[ca] Antecedents: El cribratge de càncer de mama mitjançant mamografia redueix la mortalitat per aquesta malaltia. Els falsos positius són l'efecte advers més freqüent del cribratge mamogràfic i redueixen la seva efectivitat. Objectius: Estimar el risc acumulat de falsos positius al llarg de la participació seqüencial de la dona en el cribratge mamogràfic, i valorar el seu impacte sobre les dones cribrades i els factors de risc associats. Avaluar la tendència temporal en les taxes de detecció de càncer de mama en el cribratge poblacional. Mètodes: Es van analitzar 4.739.498 mamografies de cribratge de 1.565.364 dones de 45 a 69 anys d'edat participants en els programes de cribratge de 8 comunitats autònomes del territori espanyol entre 1991 i 2006. Les estimacions es van obtenir mitjançant models lineals generalitzats de regressió amb efectes aleatoris. Resultats: El risc acumulat de fals positiu va ser del 20.4% (IC95%: 20.0-20.8) i d'un 1.8% (IC95%: 1.6-1.9) per falsos positius amb proves invasives. L'adherència a la segona invitació al cribratge en les dones amb i sense falsos positius previs va ser 79.3 vs. 85.3%, respectivament. El risc de detecció de càncer va ser major en dones amb falsos positius previs (OR = 1.81; 95% CI: 1.70-1.94), i va ser encara més gran en dones amb falsos positius amb proves invasives (OR = 2.69; 95% CI: 2.28 -3.16). iv) Les taxes de detecció de carcinoma ductal in situ van augmentar un 2.5% anual (95% CI: 1.3; 3.8). Les taxes de càncer invasiu es van mantenir estables. El risc acumulat de fals positiu en el programa de Noruega va ser del 20.0% (95% CI = 19.7% -20.4%), i 4.1% (95% CI = 3.9% -4.3%) per falsos positius amb proves invasives. Conclusions: Els resultats d'aquests estudis són rellevants per poder reduir els efectes adversos del cribratge mamogràfic i poder millorar la seva efectivitat. A més, permet millorar la informació proporcionada sobre els efectes adversos del cribratge a les dones participants.

[es] Antecedentes: El cribado de cáncer de mama mediante mamografía reduce la mortalidad por esta enfermedad. Los falsos positivos son el efecto adverso más frecuente del cribado mamográfico y reducen su efectividad. Objetivos: Estimar el riesgo acumulado de falsos positivos a lo largo de la participación secuencial de la mujer en el cribado mamográfico, y valorar su impacto sobre las mujeres cribadas y los factores de riesgo asociados. Evaluar la tendencia temporal en las tasas de detección de cáncer de mama en el cribado poblacional. Métodos: Se analizaron 4.739.498 mamografías de cribado de 1.565.364 mujeres de 45 a 69 años de edad participantes en los programas de cribado de 8 Comunidades Autónomas del territorio español entre 1991 y 2006. Las estimaciones se obtuvieron mediante modelos lineales generalizados de regresión con efectos aleatorios. Resultados: El riesgo acumulado de falso positivo fue del 20.4% (IC95%: 20.0-20.8) y de un 1.8% (IC95%: 1.6-1.9) para falsos positivos con pruebas invasivas. La adherencia a la segunda invitación al cribado en las mujeres con y sin falsos positivos previos fue 79.3 vs. 85.3%, respectivamente. El riesgo de detección de cáncer fue mayor en mujeres con falsos positivos previos (OR= 1.81; 95%CI: 1.70-1.94), y fue aún mayor en mujeres con falsos positivos con pruebas invasivas (OR= 2.69; 95%CI: 2.28-3.16). iv) Las tasas de detección de carcinoma ductal in situ aumentaron un 2.5% anual (95%CI: 1.3; 3.8). Las tasas de cáncer invasivo se mantuvieron estables. El riesgo acumulado de falso positivo en el programa de Noruega fue del 20.0% (95%CI= 19.7%-20.4%), y 4.1% (95%CI=3.9%-4.3%) para falsos positivos con pruebas invasivas. Conclusiones: Los resultados de estos estudios son relevantes para poder reducir los efectos adversos del cribado mamográfico y poder mejorar su efectividad. Además, permite mejorar la información proporcionada sobre los efectos adversos del cribado a las mujeres participantes.