[ca] Les plantes estableixen interaccions amb multitud de microorganismes que influeixen en el seu desenvolupament i supervivència, de manera que aquestes podrien ser considerades com a meta-organismes, la planta depèn de la seva microbiota per obtenir nutrients i com a escut envers malalties, entre altres, i a canvi, la planta li proporciona nutrients en forma d'exsudats que poden representa fins a un 21% del carbó que fixa fotosintèticament. Aquestes interaccions, tant amb la microbiota de les filosfera com la de la rizosfera, són crucials per a la salut de les plantes, la seva adaptació a l'estrès biòtic i abiòtic, així com un element bàsic per aconseguir una agricultura sostenible. En aquest estudi s'ha caracteritzat la microbiota bacteriana i fúngica associada a la filosfera de dos arbres fruiters, Malus domestica i Pyrus communis, al llarg del seu desenvolupament fenològic, mitjançant tres aproximacions moleculars diferents. Els resultats obtinguts són equivalents per a les tres metodologies pel que fa a la composició taxonòmica de les comunitats microbianes. S'ha definit el core del microbioma per a ambdues espècies vegetals. Dins d'aquest, cal ressaltar la presència de gènere Deinococcus al core del bacterioma, a diferència d'estudis previs i s'ha descrit per primera vegada el core de'l micobioma de la filosfera. S'han establert dos models per explicar la successió microbiana al llarg de tot el cicle vegetatiu de l'arbre, així com biomarcadors representatius per a cada un d'ells. D'altra banda, s'ha descrit el microbioma de la rizosfera de sòls conductius i supresius per al nematode fitopatógeno Meloidogyne spp., observant marcades diferències entre ells. S'ha caracteritzat el core, destacant la presència de Sporosarcina, Pseudombrophila, Chaetomaiaceae, Cladosporium i Morteriellaceae, com a característics en sòls supresivos. Pel que fa als biomarcadors indicatius de la condició de supressivitat s'han identificat els següents taxons, Acidobacteri, Actinobacteria, Firmicutes, Cladosporium, Pyrenochaeta, Arachniotus, Pseudogymnoascus, Pseudombrophila i Morteriella. Finalment, es va realitzar uns assajos en test per valorar l'impacte de l'agent de biocontrol contra Meloidogyne incognita, Trichoderma asperellum, sobre la microbiota de la rizosfera de Solanum lycopersicum, on a més es tenien en compte dues variables, la tipologia de terra supressiu i la varietat vegetal (resistent o sensible a el patogen). Els resultats obtinguts han posat de manifest que els factors determinants en la composició taxonòmica de la microbiota de terra rizosfèric són en ordre decreixent d'importància, la tipologia de terra i la varietat vegetal. No s'ha pogut valorar l'efecte de Trichoderma asperellum donada la manca de prevalença d'aquest agent de biocontrol a terra.

[en] Plants establish interactions with a multitude of microorganisms that influence their development and survival, so that these could be considered as meta-organisms, the plant depends on its microbiota to obtain nutrients and as a shield against diseases, among others, and in return, the plant provides it with nutrients as exudates, that can represent up to 21% of the carbon it fixes photosynthetically. Such interactions, both with the phyllosphere and rhizosphere microbiota, are crucial for the health of plants, their adaptation to biotic and abiotic stresses, as well as a basic element for achieving sustainable agriculture. In this study, the bacterial and fungal microbiota associated with the phyllosphere of two fruit trees, Malus domestica and Pyrus communis, have been characterized throughout their phenological development, using three different molecular approaches. The results obtained are equivalent for the three methodologies regarding the taxonomic composition of the microbial communities. The core of the microbiome has been defined for both plant species. Within this, it is worth to highlight the presence of the genus Deinococcus in the core of the bacteriome, unlike previous studies and the core of the mycobiome of the phyllosphere has been described for the first time. Two models have been established to explain the microbial succession along the vegetative cycle of the tree, as well as representative biomarkers for each of them. On the other hand, the rhizosphere microbiome of conductive and suppressive soils has been described for the phytopathogenic nematode Meloidogyne spp., obbserving marked differences between them. The core has been characterized, highlighting the presence of Sporosarcina, Pseudombrophila, Chaetomaiaceae, Cladosporium and Morteriellaceae, as characteristic in suppressive soils. Regarding the biomarkers indicative of the suppressive condition, the following taxa have been identified: Acidobacteria, Actinobacteria, Firmicutes, Cladosporium, Pyrenochaeta, Arachniotus, Pseudogymnoascus, Pseudombrophila and Morteriella. Finally, a pot assay was carried out to assess the impact of the biocontrol agent against Meloidogyne incognita, Trichoderma asperellum, on the microbiota of the rhizosphere of Solanum lycopersicum, where two variables were also considered, the type of suppressive soil and the variety plant (resistant or sensitive to the pathogen). The results obtained have shown that the determining factors in the taxonomic composition of the rhizospheric soil microbiota are, in decreasing order of importance, the typology of the soil and the vegetable variety. The effect of Trichoderma asperellum could not be evaluated given the lack of prevalence of this biocontrol agent in the soil.