[ca] Objectiu: El present article té per objectiu caracteritzar i definir la informalitat en el Municipi de Còrdova, com a producte i com a procés, en la recerca d'establir semblances i diferències entre les tipologies trobades i l'evolució que cadascuna d'elles ha mantingut entre 1990 i 2010. Metodologia: Metodològicament, s'analitzen fonts secundàries de dades sobre les tres situacions informals detectades: Viles, Preses de terra i parcel·lacions fraudulentes, a partir dels quals es caracteritza, conceptualitza i quantifica la informalitat a Còrdova. Aquesta evolució i modificacions territorials van ser processades en funció de la periodicitat determinada i registrades sobre una base SIG. Conclusions: La forma urbana que adquireix cada categoria informal es relaciona amb la manera d'ocupació de l'espai i amb la seva trajectòria territorial. La permanència d'aquestes situacions informals, s'adonen que les gestions i accions davant d'elles no han estat efectives. Així mateix, demostra que les noves generacions presenten iguals dificultats per accedir a terra i a l'habitatge que les anteriors i que la informalitat segueix sent una solució, sinó l'única, al seu problema d'habitatge. Originalitat: Còrdova no compta amb un registre històric i sistemàtic de la informalitat, però les situacions d'informalitat es mantenen, es diversifiquen i es fan complexes, pel que el seu estudi i coneixement segueix sent prioritari per assolir ciutats més eficients i inclusives. Els resultats d'aquest treball, col·laboren per entendre els processos d'ocupació informal, explicar la seva persistència i identificar factors que intervenen com una aportació a la comprensió, gestió i abordatge del problema.

[es] Objetivo: El presente artículo tiene por objetivo caracterizar y definir la informalidad en el Municipio de Córdoba, como producto y como proceso, en la búsqueda de establecer semejanzas y diferencias entre las tipologías encontradas y la evolución que cada una de ellas ha mantenido entre 1990 y 2010. Metodología: Metodológicamente, se analizan fuentes secundarias de datos sobre las tres situaciones informales detectadas: Villas, Tomas de tierra y Loteos Fraudulentos, a partir de los cuales se caracteriza, conceptualiza y cuantifica la informalidad en Córdoba. Esta evolución y modificaciones territoriales fueron procesadas en función de la periodicidad determinada y registradas sobre una base SIG. Conclusiones: La forma urbana que adquiere cada categoría informal se relaciona con el modo de ocupación del espacio y con su trayectoria territorial. La permanencia de estas situaciones informales, dan cuenta que las gestiones y acciones frente a ellas no han sido efectivas. Asimismo, demuestra que las nuevas generaciones presentan iguales dificultades para acceder al suelo y a la vivienda que las anteriores y que la informalidad sigue siendo una solución, sino la única, a su problema habitacional. Originalidad: Córdoba no cuenta con un registro histórico y sistemático de la informalidad, sin embargo las situaciones de informalidad se mantienen, se diversifican y se complejizan, por lo que su estudio y conocimiento sigue siendo prioritario para alcanzar ciudades más eficientes e inclusivas. Los resultados de este trabajo, colaboran para entender los procesos de ocupación informal, explicar su persistencia e identificar factores intervinientes como un aporte a la comprensión, gestión y abordaje del problema.