[ca] Introducció: Es coneix el paper de l'estrès en la gènesi de trastorns mentals i físics, la seua repercussió sobre el rendiment acadèmic, en l'inici i empitjorament del consum patològic de substàncies i, així i tot, no ha estat pràcticament estudiat en l'estudiantat de Psicologia. Mètode: S'administrà una bateria de qüestionaris d'autoinforme a 238 estudiants de grau de la Facultat de Ciències de la Salut (Psicologia, Infermeria i Medicina) de la Universitat Jaume I de Castelló sobre estrès percebut, estressors i característiques sociodemogràfiques. Resultats: La puntuació mitjana d'estrès percebut en cada títol va ser 26,15 en Infermeria; 27,01 en Medicina i 25,85 en Psicologia sense diferències estadísticament significatives entre carreres (p=0,662). En Psicologia hi ha un 57,31 % d'estudiantes amb estrès moderat i un 10,97 % amb alt estrès, sent els estressors més freqüents perdre el control sobre el propi horari (66,7 %), dificultats econòmiques (60,7 %), problemes de parella (50 %) i la malaltia greu d'un ésser estimat (46,4 %). L'estudiantat amb menors puntuacions en estrès informa una major salut física (F=5,77; p=0,016) i mental (F=13,95; p=0,001) percebudes. No hi han diferències quant a l'estrès en funció d'altres variables (gènere, origen, estat civil, curs, situació laboral, assignatures pendents, malaltia física i orientació sexual), excepte per a patir malaltia mental de base (t=2,06; p=0,042) i insatisfacció amb la imatge corporal (F=4,03; p=0,010). Discussió: Més del 70 % de l'alumnat de Psicologia pateix estrès moderat-alt. Es deuen realitzar intervencions preventives tant en l'estudiantat ja afectat per nivells elevats d'estrès com en el que comença a experimentar-lo, per dotar-lo d'eines d'afrontament efectives i prevenir possibles problemes derivats.

[en] Introduction: It is well known that stress plays a role in the genesis of mental and physical disorders. Its implications have great importance, since it can impact academic performance and trigger the beginning and worsening of pathological substance consumption. Despite this, its impact has been scarcely studied in Psychology students. Methods: A battery of self-report questionnaires was given to 238 degree students from the Faculty of Health Sciences (Psychology, Nursing and Medicine) on perceived stress, stressors and sociodemographic characteristics. Results: The average score of perceived stress in each title was 26.15 in Nursing; 27.01 in Medicine and 25,85 in Psychology without statistically significant differences between degrees (p=0.662). In Psychology there is a 57.31% of students with moderate stress and a 10.97% with high stress, being the most frequent stressors losing control over their own schedule (66.7%), economic difficulties (60.7%), relationship problems (50%) and serious illness of a loved one (46.4%). Students with the lowest stress scores reported the highest perceived physical (F=5.77; p=0.016) and mental (F=13.95; p=0.001) health. No differences were found regarding stress in relation to other variables (gender, origin, civil status, course, work situation, pending subjects, physical illness and sexual orientation), except for suffering a mental illness (t=2.06; p=0.042) and dissatisfaction with own body image (F=4.03; p=0.010). Discussion: Over 70% of psychology students suffer moderate-high stress. Preventive interventions should be carried out, both for students already affected by high levels of stress and on individuals that begin to experience it, in order to provide effective coping tools and prevent potential problems.