[ca] La rellevància pronòstica del control òptim dels factors de risc cardiovascular en la prevenció secundària és indubtable. Tot i aquesta evidència, tant en estudis internacionals com en el nostre medi, descriu després d'una síndrome coronària aguda una alta prevalença de mal control de factors de risc modificables com la dislipèmia i una infrautilització de les teràpies farmacològiques hipolipemiants existents. L'objectiu d'aquesta tesi doctoral per compendi d'articles va ser avaluar l'eficàcia d'una intervenció intensiva i protocol·litzada d'optimització del tractament hipolipemiant. L'eficàcia es va mesurar en termes d'assolir els valors de colesterol LDL aconsellats en prevenció secundària. Aquesta avaluació es va fer mitjançant dos treballs publicats. El primer treball està basat en un estudi aleatoritzat que va comparar la intervenció dissenyada, basada en coordinació per infermeria, amb la pràctica habitual i observem una millora significativa en el control de la dislipèmia en el grup intervenció. Posteriorment vam posar a marxa un registre observacional que va valorar la mateixa estratègia en vida real. El seguiment es va fer amb ús de dispositius mòbils. A aquest cas confirmem que més del 70% dels pacients aconseguien arribar al valor objectiu de colesterol LDL en un curt període de temps. Aquests resultats milloren significativament els descrits a la literatura. Per tant, concloem que una intervenció intensiva, estructurada, coordinada per infermeria i basada en dispositius mòbils després d'una síndrome coronària aguda, s'associa amb una millora significativa del control de la dislipèmia amb l'impacte en la prevenció cardiovascular que això implica.

[en] The prognostic relevance of optimal control of cardiovascular risk factors in secondary prevention is well known. Despite this evidence, in international and local studies, a high prevalence of both poor control after an acute coronary syndrome of modifiable risk factors such as dyslipidemia and underuse of existing lipid-lowering pharmacological therapies has been described. The objective of this doctoral thesis by compendium of publications was to evaluate the efficacy of an intensive and protocolized intervention to optimize lipid-lowering treatment. Efficacy was measured in terms of achieving the recommended LDL cholesterol level in secondary prevention. This evaluation was carried out through two published projects. The first work is a randomized study that compared the nurse-led designed intervention with the usual care. We observed a significant improvement on lipid control in the intervention group. Subsequently, we carried out an observational registry that assessed the same strategy in real life. The follow-up was mobile device-based. In this study, we confirmed that more than 70% of the patients managed to reach the target level of LDL cholesterol in a short period of time. These results significantly improve those described in the literature. Therefore, we conclude that an intensive, structured, nurse-led and mobile device-based intervention after an acute coronary syndrome is associated with a significant improvement on dyslipidemia control with the impact on cardiovascular prevention that this implies.