BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] L'article analitza com han evolucionat les desigualtats de gènere a partir de les dues enquestes sobre els usos dels temps portades a terme per l'INE en 2002-2003 i 2009-2010. En primer lloc s'analitzen els canvis en els usos del temps i les característiques de les parelles a nivell descriptiu. En esta primera part s'observa una disminució de les desigualtats així como un increment de parelles amb característiques associades a valors més igualitaris, entre les que destaquen l'ocupació i la millor educació femenina. En segon lloc es contrasta si existeix una evolució temporal cap a la igualtat o es deu a canvis en les característiques de les parelles. Els resultats ens porten a predir una disminució de les desigualtats en dos sentits: per la proliferació de parelles amb característiques més igualitàries, i per una major igualtat a les parelles.

[es] El artículo analiza cómo han evolucionado las desigualdades de género a partir de las dos encuestas sobre el uso del tiempo llevadas a cabo por el INE en 2002-2003 y 2009-2010. En primer lugar se analizan los cambios en el uso del tiempo y las características de las parejas a nivel descriptivo. En esta primera parte se observa una disminución de las desigualdades así como un incremento de parejas con características asociadas a valores más igualitarios, entre las que destacan la ocupación y la mejor educación femenina. En segundo lugar se contrasta si existe una evolución temporal hacia la igualdad o se debe a los cambios en las características de las parejas. Los resultados nos llevan a predecir una disminución de las desigualdades en dos sentidos: por la proliferación de parejas con características más igualitarias, y por una mayor igualdad en el seno de las parejas.
[ca] La robòtica col·laborativa és senzillament robots dissenyats per dur a terme treballs de col·laboració amb els humans. Els robots col·laboratius o cobots són cada cop més utilitzats a les indústries. La robòtica col·laborativa és un dels àmbits d'actualitat en aquests moments. Però també és un dels més interessants en més d'un sentit. Com es comuniquen dos drons autònoms que col·laboren per fer una tasca? Com són aquests missatges que s'envien? Que poden fer que no podrien fer sols? Aquestes són algunes de les preguntes que ens volem respondre en aquest projecte. En aquest treball es presenta un disseny i implementació de dos drons terrestres que es comuniquen per col·laborar entre ells per resoldre una tasca.

[es] La robótica colaborativa es sencillamente robots diseñados para llevar a cabo trabajos de colaboración con los humanos. Los robots colaborativos o cobots son cada vez más utilizados en las industrias. La robótica colaborativa es uno de los ámbitos de actualidad. Pero también es uno de los más interesantes en más de un sentido. ¿Cómo se comunican drones autónomos que colaboran para hacer una tarea? ¿Cómo son estos mensajes que es envían? ¿Qué pueden hacer que no lo podrían hacer solos? Estas son algunas de las preguntas que queremos responder con este proyecto. En este trabajo se presenta un diseño e implementación de dos drones terrestres que se comunican para colaborar entre ellos para resolver una tarea.
[ca] Es tracta d'una contribució al voltant dels conceptes i les relacions de la salut i les polítiques socials en els últims anys. Per això, en primer lloc, es presenten les aportacions teòriques més rellevants sobre les necessitats, els satisfactors, els drets socials, la universalitat, les capacitats i autonomia, la qualitat de vida, la llibertat, la seguretat i la participació; així mateix s'analitzen els canvis conceptuals i institucionals (de l'enfocament de la malaltia a la salut i d'allò mèdic a allò social; els determinants socials de la salut) que han contribuït a un canvi de paradigma. A continuació es tracten les noves tendències en polítiques socials, especialment les relacionades amb l'atenció a les persones que necessiten cures de llarga durada i la perspectiva sociosanitària. Finalment, s'exposa la situació de la salut i la desigualtat a Catalunya i es presenten algunes experiències.

[es] Se trata de una contribución en torno a los conceptos y las relaciones de la salud y las políticas sociales en los últimos años. Para ello, en primer lugar, se presentan las aportaciones teóricas más relevantes sobre las necesidades, los satisfactores, los derechos sociales, la universalidad, las capacidades y autonomía, la calidad de vida, la libertad y la seguridad y la participación, así mismo se analizan los cambios conceptuales e institucionales (del enfoque de la enfermedad a la salud y de lo médico a lo social; los determinantes sociales de la salud) que han contribuido a un cambio de paradigma. A continuación se tratan las nuevas tendencias en políticas sociales, especialmente las relacionadas con la atención a las personas que precisan cuidados de larga duración y la perspectiva sociosanitaria. Finalmente, se expone la situación de la salud y la desigualdad en Cataluña y se presentan algunas experiencias.
[ca] La formació de partícules de polietilè és la principal causa de osteòlisi i per tant de fracàs a l'artroplàstia total de genoll. El nostre objectiu és comparar, in vivo, el nombre de partícules que es formen amb un polietilè convencional amb un altament entrecreuat, esperant que el segon cas el nombre sigui més petit. Utilitzem una tècnica de aïllament de partícules en líquid sinovial ja descrita, que reproduïm a l'estudi preliminar. Presentem un protocol d'estudi prospectiu a doble cec, on s'estudiaran pacients amb artroplàstia de genoll d'un any d'evolució.

[es] La formación de partículas de polietileno procedentes del desgaste de los componentes protésicos es principal causa de osteólisis y de fracaso en la artroplastia total de rodilla. Nuestro objetivo es comparar, in vivo, el número de partículas que se forman con un polietileno convencional y con otro altamente entrecruzado, esperando que en el segundo ese número sea significativamente menor. Usamos una técnica de aislamiento de partículas en líquido sinovial ya descrito, que reproducimos en el estudio preliminar. Presentamos un protocolo de estudio prospectivo aleatorizado a doble ciego, en el que se estudiarán pacientes con artroplastia de rodilla de un año de evolución.
[ca] Aquest article analitza els condicionants de l'accés a l'educació postobligatòria (Batxillerat i Formació Professional de Grau Mitjà) a Madrid. Per fer-ho, es basa en l'anàlisi d'entrevistes a agents polítics, educatius i empresarials, de la normativa i de dades de fonts secundàries. Situa, primer, l'educació postobligatòria a Madrid en el seu context local i en el marc de les polítiques educatives desenvolupades a la regió. A continuació, analitza el pes específic dels factors polítics i institucionals en les transicions a aquesta etapa des de l'ESO. Mostra com el disseny de l'oferta i l'admissió, subjecte a diferents condicionants, difereix en ambdues vies, ja que a l'FP es produeix una tensió entre les "necessitats del mercat" i la demanda social que no es dona al Batxillerat. Per acabar, analitza els condicionants de l'elecció d'estudis postobligatoris. Conclou que les dues branques de l'educació postobligatòria no poden entendre's de forma independent: la via professional suscita més atenció pública i debat que l'acadèmica, majoritària i a penes qüestionada; la diferència de prestigi es manté i afecta de forma diferent els diferents nivells d'FP i les seves famílies i cicles. La configuració de l'oferta i el disseny institucional, en interacció amb altres factors (socials, subjectius, territorials, culturals), condicionen les eleccions i transicions educatives i contribueixen a generar desigualtats educatives.

[es] El presente artículo analiza los condicionantes del acceso a la educación posobligatoria (Bachillerato y Formación Profesional de Grado Medio) en Madrid. Para ello, se basa en el análisis de entrevistas a agentes políticos, educativos y empresariales, de la normativa y de datos de fuentes secundarias. Sitúa, primero, la educación posobligatoria en Madrid en su contexto local y en el marco de las políticas educativas desarrolladas en la región. A continuación, analiza el peso específico de los factores políticos e institucionales en las transiciones a esta etapa desde la ESO. Muestra cómo el diseño de la oferta y la admisión, sujeto a distintos condicionantes, difiere en ambas vías, ya que en FP se produce una tensión entre las "necesidades del mercado" y la demanda social que no se da en Bachillerato. Por último, analiza los condicionantes de la elección de estudios posobligatorios. Concluye que las dos ramas de la educación posobligatoria no pueden entenderse de forma independiente: la vía profesional suscita más atención pública y debate que la académica, mayoritaria y apenas cuestionada; la diferencia de prestigio se mantiene y afecta de forma distinta a los diferentes niveles de FP y a sus familias y ciclos. La configuración de la oferta y el diseño institucional, en interacción con otros factores (sociales, subjetivos, territoriales, culturales), condicionan las elecciones y transiciones educativas y contribuyen a generar desigualdades educativas.
[ca] El present Treball de Fi de Grau té com a objectiu esbrinar de quina manera el bilingüisme determina el resultat d'una traducció, independentment del grau d'especialització d'un text en particular. En altres paraules, s'analitzarà en quina mesura els "subjectes purament bilingües" (és a dir, aquells individus que han estat exposats a una combinació de dues llengües des de naixement) presenten una major predisposició per a realitzar una traducció efectiva en comparació amb els "subjectes no-purament bilingües" (aquells individus que han adquirit una segona llengua entre els 3 i els 13 anys d'edat) i els "subjectes no bilingües" (aquells altres individus que no han rebut un coneixement actiu d'una segona llengua), a través de l'estudi empíric que ocuparà més de dues terceres parts del treball d'investigació. Aquest experiment, que es durà a terme amb els alumnes de primer i quart curs del grau de Traducció i Interpretació, constarà de dues fases (l'emplenament d'un qüestionari sociolingüístic i la producció d'una traducció a la vista) que permetran obtenir una sèrie de resultats que, amb l'ajuda dels conceptes descrits al marc teòric, corroboraran o a refutaran la hipòtesi inicial

[es] El presente Trabajo de Fin de Grado tiene como objetivo averiguar de qué manera el bilingüismo determina el resultado de una traducción, independientemente del grado de especialización de un texto en particular. En otras palabras, se analizará en qué medida los "sujetos puramente bilingües" (es decir, aquellos individuos que han estado expuestos a una combinación de dos lenguas desde nacimiento) presentan una mayor predisposición para realizar una traducción efectiva en comparación con los "sujetos no-puramente bilingües" (aquellos individuos que han adquirido una segunda lengua entre los 3 y los 13 años de edad) y los "sujetos no bilingües" (aquellos otros individuos que no han recibido un conocimiento activo de una segunda lengua), a través del estudio empírico que ocupará más de dos terceras partes del trabajo de investigación. Este experimento, que se llevará a cabo con los alumnos de primer y cuarto curso del grado de Traducción e Interpretación, constará de dos fases (la cumplimentación de un cuestionario sociolingüístico y la producción de una traducción a la vista) que permitirán obtener una serie de resultados que, con la ayuda de los conceptos descritos en el marco teórico, corroborarán o refutarán la hipótesis inicial
[ca] La recerca se situa en una perspectiva metodològica interpretativa, el disseny utilitzat és de tipus estudi de casos, a partir del que l'enfocament de la recollida i l'anàlisi de dades s'ha definit com a mixta, de caracter quasi etnogràfic. Les conclusions principals assenyalen que, contextualment, els tres centres educatius responen a criteris establerts a la mostra de l'estudi, tenen equips directius compromesos, disposen de dotacions tecnològiques altes i els seus claustres estan motivats per utilitzar les TIC i integrar-les. Basant-nos en la revisió bibliogràfica i la constucció del marc teòric, es va obtenir la llista de quinze factors que propicien el desenvolupament de les bones pràctiques didàctiques amb el suport de les TIC, que van ser validats per docents especialistes experts i avaluats als centres educatius.

[es] La investigación se sitúa en una perspectiva metodológica de investigación interpretativa, cuyo diseño es de tipo estudio de casos, a partir del cual el enfoque de la recolección y análisis de datos se ha definido como mixto, de carácter cuasi etnográfico. Las principales conclusiones emanadas del estudio señalan que, contextualmente, los tres centros educativos responden a los criterios establecidos en la muestra del estudio; tienen equipos directivos comprometidos, disponen de altas dotaciones tecnológicas y sus claustros están motivados para usar e integrar las TIC. Basándonos en la revisión bibliográfica y la construcción del marco teórico, se obtuvo el listado de quince factores que propician el desarrollo de las buenas prácticas didácticas con el apoyo de las TIC, que fueron validados por docentes especialistas expertos y evaluados en los centros educativos.
[ca] L'objectiu d'aquest article és contribuir a la historiografia del context artístic de Barcelona de les darreres dècades. Per a això pren com a cas d'estudi el període de formació del Centre d'Art Santa Mònica (CASM). El CASM es va establir com a centre d'art a Barcelona entre 2003 i 2007 seguint el model "Kunsthalle". L'autor cerca establir l'adequació del centre en un mapa institucional dedicat a l'art contemporani que estava en construcció i desenvolupament. L'article també estableix un paral·lel entre el CASM i els models de treball en la producció artística en el context internacional abans de la crisi de 2008. A més, cerca situar històricament el model instituït pel CASM en l'origen del debat sobre la necessitat d'un centre d'art a Barcelona. La recerca es basa en fonts i documents originals, reconstruint la història del CASM en relació amb altres institucions paral·leles a Barcelona i conclou amb una anàlisi dels efectes i conseqüències de la interferència política en el context institucional de l'art a la ciutat.

[es] El objetivo de este artículo es contribuir a la historiografía del contexto artístico de Barcelona de las últimas décadas. Para ello toma como caso de estudio el periodo de formación del Centre d'Art Santa Mònica (CASM). El CASM se estableció como centro de arte en Barcelona entre 2003 y 2007 siguiendo el modelo "Kunsthalle". El autor busca establecer la adecuación del centro en un mapa institucional dedicado al arte contemporáneo que estaba en construcción y desarrollo. El artículo también establece un paralelismo entre el CASM y los modelos de trabajo en la producción artística en el contexto internacional antes de la crisis de 2008. Además, busca situar históricamente el modelo instituido por el CASM en el origen del debate sobre la necesidad de un centro de arte en Barcelona. La investigación se basa en fuentes y documentos originales, reconstruyendo la historia del CASM en relación con otras instituciones paralelas en Barcelona y concluye con un análisis de los efectos y consecuencias de la interferencia política en el contexto institucional del arte de la ciudad.
[ca] Les principals cadenes de televisió que emeten a Catalunya van cobrir l'anomenada "crisi de les tanques" de Ceuta i Melilla amb un discurs solidari però alarmista en què la representació dels immigrants va oscil·lar entre la victimització i l'amenaça de perill. Aquest són algunes conclusions que s'extreuen de l'estudi que es presenta en aquest article. La recerca analitza i compara una mostra de vuit dies dels teleinformatius del vespre de diverses televisions per conèixer les prioritats informatives dels mitjans, l'elaboració i l'evolució de la noticia, així com la representació dels actors i del conflicte.

[es] Les principales cadenas de televisión que emiten en Cataluña cubrieron la denominada "crisis de las vallas" de Ceuta i Melilla con un discurso solidario pero alarmista en el que la representación de los inmigrantes osciló entre la victimización y la amenaza de peligro. Esta es alguna de las conclusiones que se extraen del estudio que se presentan en este artículo. La investigación analiza y compara una muestra de ocho días de los teleinformativos de la noche de diferentes televisiones para conocer las prioridades informativas de los medios, la elaboración y evolución de la noticia, así como la representación de los actores y del conflicto.
[ca] El dia 11 de març de 2020, l'Organització Mundial de la Salut va qualificar a la covid-19 com una pandèmia global. Des de llavors, les xifres d'infectats i morts per aquesta malaltia no han deixat de créixer en tots els països del món, entre ells Espanya, un dels més afectats i vulnerables pel seu alt nivell d'envelliment. Els països encaren aquesta emergència sanitària amb desigualtat de recursos i polítiques, però una estratègia àmpliament utilitzada ha estat el confinament de la població a la seves llars i l'adopció de mesures de distanciament social. La covid-19 pot infectar a persones de totes les edats però la severitat del símptomes i la letalitat de la malaltia augmenta ràpidament amb l'edat (WHO 2020). Conseqüentment, l'estructura per edat de la població -el percentatge de persones joves i grans d'una població- i les pautes de co-residència -l'estructura per edat de les llars- són factors clau que condicionen la vulnerabilitat de les poblacions a la covid-19, així com les estratègies de mitigació (Dowd et al. 2020). En aquest número de Perspectives Demogràfiques analitzem com l'estructura demogràfica i de les llars condicionen la vulnerabilitat a la covid-19 pel conjunt d'Espanya i les seves províncies.

[es] El día 11 de marzo de 2020, la Organización Mundial de la Salud calificó a la enfermedad del coronavirus (covid-19) como una pandemia global. Desde entonces, las cifras de infectados y muertes por esta enfermedad no han dejado de crecer en todos los países de mundo, entre ellos España, uno de los más afectados y vulnerables por su nivel de envejecimiento. Los países afrontan esta emergencia sanitaria con desigualdad de recursos y políticas, pero una estrategia ampliamente utilizada ha sido el confinamiento de la población en sus hogares y la adopción de medidas de distanciamiento social. El coronavirus puede infectar a gente de todas las edades aunque la severidad de los síntomas y la letalidad aumenta rápidamente con la edad (WHO 2020). Consecuentemente, la estructura por edad de la población -el porcentaje de personas jóvenes y ancianas de una población- y las pautas de co-residencia -la estructura por edad de los hogares- son factores clave que condicionan la vulnerabilidad de las poblaciones a la covid-19, así como las estrategias para mitigarlo (Dowd et al. 2020). En este número de Perspectives Demogràfiques analizamos cómo la estructura demográfica y de los hogares condicionan la vulnerabilidad a la covid-19 para el conjunto de España y sus provincias.
[ca] L'article aborda com afectà la gent que vivia en els pobles on es produí la batalla de l'Ebre, tant des d'una perspectiva de les víctimes ocasionades per la pròpia guerra com per la repressió. Així mateix, s'ocupa de les destruccions als diversos pobles i de les pèrdues econòmiques al camp. Arran d'això, es planteja si el concepte rereguarda s'ha de limitar al territori directament afectat per l'escomesa bèl·lica o bé aquesta rereguarda s'endinsava en els pobles i ciutats de la resta de Catalunya.

[es] El artículo aborda cómo afectó a la gente que vivía en los pueblos donde se produjo la batalla del Ebro, ya sea desde una perspectiva de las víctimas ocasionadas por la propia guerra como por la represión. Asimismo, se ocupa de las destrucciones en los distintos pueblos y de las pérdidas económicas en el campo. A raíz de ello, se plantea si el concepto retaguardia se limitó al territorio directamente afectado por la batalla o bien esta retaguardia adentraba en los de pueblos y ciudades del resto de Cataluña.
[ca] Estudi de la relació entre les variables incloses a la valoració geriàtrica integral amb mortalitat als pacients ancians ingressats amb el diagnòstic de pneumònia extrahospitalària. Es va estudiar la situació funcional prèvia (índex de Barthel (IBp) i índex de Lawton), la situació funcional a l'ingrés (índex de barthel (IBi)) i pèrdua funcional [(IBp-IBi/IBp) x 100], situació cognitiva (test de Pfeiffer), comorbilitat (índex de Charlson), estat nutricional (determinació de proteïnes i albúmina) així com la presència prèvia a l'ingrés de les síndromes geriàtriques d'immobilitat, úlceres per pressió (UPP) i deteriorament cognitiu i l'aparició durant l'ingrés d'immobilitat, UPP i síndrome confusional aguda.

[es] Estudio de la relación entre las variables incluidas en la valoración geriátrica integral con mortalidad, en pacientes ancianos ingresados con diagnostico de neumonía extrahospitalaria. Se estudió la situación funcional previa (índice de Barthel (IBp) e índice de Lawton), situación funcional al ingreso (índice de Barthel (IBi) y pérdida funcional [(IBp-IBi/IBp) x 100]), función cognitiva (test de Pfeiffer), comorbilidad (índice de Charlson), estado nutricional (determinación de proteínas y albúmina), así como la presencia al ingreso de los síndromes geriátricos: inmovilidad, ulceras por presión (UPP) y deterioro cognitivo, así como la aparición durante el ingreso de inmovilidad, UPP y síndrome confusional agudo.
[ca] L'objectiu d'aquest article és avaluar quins són els reptes urbanístics que té plantejats el turisme barceloní en un moment en què estan canviant alguns dels paradigmes que han impulsat el desenvolupament extraordinari del turisme vacacional. La ciutat industrial, l'espai social destinat al treball, el lloc d'on es fugia durant les vacances, s'ha convertit en un destí turístic de primer ordre, en un dels llocs preferents per l'oci i el turisme contemporani. En aquest article ens preguntarem sobre aquest canvi fent un repàs de la història urbanística barcelonina des de la perspectiva del turisme, i una reflexió final sobre alguns aspectes que no tenen fàcil solució si no es replantegen el marc legislatiu i la relació entre l'urbanisme i l'activitat turística actual. En definitiva, ens preguntarem sobre quines han estat les transformacions urbanístiques de la ciutat postindustrial en relació al turisme, en l'àrea metropolitana de Barcelona, interrogant-nos sobre com s'hi ha reconstruït l'espai turístic de la ciutat postindustrial perquè hagi acabat atraient els seus detractors.

[es] El objetivo de este artículo es evaluar cuáles son los retos urbanísticos que tiene planteados el turismo barcelonés en un momento en que están cambiando algunos de los paradigmas que han impulsado el extraordinario desarrollo del turismo vacacional. La ciudad industrial, el espacio social destinado al trabajo, el lugar de donde se huía durante las vacaciones, se ha convertido en un destino turístico de primer orden, en uno de los lugares preferentes para el ocio y el turismo contemporáneo. En este artículo nos preguntaremos sobre este cambio dando un repaso a la historia urbanística barcelonesa desde la perspectiva del turismo, y plantearemos una reflexión final sobre algunos aspectos que no tienen fácil solución si no se replantean el marco legislativo y la relación entre el urbanismo y la actividad turística actual. En definitiva, nos preguntaremos sobre cuáles han sido las transformaciones urbanísticas de la ciudad postindustrial en relación con el turismo, en el área metropolitana de Barcelona, interrogándonos sobre cómo se ha reconstruido el espacio turístico de la ciudad postindustrial para que haya terminado atrayendo a sus detractores.