[ca] Aquesta investigació té com a objecte principal formular un primer estudi sobre els òrgans que van composar l'Administració carlina catalana durant la Guerra dels Set Anys (1833-1840). Ara bé, aquest objecte pressuposa inevitablement una formulació intricada per la qual cosa, per a la present tesi doctoral, s'ha procurat capgirar els plantejaments d'anàlisi historiogràfic vigents, prendre distància dels apriorismes que poguessin condicionar l'objecte d'anàlisi i el seu context, és a dir, s'ha fet necessari reconstruir teories per les quals poder establir noves preguntes i anàlisis. Igualment, s'ha procurat establir paral·lelismes entre les trajectòries vitals dels seus protagonistes i les institucions estudiades, així com noves hipòtesis de treball que permetin noves vies documentables d'estudi. Per poder delimitar, i verificar, l'existència d'una administració pública carlina s'ha pres com a punt de partida tres conceptes: el propi d'administració pública, el de dret administratiu; i el de la ciència del dret administratiu. D'acord amb aquestes tres disciplines, es pot afirmar que l'existència d'una administració implica necessàriament la presència d'una organització dotada d'un personal i uns recursos econòmics, i d'una activitat, articulada en fases -procediment- i actes administratius -resolucions-. Amb tot, existeix un element important que determina la resta: les funcions. Qualsevol organisme d'una administració es crea -i actua- per oferir un servei d'interès per al públic. I per a l'execució d'aquests serveis, s'articulen unitats administratives a les quals es vincula un personal especialitzat que gaudeix d'un pressupost per a l'execució del servei encomanat. En resum, es pot afirmar que una administració es compon d'unes funcions, les quals s'articulen a través d'unitats administratives que gaudeixen de poder. Aquestes unitats tenen assignats un personal i uns mitjans pecuniaris, a la vegada que estan regulades per un procediment determinat del qual en resulten els actes administratius. L'estudi de l'Administració carlina a Catalunya suposa un plantejament innovador i, alhora, complex, per la qual cosa ha estat indispensable fixar els límits d'aquest objecte i seguir l'exemple d'altres treballs centrats en l'orgànica institucional isabelina i la seva Administració. Pel que fa als estudis sobre l'Administració isabelina, cal dir que esdevenen un clar exemple de partida ja que plantegen l'acció de l'Estat i com aquesta es concreta en el desplegament dels diferents serveis públics per tot el territori, contribuint a la progressiva articulació i cohesió de la comunitat política. L'eix discursiu d'aquesta investigació és "l'organització" del bàndol carlí en la seva vessant més institucional, aquella que comprèn la descripció i anàlisi de les seves estructures o aparell administratiu en aspectes concrets. Per tant, l'objecte principal d'aquesta tesi doctoral és introduir-se en l'orgànica de l'Administració carlina, és a dir, en els òrgans de govern i llurs funcions. Aquest plantejament intenta apropar-se a "l'anàlisi jurídic i la conducta cultural" del conjunt humà que s'estudia, en definitiva situant el carlisme a la seva "jurisdicció i del [seu] sistema cultural" en tant que són la base de "l'estructura de les relacions socials".

[es] Esta investigación tiene como objeto principal formular un primer estudio sobre los órganos que compusieron la Administración carlista catalana durante la Guerra de los Siete Años (1.833-1.840). Ahora bien, este objeto presupone inevitablemente una formulación intrincada por lo que, para la presente tesis doctoral, se ha procurado cambiar los planteamientos de análisis historiográfico vigentes, tomar distancia de los apriorismos que pudieran condicionar el objeto de análisis y el su contexto, es decir, se ha hecho necesario reconstruir teorías por las que poder establecer nuevas preguntas y análisis. Igualmente, se ha procurado establecer paralelismos entre las trayectorias vitales de sus protagonistas y las instituciones estudiadas, así como nuevas hipótesis de trabajo que permitan nuevas vías documentables de estudio. Para poder delimitar, y verificar, la existencia de una administración pública carlista se ha tomado como punto de partida tres conceptos: el propio de administración pública, el de derecho administrativo; y el de la ciencia del derecho administrativo. De acuerdo con estas tres disciplinas, se puede afirmar que la existencia de una administración implica necesariamente la presencia de una organización dotada de un personal y unos recursos económicos, y de una actividad, articulada en fases -procedimiento- y actos administrativos -resoluciones-. Con todo, existe un elemento importante que determina el resto: las funciones. Cualquier organismo de una administración se crea -y actuaciones para ofrecer un servicio de interés para el público. Y para la ejecución de estos servicios, se articulan unidades administrativas a las que se vincula un personal especializado que goza de un presupuesto para la ejecución del servicio encomendado. En resumen, se puede afirmar que una administración se compone de unas funciones, las cuales se articulan a través de unidades administrativas que gozan de poder. Estas unidades tienen asignados un personal y unos medios pecuniarios, a la vez que están reguladas por un procedimiento determinado del que resultan los actos administrativos. El estudio de la Administración carlista en Cataluña supone un planteamiento innovador y, a la vez, complejo, por lo que ha sido indispensable fijar los límites de este objeto y seguir el ejemplo de otros trabajos centrados en la orgánica institucional isabelina y su Administración. En cuanto a los estudios sobre la Administración isabelina, hay que decir que son un claro ejemplo de partida ya que plantean la acción del Estado y como ésta se concreta en el desarrollo de los diferentes servicios públicos por todo el territorio, contribuyendo a la progresiva articulación y cohesión de la comunidad política. El eje discursivo de esta investigación es "la organización" del bando carlista en su vertiente más institucional, aquella que comprende la descripción y análisis de sus estructuras o aparato administrativo en aspectos concretos. Por tanto, el objeto principal de esta tesis doctoral es introducirse en la orgánica de la Administración carlista, es decir, en los órganos de gobierno y sus funciones. Este planteamiento intenta acercarse a "el análisis jurídico y la conducta cultural" del conjunto humano que se estudia, en definitiva situando el carlismo a su "jurisdicción y del [su] sistema cultural" en tanto que son la base de "la estructura de las relaciones sociales".