar-li de forma estructurada i significativa informació sobre el món laboral i de postgrau, ajudar-lo a descobrir les pròpies aptituds i limitacions, i donar-li confiança sobre les seves possibilitats. Aquest instrument consisteix en una sessió en grup, seguida d'una tutoria individualitzada amb l'objectiu de facilitar l'orientació de l'alumne en la seva decisió sobre l'orientació futura de la seva vida professional. A part del plantejament general del tema, s'explicita el desenvolupament d'un currículum basat en competències, com a exemple del progrés de l'alumne al passar per la tutoria. Els resultats són una major satisfacció i autoestima per part de l'alumne, una superior eficàcia en el procés de pas d'alumne a preprofessional, i una superior confiança en les pròpies possibilitats.

[es] El propósito de esta comunicación es presentar la experiència del autor como tutor de los alumnos de los estudiós de Ingeniería Química de la Universidad de Barcelona, y presentar un instrumento que el firmante denomina TFC, la Tutoría de Final de Carrera, como un instrumento para ayudar al alumno a enfocar de manera pragmàtica y realista la última etapa de sus estudios de segundo ciclo y hace el paso hacia la etapa posterior en sus múltiples facetes. Los objetivos de la actividad son reduir la incertesa del alumno en el momento de tomar decisions decisives para su futuro personal y professional, darle autoestima y confianza, suministrarle de forma estructurada y significativa información sobre el mundo laboral y de postgrado, ayudarlo a descobrir las propias aptitudes y limitacions, y darle confianza sobre sus posibilidades. Este instrumento consiste en una sesión en grupo, seguida de una tutoria individualizada con el objetivo de facilitar la orientación del alumno en su decisión sobre la orientación futura de su vida professional. A parte del planteamiento general del tema, se explicita el desarrollo de un currículum basado en competencias, como ejemplo del progreso del alumno al pasar por la tutoria. Los resultados son una mayor satisfacción y autoestima por parte del alumno, una superior eficàcia en el proceso de paso del alumno a preprofesional, y una superior confianza en las propias posibilidades.
[ca] En l'actualitat els estudis universitaris presencials utilitzen massivament plataformes de gestió de l'aprenentatge online com software de suport a la docència de les assignatures. Aquesta recerca, de tipus descriptiu i quantitatiu, mostra la situació actual quant a l'oferta de materials en els Campus Virtuals per a l'ensenyament de la Química a nivell universitari. Amb aquest objectiu s'analitzen els continguts de 63 Campus Virtuals d'assignatures de primer i segon curs de sis facultats de Ciències de la Universitat de BArcelona. En una segona fase, s'analitza la relació entre diferents dissenys didàctics i la motivació dels estudiants en l'ús de la part virtual de les assignatures de Ciències Experimentals. Els resultats mostren que la majoria de Campus Virtuals s'utilitzen com un repositori d'informació, tot i que els qüestionaris són l'eina més utilitzada. Els dissenys més elaborats afavoreixen l'ús del Campus Virtual, factor tant o més determinant que la pròpia presència d'aquestes eines didàctiques.

[es] En la actualidad los estudios universitarios presenciales utilizan masivamente plataformas de gestión del aprendizaje online como software de apoyo a la docencia de las asignaturas. Esta investigación, de tipo descriptivo y cuantitativo, muestra la situación actual en cuanto a la oferta de materiales en los Campus Virtuales para la enseñanza de la Química a nivel universitario. Para ello se analizan los contenidos de 63 Campus Virtuales de asignaturas de primer y segundo curso de seis facultades de Ciencias de la Universidad de Barcelona. En una segunda fase, se analiza la relación entre diferentes diseños didácticos y la motivación de los alumnos en el uso de la parte virtual de asignaturas de Ciencias Experimentales. Los resultados muestran que la mayoría de Campus Virtuales se utilizan como mero repositorio de información, siendo los cuestionarios la herramienta de aprendizaje activo más usada. Los diseños más elaborados favorecen el uso del Campus Virtual, siendo éste un factor tanto o más determinante que la propia presencia de estas herramientas didácticas.
[ca] En aquest article es fa una repassada sintètica, però prou acurada, de l'estat actual de les tecnologies lingüístiques de la llengua gallega, tenint en compte alguns dels aspectes socials i sociolingüístics més rellevants. Es presenta un panorama de les aplicacions i els recursos principals en l'àmbit dels bancs de dades textuals, dels lèxics i els diccionaris electrònics, de les eines per a la correcció lingüística de texts, de la traducció automàtica i de les tecnologies de la parla, i se n'ofereix una valoració crítica dels resultats i les perspectives.

[es] En este artículo se hace un repaso sintético, pero lo bastante esmerado, del estado actual de las tecnologías lingüísticas de la lengua gallega, teniendo en cuenta algunos de sus aspectos sociales y sociolingüísticos más relevantes. Se presenta un panorama de las principales aplicaciones y recursos en el ámbito de los bancos de datos textuales, de los léxicos y diccionarios electrónicos, de las herramientas para la corrección lingüística de textos, de la traducción automática y de las tecnologías del habla, ofreciendo una valoración crítica de sus resultados y perspectivas.
[ca] L'aparició de la dansa moderna a la civilització occidental es produeix al voltant dels anys trenta. Però què va passar a l'Orient? En aquest article volem calibrar l'actual situació de la modernitat coreogràfica a l'Est aisiàtic tot mirant de d'esbossar-ne la seva evolució històrica i social. Mitjançant aproximacions particulars a cada país de l'Est asiàtic, intentem detectar uns denominadors comuns per a tota la regió. També analitzem els conceptes de temps, espai i cos a l'Àsia, per tal de d'esbrinar si la globalització aconseguirà que la dansa moderna esdevingui un producte cultural global en el qual tant l'Orient com l'Occident hi tinguin una participació tan creativa com equilibrada.

[es] La danza moderna emergió en la civilización occidental hacia los años treinta. Pero, ¿qué pasó en Oriente? En este artículo se calibra la situación actual de la modernidad coreográfica en Asia del Este, trazando su evolución histórica y social. A través de aproximaciones individuales a cada país del Este Asiático, se intenta dar con los que puedan ser sus denominadores comunes para toda la región. También se analizan los conceptos de tiempo, espacio y cuerpo asiáticos, para dilucidar si la globalización puede lograr que la danza moderna se convierta en un producto cultural global, en el que tanto Oriente como Occidente tengan una participación tan creativa como equilibrada.
[ca] Aquest escrit exposa una experiència educativa, La Nau, amb continguts del currículum d'Educació Visual i Plàstica, utilitzant la metodologia de l'aprenentatge mixt, que relaciona activitats pedagògiques presencials amb activitats en xarxa desenvolupades en la plataforma Moodle. Especialment es tractarà el crèdit Fotografia i Coneixement, que ha estat l'origen d'aquesta experiència i que es fonamenta en tres eixos: - L'ús responsable de les noves tecnologies i l'anàlisi crítica dels mitjans. - El coneixement propi i dels altres a través del retrat i autoretrat fotogràfic. - La integració social i cultural dels nouvinguts. Tota aquesta investigació ha estat producte de la reflexió sobre el paper de l'Educació Visual i Plàstica en el nou context social.

[es] Este escrito expone una experiencia educativa, La Nau (la nave), con contenidos del curr&iacute;culum de Educaci&oacute;n Visual y Pl&aacute;stica, utilizando la metodolog&iacute;a del aprendizaje mezclado, que relaciona actividades pedag&oacute;gicas presenciales con actividades en red (blended learning o b-learning) desarrolladas en la plataforma Moodle. Se tratar&aacute; especialmente el cr&eacute;dito Fotograf&iacute;a y Conocimiento, que ha sido el origen de esta experiencia, que se fundamenta en tres ejes: - El uso responsable de las nuevas tecnolog&iacute;as y an&aacute;lisis cr&iacute;tico de los medios. - El conocimiento propio y de los otros a trav&eacute;s del retrato y autorretrato fotogr&aacute;fico. - La integraci&oacute;n social y cultural de los reci&eacute;n llegados. Esta investigaci&oacute;n ha sido producto de la reflexi&oacute;n sobre el papel de la Educaci&oacute;n Visual y Pl&aacute;stica en el nuevo contexto social.
[ca] Aquest treball presenta una eina que permeti als investigadors l'estudi de fenòmens fònics relacionats amb el paràmetre de la freqüència fonamental dels sons (F0). S'ha fet en el marc del model Anàlisi Melòdic de la Parla (AMP), però aquest mètode pot ser utilitzat amb altre tipus de notacions prosòdiques. Presentem, doncs, el programa que hem desenvolupat en PRAAT, els resultats de la seva validació experimental i el protocol per poder utilitzar-lo. Aquesta automatització de l'extracció de dades tonals ha de permetre que els esforços dels investigadors es centrin en l'anàlisi, descripció e interpretació del fenomen entonatiu, facilitant doncs tant l'ensenyament com l'aprenentatge.

[es] Este trabajo se centra en el desarrollo de una herramienta que facilite a los investigadores el estudio de fenómenos relacionados con la frecuencia fundamental de los sonidos (F0). Concebido en el marco del modelo Análisis Melódico del Habla (AMH), puede no obstante utilizarse con otro tipo de notaciones prosódicas. Presentamos, pues, el programa desarrollado en PRAAT, los resultados de su validación experimental y el protocolo para su utilización. La automatización de la extracción de datos ha de permitir centrar los esfuerzos en el análisis, descripción e interpretación del fenómeno entonativo, facilitando de esta forma su enseñanza y aprendizaje.
[ca] Aquesta contribució recull propostes fonamentades d'actualització gramatical per a les aules i manuals d'Educació Secundària Obligatòria (ESO) i Batxillerat en les quals s'aposta per la simplicitat i per destacar aspectes essencials de les llengües naturals, com la seva naturalesa jeràrquica i composicional. Es fa atenció a estructures que no tenen un subjecte expressat fonèticament, al fenomen de la doble naturalesa d'alguns substantius, al comportament dels nuclis sintàctics i a la reconsideració de les funcions sintàctiques tenint en compte la relació que guarden entre si els constituents seleccionats o no seleccionats semànticament per un predicat.

[es] Esta contribución recoge propuestas fundamentadas de actualización gramatical para las aulas y manuales de secundaria y bachillerato en las que se apuesta por la simplicidad y por destacar aspectos esenciales de las lenguas naturales, como su naturaleza jerárquica y composicional. Se presta atención a estructuras que carecen de un sujeto expresado fonéticamente, al fenómeno de la doble naturaleza categorial de algunos sustantivos, al comportamiento de los núcleos sintácticos y a la reconsideración de las funciones sintácticas a la luz de la relación que guardan entre sí los constituyentes seleccionados o no seleccionados semánticamente por un predicado.
[ca] El propòsit d'aquest article és explorar l'aplicació del programari de transcripció TEMI (https://www.temi.com/) en la recerca qualitativa, específicament en el context de les estratègies d'aprenentatge per part d'estudiants d'anglès com a L2. Aquest estudi es basa en el treball previ de la investigadora, que va utilitzar l'anàlisi temàtica per a examinar com els professors d'anglès descriuen l'ús directe i indirecte d'estratègies per part dels seus estudiants. La transcripció automatitzada, la reproducció sincronitzada de vídeo i les etiquetes personalitzables dels oradors que permet TEMI van facilitar l'organització i revisió d'entrevistes i grups focals, contribuint a l'anàlisi estructurada de les dades de recerca. L'estudi demostra com TEMI va facilitar la identificació de temes clau, incloent-hi estratègies cognitives i metacognitives, i l'abordatge d'estratègies de compensació infrautilitzades. L'article també explora les característiques, limitacions i potencial de TEMI per a futures recerques, incloent-hi estudis transculturals i recerques longitudinals. Aquestes troballes il·lustren com aquest programari de transcripció pot enriquir les metodologies de recerca qualitativa en contextos de L2.

[es] El propósito de este artículo es explorar la aplicación del software de transcripción TEMI (https://www.temi.com/) en la investigación cualitativa, específicamente en el contexto de las estrategias de aprendizaje en estudiantes de inglés como L2. Este estudio se basa en el trabajo previo de la investigadora, que utilizó el análisis temático para examinar cómo los profesores de inglés describen el uso directo e indirecto de estrategias por parte de sus estudiantes. La transcripción automatizada, la reproducción sincronizada de video y las etiquetas personalizables de los oradores que permite TEMI facilitaron la organización y revisión de entrevistas y grupos focales, contribuyendo al análisis estructurado de los datos de investigación. El estudio demuestra cómo TEMI facilitó la identificación de temas clave, incluyendo estrategias cognitivas y metacognitivas, y el abordaje de estrategias de compensación infrautilizadas. El artículo también explora las características, limitaciones y potencial de TEMI para futuras investigaciones, incluyendo estudios transculturales e investigaciones longitudinales. Estos hallazgos ilustran cómo este software de transcripción puede enriquecer las metodologías de investigación cualitativa en contextos de L2.
[ca] En aquest article s'exposen els resultats d'una intervenció didàctica l'objectiu de la qual va ser com promoure el pensament històric en els estudiants de grau novè a partir de la interpretació d'imatges històriques. Per a això es va realitzar una investigació d'enfocament qualitatiu amb un abast interpretatiu, en una institució rural del municipi d'Itagüí, Antioquia. Als estudiants se'ls va projectar una sèrie d'imatges relacionades amb El Càrtel de Medellín. Aquestes venien acompanyades d'unes preguntes de control que van permetre identificar els nivells de lectura de les imatges històriques. La implementació sistemàtica de les imatges sobre El Cartell de Medellín va donar com a resultat que els estudiants van superar els obstacles d'una lectura realista ingènua, i van avançar progressivament cap a una lectura realista, interpretativa i/o contextualitzada. També van assolir una contextualització històrica del Càrtel de Medellín.

[es] En este artículo se exponen los hallazgos encontrados en una intervención didáctica cuyo objetivo fue cómo promover el pensamiento histórico en los estudiantes de grado noveno a partir de la interpretación de imágenes históricas. Para ello se realizó una investigación de enfoque cualitativo con un alcance interpretativo, en una institución rural del municipio de Itagüí, Antioquia. A los estudiantes se les proyectó una serie de imágenes relacionadas con El Cartel de Medellín. Éstas estaban acompañadas con unas preguntas de control que permitieron identificar los niveles de lectura de las imágenes históricas. La implementación sistemática de las imágenes sobre El Cartel de Medellín dio como resultado que los estudiantes superaron los obstáculos de una lectura realista ingenua, y avanzaron progresivamente hacia una lectura realista, interpretativa y/o contextualizada. Asimismo, alcanzaron una contextualización histórica de El Cartel de Medellín.