[ca] El fenomen de l'emprenedoria dins de les empreses té conseqüències valuoses per al rendiment de les empreses, la innovació i el desenvolupament econòmic. Als països en desenvolupament, proporciona mitjans a través dels quals les empreses poden renovar activitats, reconfigurar recursos i canviar les actituds emprenedores essencials per competir en entorns tan incerts. Per tant, els responsables polítics i els investigadors estan interessats en una millor comprensió d'aquest fenomen. L'objectiu principal d'aquesta recerca és estudiar els determinants ambientals, organitzatius i individuals de les activitats emprenedores i els seus efectes sobre les empreses existents als països en desenvolupament. La metodologia d'aquesta recerca és principalment quantitativa amb dades del Global Entrepreneurship Monitor (GEM), Heritage Foundation i del World Management Survey, així com dades autoinformades d'empreses colombianes. Al llarg d'aquesta tesi doctoral s'han emprat les tècniques següents: revisió sistemàtica de la literatura, regressió logística multinivell, model d'equacions estructurals (Mínims quadrats parcials) i probit amb selecció de mostres. Els principals resultats destaquen els següents: (1) la recerca en aquest camp comprèn tres classificacions temàtiques principals: Determinants i efectes de l'emprenedoria corporativa, Determinants de la intraemprenedoria i el rendiment, Capacitats dinàmiques i emprenedoria corporativa, (2) Les institucions informals (por al fracàs i atenció mediàtica) són predictors rellevants de l'intraemprenedoria, tant als països desenvolupats com als països en desenvolupament. A més a més, la moderació de la llibertat econòmica com a institució formal difereix en funció del context de desenvolupament econòmic. Als països desenvolupats, la llibertat econòmica potencia en major mesura la relació entre estatus social i intraemprenedoria, així com entre l'atenció mediàtica i l'intraemprenedoria.(3) També trobem que les capacitats dinàmiques mitjancen la relació entre les institucions i l'emprenedoria corporativa. A més, les institucions impulsen el rendiment i condueixen al desenvolupament d'un conjunt de capacitats dinàmiques que generen emprenedoria corporativa i milloren el rendiment de les empreses colombianes. (4) A més, les pràctiques operatives avançades i les pràctiques d'establiment d'objectius animen els individus a convertir-se en intraemprenedors en lloc d'empresaris independents i (5) factors formals del context institucional, com ara els programes governamentals; Transferència d'R+D; i les dinàmiques del mercat interior afecten els principals processos i recursos que configuren els potencials avantatges competitius que resulten de la intraemprenedoria a l'Amèrica Llatina. Finalment, aquesta tesi té implicacions teòriques i pràctiques. Utilitzem una perspectiva comparada internacional que pot contribuir a millorar la literatura en un camp que necessita més recerca. Aquesta recerca té implicacions per als directius que volen fomentar l'emprenedoria corporativa i la intraemprenedoria a les seves empreses. De la mateixa manera, aquests resultats poden ser útils per als governs interessats a dissenyar polítiques per desenvolupar el creixement econòmic a través de les activitats d'emprenedoria i innovació als països en desenvolupament.

[en] The phenomenon of entrepreneurship within firms has valuable consequences for the performance of firms, innovation, and economic development. In developing countries, it provides means through which firms can renovate activities, reconfigure resources, and shift the entrepreneurial attitudes essential to competing in such considerably uncertain environments. Therefore, policymakers and researchers are interested in an improved understanding of this phenomenon. The main objective of this research is to study the environmental, organizational, and individual determinants of entrepreneurial activities and their effects on existing firms in developing countries. The methodology of this research is mainly quantitative with data from the Global Entrepreneurship Monitor (GEM), Heritage Foundation, and the World Management Survey, as well as self-reported data from Colombian firms. The following techniques have been employed throughout this doctoral thesis: systematic literature review, multilevel logistic regression, structural equation model (Partial least squares), and probit with sample selection. The main results highlight the following: (1) research on the field comprises three main thematic classifications: Determinants and effects of corporate entrepreneurship, Determinants of intrapreneurship and performance, Dynamic capabilities and corporate entrepreneurship, (2) Informal institutions (fear of failure and media attention) are relevant predictors of intrapreneurship, in both developed and developing countries. In addition, the moderation of economic freedom as a formal institution differs depending on the economic development context. In developed countries, economic freedom enhances to a greater extent the relationship between social status and intrapreneurship, as well as between media attention and intrapreneurship. (3) We also find that dynamic capabilities mediate the relationship between institutions and corporate entrepreneurship. In addition, institutions boost performance and lead to the development of a set of dynamic capabilities that generate corporate entrepreneurship and improve performance in Colombian firms. (4) In addition, advanced operational practices and target setting practices encourage individuals to become intrapreneurs instead of independent entrepreneurs, and (5) formal institutional context factors such as government programs; R&D transfer; and internal market dynamics affect the main processes and resources that shape the potential competitive advantages that result from intrapreneurship in Latin America. Finally, this thesis has theoretical and practical implications. We employ an international comparative perspective that may contribute to enhance the literature in a field that needs more research. This research has implications for managers who want to foster corporate entrepreneurship and intrapreneurship in their firms. Similarly, these results may be helpful for governments interested in designing policies to develop economic growth through entrepreneurship activities and innovation in developing countries.