BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Aquest estudi se centra en la relació intrínseca entre llengua i identitat. A tota obra de ficció els personatges compten amb el seu propi llenguatge i manera d'expressar-se. Aquestes característiques lingüístiques modelen la seva identitat, ja que ajuden el lector a identificar aquests personatges. Per això, aquest projecte pretén analitzar la identitat resultant dels personatges ficticis amb una atenció especial a la variació lingüística i l'ús del llenguatge. Aquest estudi té dos objectius principals: analitzar el llenguatge dels per-sonatges masculins i la seva evolució a la novel·la i analitzar fins a quin punt la traducció té un impacte en la identitat literària dels personatges. Per aconseguir aquests objectius, aquest estudi analitza el llenguatge dels principals personatges masculins de la novel·la victoriana Tess of the d'Urbervilles (1891) i les seves traduccions al castellà. Els personatges masculins de la novel·la funcionen com a oposició a la caracterització femenina de la protagonista, Tess Durbeyfield. Així mateix, compten amb una parla molt caracterís-tica, que contrasta amb la resta dels personatges. A l'anàlisi, la traducció del seu llenguatge serà analitzada, amb l'objectiu de verificar si aquest contrast i caracterització destacada es mantenen en el text. Com a resultat, es conclou que la traducció de l'idiolecte és essencial en la creació de personatges ficticis, així com en la recepció de literatura estrangera, més específicament la literatura anglesa en el context espanyol.

[es] El presente estudio se centra en la relación intrínseca entre lengua e identidad. En toda obra de ficción los personajes cuentan con su propio lenguaje y manera de expresarse. Estas características lingüísticas moldean su identidad, ya que ayudan al lector a iden-tificar dichos personajes. Por ello, este proyecto pretende analizar la identidad resultante de los personajes ficticios con especial atención a la variación lingüística y el uso del lenguaje. El presente estudio tiene dos principales objetivos: analizar el lenguaje de los personajes masculinos y su evolución en la novela y analizar hasta qué punto la traducción tiene un impacto en la identidad literaria de los personajes. Para conseguir dichos objetivos, este estudio analiza el lenguaje de los principales personajes masculinos de la novela victoriana Tess of the d'Urbervilles (1891) y sus traducciones al castellano. Los personajes masculinos de la novela funcionan como oposición a la caracterización femenina de la protagonista, Tess Durbeyfield. Asimismo, cuentan con un habla muy característica, que contrasta con el resto de los personajes. En el análisis, la traducción de su lenguaje será analizada, con el objetivo de verificar si dicho contraste y destacada caracterización se mantienen en el texto. Como resultado, se concluirá que la traducción del idiolecto es esencial en la creación de personajes ficticios, así como en la recepción de literatura extranjera, más específicamente la literatura inglesa en el contexto español.
[ca] Aquest article explora com la mediació narrativa pot ajudar a gestionar els conflictes entre pares i els seus fills adolescents a la vida familiar a la Xina i a Espanya. En primer lloc, s'enumeren els conflictes més freqüents entre pares i adolescents als dos països. A continuació, s'introdueix el concepte de mediació narrativa i s'analitzen els seus avantatges i limitacions i el seu potencial per a la resolució del conflicte a l'esfera familiar.

[es] Este artículo explora cómo la mediación narrativa puede ayudar a gestionar los conflictos entre padres e hijos adolescentes en la vida familiar de China y España. Para empezar, se describen los conflictos más frecuentes entre padres y sus hijos adolescentes en los dos países. Acto seguido, se introduce el concepto de mediación narrativa y se detallan sus ventajas y limitaciones y su potencial de aprovechamiento para la resolución del conflicto en la esfera familiar.
[ca] El concepte d'individu construeix els fonaments antropològics dels principis polítics de justícia liberal. Malgrat ser, a priori, un discurs que pretén oferir justícia per tothom, realment està legitimant un model polític i econòmic injust, que genera greus desigualtats socials. L'objectiu de l'article és, en primer lloc, analitzar aquestes bases antropològiques del capitalisme i, en segon lloc, recuperar el concepte de persona propi de la tradició personalista del segle XX, sovint oblidat, per replantejar-lo com una alternativa vàlida i vigent.

[es] El concepto de individuo construye los cimientos antropológicos de los principios políticos de justicia liberal. A pesar de ser, a priori, un discurso que pretende ofrecer justicia para todo el mundo, realmente está legitimando un modelo político y económico injusto, que genera graves desigualda-des sociales. El objetivo del artículo es, en primer lugar, analizar estas bases antropológicas del capitalismo y, en segundo lugar, recuperar el concepto de persona propio de la tradición persona-lista del siglo XX, a menudo olvidado, para replantearlo críticamente como una alternativa válida y vigente.
[ca] A l'aula de llengües estrangeres, les interaccions entre professors i alumnes adquireixen una especial rellevància, ja que amb elles es gestiona i es produeix aprenentatge. Seguint aquests paràmetres, professors i alumnes han de ser capaços de dur a terme les interaccions de la millor manera possible, en el que es coneix com Competència Interaccional de l'Aula. La reparació, com a mecanisme per a resoldre problemes en interacció, és una de les seves característiques. Així doncs, si les interaccions entre professors i alumnes estan centrades en el significat, s'entén que les reparacions s'hauran de gestionar per a potenciar el màxim possible la participació dels alumnes. Aquest article analitza com es gestionen les heterorreparacions iniciades pels alumnes en interaccions entre professors i alumnes centrades en el significat. Específicament, centrem la nostra atenció en com la gestió repercuteix en la responsabilitat de restablir la interacció després de la reparació. De l'anàlisies desprèn que no sempre el restabliment de la interacció deriva de la pròpia alternança de torns de parla, sinó que hi ha elements en la gestió de la reparació que determinen qui torna al moment interaccional en què es va marcar l'existència d'un problema.

[es] En el aula de lenguas extranjeras, las interacciones entre profesores y alumnos adquieren una especial relevancia, puesto que con ellas se gestiona y se produce aprendizaje. Bajo estos parámetros, profesores y alumnos deben ser capaces de llevar a cabo las interacciones de la mejor manera posible, en lo que se conoce como Competencia Interaccional del Aula. La reparación, como mecanismo para resolver problemas en interacción, es una de sus características. Así, si las interacciones entre profesores y alumnos están centradas en el significado, se entiende que las reparaciones deberán gestionarse para potenciar lo máximo posible la participación de los alumnos. Este artículo analiza cómo se gestionan las heterorreparaciones iniciadas por los alumnos en interacciones entre profesores y alumnos centradas en el significado. Específicamente, nuestra atención se focaliza en cómo la gestión repercute en la responsabilidad de restablecer la interacción tras la reparación. Del análisis se desprende que no siempre el restablecimiento de la interacción deriva de la propia alternancia de turnos de habla, sino que hay elementos en la gestión de la reparación que determinan quién vuelve al momento interaccional en que se marcó la existencia de un problema.
[ca] A partir d'una perspectiva que emfatitza la mútua constitució de l'Estat i de l'economia, la nostra contribució descriu l'acció de l' Estat i les empreses en el procés de distribució de la terra durant l'etapa del territori nacional fins a la provincialització. L'escàs marge de maniobra per disposar de la terra pública, la constitució de l'Estat a través de la colonització i el foment de l'explotació agrícola familiar van influir en la destinació de les grans propietats extractives que van subdividir i van vendre la terra a petits i mitjans productors. Els agrimensors nacionals van exercir un paper fonamental en el poblament, definint la representació geogràfica de la regió i estructurant el mercat de terres.

[es] A partir de una perspectiva que enfatiza la mutua constitución del Estado y de la economía, nuestra contribución describe la acción del Estado y las empresas en el proceso de distribución de la tierra durante la etapa del territorio nacional hasta la provincialización. El escaso margen de maniobra para disponer de la tierra pública, la constitución del Estado a través de la colonización y el fomento de la explotación agrícola familiar influyeron en el destino de las grandes propiedades extractivas que subdividieron y vendieron la tierra a pequeños y medianos productores. Los agrimensores nacionales desempeñaron un rol fundamental en el poblamiento, definiendo la representación geográfica de la región y estructurando el mercado de tierras.
[ca] En La Ciutat del Sol, Joan Brossa enfoca les problemàtiques relacions individu-societat i de diferents estrats socials entre sí. El mode en el qual Brossa ens ofereix aquesta obra és esquemàtic i obert a la interpretació. La dificultat interpretativa i de representació de l'obra s'esvaeixen si la llegim tot aplicant els valors definits en els grups de 4 o grups de Klein. Aquesta aplicació del model de Klein a La Ciutat del Sol ens permet evidenciar l'ordre intern de l'obra i revelar la incògnita plantejada entorn de la naturalesa de la relació entre els dos personatges oposats que apareixen en la mateixa sense haver de recórrer a una lectura maniquea.

[es] En La Ciutat del Sol, Joan Brossa enfoca las problemáticas relaciones individuo-sociedad y de diferentes estratos sociales entre sí. El modo en que Brossa nos ofrece esta obra es esquemático y abierto a la interpretación. La dificultad interpretativa y la irrepresentabilidad de la obra se desvanecen si la leemos aplicándole los valores definidos en los grupos de 4 o grupos de Klein. Dicha aplicación del modelo de Klein a La Ciutat del Sol nos permite evidenciar el orden interno de la obra y desvelar la incógnita planteada en torno a la naturaleza de la relación entre los dos personajes opuestos que aparecen en la misma sin tener que recurrir una la lectura maniquea.
[ca] La tecnologia modifica alguns comportaments individuals i socials que semblaven arrelats i quasi naturals de la vida humana en societat. En aquest canvi profund hi intervenen, de manera natural, les tecnologies de la llengua. En gran part, en la societat actual, la informació està codificada lingüísticament, de manera que la transmissió i el tractament de la informació solen adoptar les formes pròpies de la comunicació lingüística. La irrupció de les tecnologies de la llengua modifica les activitats de comprensió i expressió tant orals com escrites. Els canvis s'han començat a produir ja, de manera que els estem percebent en les nostres activitats professionals i privades. D'altra banda, els avenços actuals en recerca i desenvolupament en aquest àmbit permeten d'entreveure amb força claredat les perspectives de futur.

[es] La tecnología modifica algunos comportamientos individuales y sociales que parecían arraigados y casi naturales de la vida humana en sociedad. En este cambio profundo intervienen, de forma natural, las tecnologías de la lengua. En gran parte, en la sociedad actual, la información está codificada lingüísticamente, de manera que la transmisión y el tratamiento de la información suelen adoptar las formas propias de la comunicación lingüística. La irrupción de las tecnologías de la lengua modifica las actividades de comprensión y expresión tanto orales como escritas. Los cambios se han empezado a producir ya, de manera que los estamos percibiendo en nuestras actividades profesionales y privadas. Por otra parte, los avances actuales en investigación y desarrollo en este ámbito permiten entrever con bastante claridad las perspectivas de futuro.
[ca] Aquest estudi analitza les connexions existents entre dos folis solts conservats al Fitzwilliam Museum de Cambridge (Mary cuttings Sp. 1ª-1b) originaris d'un llibre d'hores d'origen valencià, amb altres dos folis adquirits recentment per la Biblioteca Nacional de España (RES/124/19) i (RES/124/20), les afinitats estilístiques dels quals revelen una procedencia comuna. Aquests quatre fragments mostren analogies estilístiques amb un Oficier Dominical de la catedral de València (València, Arxiu de la catedral, LF 46) relacionat amb el pintor i miniaturista Pedro Juan Ballester. A aquest artista també s'hi adscriuen el Calvari d'un missal de Toledo (Toledo, Archivo de la catedral, ms. Res. 1, fol. 149v) i les imatges que precedeixen el Cànon de la missa, en un Missal per a l'ús del bisbe de València (València, Arxiu Capitular, ms. 105).

[es] Este estudio analiza las conexiones existentes entre dos folios sueltos conservados en el Fitzwilliam Museum de Cambridge (Mary cuttings Sp. 1ª-1b) originarios de un libro de horas de origen valenciano, con otros dos folios adquiridos recientemente por la Biblioteca Nacional de España (RES/124/19) y (RES/124/20), cuyas afinidades estilísticas revelan una procedencia común. Estos cuatro fragmentos muestran analogías estilísticas con un Oficier Dominical de la catedral de Valencia (Valencia, Arxiu de la catedral, LF 46) relacionado con el pintor y miniaturista Pedro Juan Ballester. A este artista también se adscriben el Calvario de un misal de Toledo (Toledo, Archivo de la catedral, ms. Res. 1, fol. 149v) y las imágenes que preceden el Canon de la misa, en un Misal para el uso del obispo de Valencia (Valencia, Arxiu Capitular, ms. 105).
[ca] Hi ha una evidència creixent en la literatura que reconeix la relació entre aptitud musical i competència lingüística. La llengua se sol segmentar en les seves subcategories quan s'aborda en els estudis, mentre que la música, no. A causa d'això, no és clar si la competència lingüística es relaciona amb tots els components musicals (to, ritme, etc.) de la mateixa manera. L'objectiu d'aquest treball és analitzar l'aptitud musical i la pronunciació receptiva estrangera, en aquest cas, en anglès. Per a això, s'ha dut a terme un estudi de camp en el qual han participat 69 estudiants espanyols de 2n de Primària d'un col·legi públic bilingüe, de 7 a 8 anys d'edat (34 nens i 35 nenes). Es van administrar dues proves per a mesurar la seva aptitud musical i la seva capacitat de discriminar fonemes. La prova musical constava de sis exercicis que avaluaven les diferents subdestreses de l'aptitud musical (to, amplitud, durada, ritme, timbre i percepció de velocitat). D'altra banda, la prova de pronunciació es basava en la discriminació de fonemes. Els resultats mostren una correlació positiva entre l'aptitud musical i la identificació de sons en llengua estrangera.

[es] Existe creciente evidencia en la literatura que reconoce la relación entre aptitud musical y competencia lingüística. La lengua se suele segmentar en sus subcategorías cuando se aborda en los estudios, mientras que la música, no. Debido a esto, no está claro si la competencia lingüística se relaciona con todos los componentes musicales (tono, ritmo, etc.) del mismo modo. El objetivo de este trabajo es analizar la aptitud musical y la pronunciación receptiva extranjera, en este caso, en inglés. Para ello, se ha llevado a cabo un estudio de campo en el que han participado 69 estudiantes españoles de 2° de Primaria de un colegio público bilingüe, de 7 a 8 años de edad (34 niños y 35 niñas). Se administraron dos pruebas para medir su aptitud musical y su capacidad de discriminar fonemas. La prueba musical constaba de seis ejercicios que evaluaban las distintas subdestrezas de la aptitud musical (tono, amplitud, duración, ritmo, timbre y percepción de velocidad). Por otro lado, la prueba de pronunciación se basaba en la discriminación de fonemas. Los resultados muestran una correlación positiva entre la aptitud musical y la identificación de sonidos en lengua extranjera.
[ca] En els últims anys s'han difós diverses interpretacions sobre el cop d'Estat de 1964, la dictadura i el procés de transició al Brasil, en el sentit de disminuir el seu caràcter violent i dividir les responsabilitats entre opressors i víctimes, en una operació que pot ser considerada revisionista. Els quatre volums de l'obra del periodista Elio Gaspari adopten aquestes interpretacions, i les difonen mitjançant un relat narratiu en què els personatges amb destacada participació en el cop d'Estat i la dictadura -com Ernesto Geisel i Golbery do Couto i Silva- es presenten d'una manera molt positiva. El nostre objectiu és presentar-ne i discutir-ne críticament les principals afirmacions i tesis.

[es] En los últimos años se han difundido varias interpretaciones sobre el golpe de Estado de 1964, la dictadura y el proceso de transición en Brasil, en el sentido de disminuir su carácter violento y dividir las responsabilidades entre opresores y víctimas, en una operación que puede ser considerada revisionista. Los cuatro volúmenes de la obra del periodista Elio Gaspari adoptan estas interpretaciones, y las difunden mediante un relato narrativo en que los personajes con destacada participación en el golpe de estado y la dictadura -como Ernesto Geisel y Golbery do Couto e Silva- se presentan de una manera muy positiva. Nuestro objetivo es presentar y discutir críticamente las principales afirmaciones y tesis de Gaspari.
[ca] A manca d'instruments internacionals que estableixin pautes comunes sobre els acords de gestació per substitució transfronterera, els ordenaments que els prohibeixen o els consideren nuls s'han hagut d'enfrontar a la qüestió dels seus efectes, el que ja ha donat lloc a diversos pronunciaments per part del Tribunal Europeu de Drets Humans. A partir del precedent Mennesson c. França (2014), el treball analitza les diferents aproximacions al fenomen que han estat objecte d'escrutini per part del TEDH. El treball posa una atenció especial, atesa la seva major freqüència, en els casos que s'originen en la negativa d'un estat a reconèixer la filiació resultant d'un acord de gestació per substitució celebrat fora de les seves fronteres i, en particular, en el pes atorgat a l'exigència de vincle genètic entre el menor i com a mínim un progenitor d'intenció. Els més recents Valdís Fjölnisdóttir i altres c. Islàndia (2021) i A.M. c. Noruega (2022) evidencien que limitar el reconeixement d'efectes d'aquests acords als casos d'existència del mencionat vincle no és coherent amb l'interès superior dels menors que en resulten, en especial quan la seva adopció ja no és possible.

[es] En ausencia de instrumentos internacionales que establezcan pautas comunes sobre los acuerdos de gestación por sustitución transfronteriza, los ordenamientos que los prohíben o los consideran nulos han tenido que enfrentarse a la cuestión de sus efectos, lo que ya ha dado lugar a varios pronunciamientos del Tribunal Europeo de Derechos Humanos. A partir del precedente Mennesson c. Francia (2014), el trabajo analiza las diferentes aproximaciones al fenómeno que han sido objeto de escrutinio por parte del TEDH. El trabajo presta una atención especial, por su mayor frecuencia, a los casos que tienen origen en la negativa de un estado a reconocer la filiación resultante de un acuerdo de gestación por sustitución celebrado fuera de sus fronteras y, en particular, al peso otorgado a la exigencia de vínculo genético entre el menor y al menos un progenitor de intención. Los más recientes Valdís Fjölnisdóttir y otros c. Islandia (2021) y A.M. c. Noruega (2022) evidencian que limitar el reconocimiento de efectos de estos acuerdos a los casos en que existe dicho vínculo no es coherente con el interés superior de los menores que resultan de los mismos, en especial cuando su adopción ya no es posible.
[ca] Està estesa la idea que a Espanya hi ha més pobresa al medi rural i més desigualtat a les ciutats. Tanmateix, són escassos els estudis recents que comparen ambdós tipus de poblament establint estadísticament el nivell de significació que té viure al camp o a la ciutat en relació amb la distribució de la renda. Aquest treball busca verificar aquesta correspondència i incorporar a l'anàlisi un tractament bivariant per determinar fins a quin punt es dona i, si és possible, establir una predicció sobre la distribució de la renda en funció del tipus de poblament. Les operacions realitzades confirmen la relació entre el tipus de poblament, la renda i la desigualtat; però, la correlació no és prou significativa per establir prediccions segons l'àmbit de residència.

[es] Se encuentra extendida la idea de que en España hay más pobreza en el medio rural y más desigualdad en las ciudades. Sin embargo, son escasos los estudios recientes que comparen ambos tipos de poblamiento estableciendo estadísticamente el nivel de significación que tiene vivir en el campo o en la ciudad en relación con la distribución de la renta. Este trabajo busca verificar dicha correspondencia e incorporar al análisis un tratamiento bivariante para determinar en qué grado ocurre y, si es posible, establecer una predicción sobre la distribución de la renta en función del tipo de poblamiento. Las operaciones realizadas confirman relación entre el tipo de poblamiento, renta y desigualdad, sin embargo, la correlación no es tan significativa como para establecer predicciones según el ámbito de residencia.
[ca] La globalització de l'agricultura ha obert noves oportunitats, reptes i una competència més dura a l'Índia. Aquest article explora i avalua diversos factors macro i micro que influeixen en les eleccions de canals de màrqueting fetes pels productors d'hortalisses d'Odisha. S'han recollit respostes de 323 agricultors d'hortalisses i 110 comissionistes i 192 minoristes de cinc districtes d'Odisha. Les dades s'han analitzat mitjançant SPSS per confirmar la fiabilitat, la validesa i la reducció de les dades. AMOS s'ha utilitzat per dissenyar el model d'equació estructural. L'accés al coneixement del mercat té un signe positiu per a les opcions de mercat tant organitzades com no organitzades, que és coherent amb la hipòtesi. Per tant, el valor suggereix que augmentar el coneixement del mercat pot augmentar-ne la participació. La millora de les pràctiques i l'experiència en la qualificació també mostra un augment de la implicació dels mercats organitzats i no organitzats. Tenint en compte aquests reptes de màrqueting, aquest estudi suggereix millorar la participació dels agricultors emergents als mercats d'exportació.

[es] La globalización de la agricultura ha abierto nuevas oportunidades, desafíos y una competencia más dura en la India. Este documento explora y evalúa varios factores macro y micro que influyen en las elecciones de canales de comercialización realizadas por los agricultores de hortalizas en Odisha. Se recopilaron respuestas de 323 agricultores de vegetales y 110 comisionistas, y 192 minoristas en cinco distritos de Odisha. Los datos se analizaron con SPSS para confirmar la confiabilidad, la validez y la reducción de datos. AMOS se utilizó para diseñar el modelo de ecuación estructural. El acceso al conocimiento del mercado tiene un signo positivo tanto para las elecciones de mercado organizadas como para las no organizadas, lo cual es consistente con la hipótesis. Por lo tanto, el valor sugiere que aumentar el conocimiento del mercado puede aumentar la participación en el mercado. La mejora en las prácticas y la experiencia en la clasificación también muestra un aumento en la participación de los mercados organizados y no organizados. Dados estos desafíos de comercialización, este estudio sugiere mejorar la participación de los agricultores emergentes en los mercados de exportación.