[ca] En aquesta tesi analitzem com les comissions encarregades d'organitzar la Copa Mundial de la FIFA del 2014 i dels Jocs Olímpics celebrades a l'estiu del 2016, van aprofitar aquests mega esdeveniments per desenvolupar la imatge del Brasil i dels seus habitants, aprofitant la tensió entre narratives nacionals històriques i de patrons idealitzats del que s'espera d'una nació moderna i de la seva posició dins l'escenari internacional. En primer lloc, identifiquem i discutim una sèrie de narratives nacionalistes, que durant diversos periodes de la història brasilera es van elaborar com a formes de situar a Brasil i els seus natius dins dels paràmetres occidentals del que és una nació moderna. Tot i així, entenem que existeix una infinitat de formes d'experimentar i de representar un estat continental replet de contrasts nacionals com ho és el Brasil, també situem les representacions culturals dels diferents Brasils en el mateix territori que hi ha dins les narratives dominants de la brasilitat. Un cop delimitades les narratives nacionalistes i les regionalistes, vam poder identificar-les en l'anàlisi del contingut extret del material audiovisuals del Mundial de futbol del 2014 i dels Jocs Olímpics de 2016: cartells, logotips, mascotes, cerimònies, etc. L'adopció, el rebuig o bé la negociació de dites narratives en les cerimònies no només ens mostren com els arquitectes d'ambdós esdeveniments van entendre i projectar la imatge de Brasil cap a l'exterior, sino que també, com es van manifestar les seves percepcions de brasiliaritat i modernitat. A més a més, l'anàlisi va mostrar les visions particulars de les comissions organitzatives sobre quin és el paper de les cultures de diferents regions brasileres que tenen les seves idees sobre la nació, així com la forma d'entendre com diferents pobles que cohabiten dins el mateix pais (descendents portuguesos, africans, amerindis, etc.) contribueixen a la formació de Brasil.

[en] In this thesis, we have analysed how the organising committees of the 2014 FIFA World Cup and the 2016 Summer Olympics have used these mega-events to negotiate the image of the country and its inhabitants through the tension between historical national narratives and idealised standards of what is expected from a modern nation in relation to the world scene. To do it so, firstly, we have identified and discussed a series of nationalistic historical core narratives which - in different periods of Brazilian history - were crafted to contextualise Brazil and Brazilians within western modernity. Nonetheless, as we understand that there is a myriad of different ways of experiencing and representing a continental nation filled with regional contrasts as Brazil, we also have contextualised the representation of the cultures of different Brazils within dominant narratives of Brazilian-ness. Once we have delineated such nationalist and regionalist narratives, we were able to identify them in the content analysis of the audio-visual material of the 2014 FIFA World Cup and the 2016 Summer Olympics such as posters, logos, mascots, ceremonies and so on. The adoption, rejection or negotiation of these narratives in the aforementioned ceremonies do not only tell us how the architects of these events understood and projected the nation's image abroad, but also unveiled their perception of Brazilian-ness and modernity. What is more, the analysis has also exposed the organising committees' judgment of the role that the cultures of different regions play in their idea of the nation as well as their understanding of how different peoples - as the Luso-Brazilians, the Afro-Brazilians, the Amerindians, etc - have contributed to the formation of the nation.