[ca] El punt de partida de la tesi és la convicció que per conèixer i comprendre millor el fenomen del nacionalisme és necessari aplicar una perspectiva històrica, comparativa i realment interdisciplinària, que incorpori les aportacions més valuoses en la interpretació del nacionalisme que s'han fet des de les diferents ciències socials. El principal objectiu de la tesi és aportar a aquesta aproximació interdisciplinària les propostes d'explicació del nacionalisme elaborades des de l'antropologia social i cultural, mostrant així el rol que la disciplina antropològica ha tingut en el passat, en el present i pot tenir en el futur en l'anàlisi del nacionalisme; un rol indispensable no sempre prou reconegut ni dins ni fora de la disciplina. La tesi, doncs, fa una revisió exhaustiva de les aproximacions al nacionalisme elaborades des de l'antropologia social i cultural, oferint una anàlisi en profunditat de les teories del nacionalisme produïdes des de la disciplina i mostra la importància que aquesta té per a una millor comprensió del fenomen nacionalista. La tesi està dividida en dues parts. En la primera es realitza una revisió dels estudis del nacionalisme realitzats per les diferents ciències socials (les perspectives Primordialistes, Perennialistes, Modernistes i Instrumentalistes), analitzades per primera vegada des d'un punt de vista antropològic. En la segona part, que forma el gruix principal de la tesi i la seva part més valuosa perquè és la primera vegada que es realitza, es presenta un extens i exhaustiu repàs de la participació que l'antropologia ha tingut directament en l'estudi del nacionalisme, mostrant i analitzant els autors i les propostes que sobre el tema s'han elaborat dins de la disciplina. D'aquesta manera es comença amb el treball de precursors clàssics com Mauss, Van Gennep, Dumont i Malinowski, o els estudis sobre el "caràcter nacional" realitzats per l'Escola de Cultura i Personalitat nord-americana als anys cinquanta. Continua amb una anàlisi en profunditat de les aportacions de dos antropòlegs fonamentals dins de la disciplina i que, des de paradigmes diferents, s'han convertit en referents dins de l'estudi del nacionalisme: el nord-americà Clifford Geertz, representant de l'anomenat paradigma primordialista per una banda; i el principal representant de la perspectiva modernista, Ernest Gellner, per l'altra. Finalment s'ofereix un repàs general a les propostes elaborades des de l'aportació de Geertz i Gellner fins a l'actualitat (les perspectives postmodernes, feministes i postcolonials dels anys noranta). La tesi finalitza amb unes conclusions que no sols recullen i resumeixen tot el que s'ha analitzat en les seves pàgines, sinó que ofereix una proposta interpretativa del nacionalisme construïda des de l'antropologia i amb la interpretació que aquesta fa dels conceptes de cultura, identitat i grup ètnic. Amb aquesta proposta teòrica final, no sols es pretén contribuir a un millor coneixement d'un fenomen de gran importància en el món contemporani com és el nacionalisme, sinó que també es fa una crítica al paper que històricament ha tingut la pròpia disciplina en la construcció del discurs nacionalista i el concepte de nació.

[en] The starting point of the thesis is the conviction that to know and to better understand nationalism, it is necessary to take an historical, comparative and interdisciplinary approach. The main goal of the thesis is to show the role of anthropology in the past, the present, and the future in the analysis of the nationalism; an indispensable role not always recognized enough within and without the discipline. The thesis makes an exhaustive review of the approaches to the subject made from social and cultural anthropology, offering an in-depth analysis of the theories of nationalism that have been produced by our discipline, and shows the importance that these have for a better understanding of the phenomenon. The first part offers a review of nationalism studies made by the different social sciences (Primordialist, Perennialist, Modernist and Instrumentalist perspectives), analyzed for the first time from an anthropological perspective. The second part makes an exhaustive analysis of theories of nationalism produced specifically by anthropology: from the "precedents" (Mauss, Van Gennep, Malinowski and the USA "national character" studies of the fifties) to the contemporary contributions in the nineties (postmodernist, feminist and postcolonial approaches); passing through a deep analysis of the two anthropologists who stand out (from different perspectives and levels of theoretical repercussion) in the study of the nationalism: Ernest Gellner and Clifford Geertz. The thesis ends with a conclusion that offers a final summary, but also proposes a theoretical frame of analysis of nationalism.