[ca] Introducció: La malaltia pulmonar obstructiva crònica (MPOC) presenta un elevat infradiagnòstic (75%); els seus determinants han rebut poca atenció. Objectius Conèixer l'opinió dels professionals sanitaris segons el seu perfil professional, en dos períodes de temps i l'opinió i experiència dels pacients sobre les principals causes de l'infradiagnòstic de la MPOC. Metodologia Estudi descriptiu, quantitatiu i multicèntric en dues fases. Fase 1. Qüestionari de 27 frases adreçada a professionals sanitaris per arribar a un consens (tècnica Delphi), el 2007 i el 2019. Una frase era causa d' infradiagnòstic si la mitjana >=7 i la dispersió =<3 (punts entre P25 i P75). Fase 2. Enquesta estructurada amb preguntes obertes i tancades amb els conceptes de la fase 1 a pacients MPOC i pacients susceptibles de MPOC. Descriptiva de les preguntes tancades amb la mitjana i quartils i anàlisi qualitativa de les obertes amb el mètode Grounded Theory. Resultats Fase 1. El 2007 van participar 153 professionals, 94,1% d'AP vs 5,9% de l'hospital; 96,1% assistencials vs 3,9% no assistencials. El 2019 van participar 86 professionals, 87,2% d'AP vs 12,8% de l'hospital i 100% assistencials. El global dels professionals van consensuar com a causes d'infradiagnòstic de la MPOC: "els mitjans de comunicació fan poca difusió de la MPOC", "s'administren més recursos al tractament que a la prevenció/diagnòstic", "l'escàs temps del metge d'AP en la consulta", "la falta de formació d'infermeria en el cribratge de la MPOC", "infermeria manca d'indicacions precises a qui realitzar el cribratge", "el diagnòstic s'ha centrat en el metge quan també hauria de ser assumit per infermeria", "la infrautilització de l'espirometria en AP" i referent als pacients: "no acudeixen a realitzar-se l'espirometria", "desconeixen la MPOC", "no tenen percepció de la seva gravetat", "no consulten en fases precoces de la malaltia", "el pacient fumador normalitza i minimitza els símptomes respiratoris" i "no consulten perquè no volen deixar de fumar" . Hi ha poques diferències d'opinió entre els períodes estudiats i entre els perfils professionals a excepció de l'opinió relacionada amb l'espirometria. Fase 2. Van participar 66 pacients MPOC i 101 susceptibles de MPOC. Segons l'experiència dels pacients: en l'últim mes van presentar algun símptoma respiratori MPOC=74,2% i susceptibles=46,5 i no van consultar per ells MPOC=22,4% i susceptibles=58,7%, la raó principal de no consultar va ser considerar que eren símptomes normals en un fumador. Van reflectir que se'ls pregunta sobre l'hàbit tabàquic, però menys sobre símptomes respiratoris (69,7% MPOC, 42,6% susceptible). El 71,3% dels pacients susceptibles van recordar tenir feta alguna espirometria i pocs van manifestar no haver acudit a la cita quan se'ls va programar la prova (7,7% MPOC, 1,2% susceptibles). Coneixia el terme MPOC el 54,5% dels MPOC i el 34,7% dels susceptibles. Segons l'opinió de les causes de l'infradiagnòstic de la MPOC, van considerar que eren causa: "aquesta malaltia no es coneix", "les molèsties respiratòries són normals, en fumadors" i "no es consulta perquè no et diguin que deixis el tabac". De la pregunta oberta, amb la codificació inductiva es van obtenir 4 categories/esferes: pacient, clínica, assistencial i sistema social. Conclusions i discussió Els professionals i els pacients coincideixen que el desconeixement de la MPOC, els factors clínics i l'actitud en relació al tabac tenen un paper rellevant en l'infradiagnòstic de la MPOC. En l'àmbit assistencial, convé una major implicació d'infermeria en el cribratge de la malaltia i l'espirometria continua sent determinant en l'infradiagnòstic encara que els pacients discrepen en el fet que no acudeixen a realitzar-se-la. Els professionals modifiquen poc la seva opinió sobre les causes de l'infradiagnòstic en aquests 12 anys.

[en] Background Chronic obstructive pulmonary disease (COPD) presents a high level of underdiagnosis (75%); its determinants have received little attention. Objectives To understand the opinion of healthcare professionals, according to their professional profile in two time periods, and the opinion and experience of patients regarding the causes of underdiagnosis of COPD. Methodology Descriptive, quantitative, and multicenter study conducted in two phases. Phase 1. A questionnaire consisting of 27 statements directed at healthcare professionals to reach a consensus (Delphi technique), conducted in 2007 and 2019. A statement was considered a cause of underdiagnosis if the median was >=7 and the dispersion was =<3 (points between P25 and P75). Phase 2. A structured survey with open and closed questions based on the concepts from Phase 1, administered to COPD patients and those susceptible to COPD. Descriptive analysis of closed questions using median and quartiles, and qualitative analysis of open questions using Grounded Theory method. Results Phase 1. In 2007, 153 professionals participated, comprising 94.1% primary care (AP) vs. 5.9% hospital; 96.1% clinical vs. 3.9% non-clinical. In 2019, 86 professionals participated, consisting of 87.2% primary care vs. 12.8% hospital and 100% clinical. Overall, professionals reached a consensus on the causes of underdiagnosis of COPD, including: "limited awareness of COPD in the media", "more resources allocated to treatment than prevention/diagnosis", "limited time of primary care physicians during consultations", "lack of nursing training in COPD screening", "lack of clear instructions for nursing on who should undergo screening", "diagnosis mainly centered on physicians when it should also involve nursing", "underutilization of spirometry in primary care", and concerning patients: "failure to undergo spirometry", "lack of awareness about COPD", "lack of perception of its severity", "delayed consultation in early stages of the disease", "smoking patients normalize and downplay respiratory symptoms", and "avoidance of consultation due to reluctance to quit smoking". There were few differences in opinion between the studied periods and among professional profiles, except regarding opinions related to spirometry. Phase 2. 66 COPD patients and 101 susceptible to COPD participated. According to patients' experiences: in the last month, 74.2% of COPD patients and 46.5% of those susceptible to COPD reported experiencing respiratory symptoms, of which 22.4% of COPD patients and 58.7% of susceptible individuals did not consult for them, with the main reason being considering them normal symptoms for a smoker. Patients reported being asked more about their smoking habits than about respiratory symptoms (69.7% COPD, 42.6% susceptible). 71.3% of susceptible patients recalled having undergone spirometry, and few reported missing their appointment for the test (7.7% COPD vs. 1.2% susceptible). 54.5% of COPD patients and 34.7% of susceptible individuals were familiar with the term COPD. Regarding opinions on the causes of underdiagnosis of COPD: patients considered "lack of awareness about this disease", "considering respiratory discomfort normal for smokers", and "avoiding consultation to prevent being advised to quit smoking" as causes. From the open question, inductive coding revealed 4 categories/spheres: patient, clinical, healthcare, and social system. Conclusions and Discussion Professionals and patients agree that lack of awareness about COPD, clinical factors, and attitudes towards smoking play a significant role in underdiagnosis of COPD. In the healthcare setting, greater involvement of nursing in disease screening is warranted, and spirometry remains crucial in underdiagnosis, although patients disagree on not attending appointments for it. Professionals' opinions on the causes of underdiagnosis have changed little over these 12 years.