[ca] L'objectiu d'aquest estudi és comparar els efectes del filler i de la lignina Kraft en els lligants bituminosos, amb la finalitat de comprendre el potencial de la lignina en la producció d'asfalt. S'ha posat en marxa una campanya experimental per a preparar i assajar diferents mescles compostes per lignina Kraft, filler o una combinació de tots dos, en diferents quantitats. El primer objectiu és classificar els lligants mitjançant la classificació Performance Grade (PG). Aquesta classificació s'utilitza per a avaluar la seva adequació a diverses aplicacions mitjançant la determinació de les temperatures altes i baixes i els nivells de sol·licitació del trànsit. L'anàlisi detallada dels resultats permet aprofundir sobre diversos aspectes. Les observacions microscòpiques revelen una distribució i una granulometria similars dels dos materials en el lligant. Els assajos d'estabilitat a l'emmagatzematge van revelar diferències entre els materials, resultant el filler inestable en dosis elevades. A més, els assajos de densitat i de contingut en cendres posen de manifest les similituds físiques entre la lignina Kraft i l'asfalt. No obstant, les conclusions extretes de les propietats reològiques destaquen la similitud entre la lignina i el filler. Les proves sobre la recuperació elàstica mostren que aquesta disminueix amb l'augment del contingut d'additius, la qual cosa revela que la lignina disminueix l'elasticitat de la mateixa manera que el filler. L'anàlisi dels resultats de viscositat indica que tant la lignina com el filler provoquen un augment de la viscositat a mesura que augmenta el contingut d'additius. Apareixen petites diferències en el comportament a baixes temperatures, sobretot entre diferents dosis. Es recomana la continuació de la recerca, mitjançant l'estudi dels resultats dels assajos MSCR i la creació de corbes mestres a partir dels resultats del DSR. En resum, aquesta recerca posa de manifest els efectes comparables de la lignina i el filler sobre les propietats reològiques dels lligants. Encara que existeixen similituds, apareixen variacions subtils, especialment en el rendiment a baixa temperatura. Aquest estudi contribueix a l'avanç de les pràctiques de construcció de carreteres respectuoses amb el medi ambient. Tanmateix, encara queden moltes maneres de continuar desenvolupant solucions sostenibles en aquest sector. El camí cap a un futur sostenible en el sector de les carreteres passa per la col·laboració contínua entre les indústries i les comunitats científiques, amb l'objectiu comú de trobar solucions responsables des del punt de vista social i mediambiental

[es] El objetivo de este estudio consiste en comparar los efectos del filler y de la lignina Kraft en los ligantes bituminosos, con el fin de comprender el potencial de la lignina en la producción de asfalto. Se ha puesto en marcha una campaña experimental para preparar y ensayar diferentes mezclas compuestas por lignina Kraft, filler o una combinación de ambos, en diferentes cantidades. El primer objetivo es clasificar los ligantes mediante la clasificación Performance Grade (PG). Esta clasificación se utiliza para evaluar su adecuación a diversas aplicaciones mediante la determinación de las temperaturas altas y bajas y los niveles de solicitación del tráfico. El análisis detallado de los resultados permite profundizar sobre diversos aspectos. Las observaciones microscópicas revelan una distribución y una granulometría similares de los dos materiales en el ligante. Los ensayos de estabilidad al almacenamiento revelaron diferencias entre los materiales, resultando el filler inestable en dosis elevadas. Además, los ensayos de densidad y de contenido en cenizas ponen de manifiesto las similitudes físicas entre la lignina Kraft y el asfalto. Sin embargo, las conclusiones extraídas de las propiedades reológicas destacan la similitud entre la lignina y el filler. Las pruebas sobre la recuperación elástica muestran que esta disminuye con el aumento del contenido de aditivos, lo que revela que la lignina disminuye la elasticidad del mismo modo que el filler. El análisis de los resultados de viscosidad indica que tanto la lignina como el filler provocan un aumento de la viscosidad a medida que aumenta el contenido de aditivos. Aparecen pequeñas diferencias en el comportamiento a bajas temperaturas, sobre todo entre diferentes dosis. Se recomienda la continuación de la investigación, mediante el estudio de los resultados de los ensayos MSCR y la creación de curvas maestras a partir de los resultados del DSR. En resumen, esta investigación pone de manifiesto los efectos comparables de la lignina y el filler sobre las propiedades reológicas de los ligantes. Aunque existen similitudes, aparecen variaciones sutiles, especialmente en el rendimiento a baja temperatura. Este estudio contribuye al avance de las prácticas de construcción de carreteras respetuosas con el medio ambiente. No obstante, aún quedan muchas formas de seguir desarrollando soluciones sostenibles en este sector. El camino hacia un futuro sostenible en el sector de las carreteras pasa por la colaboración continua entre las industrias y las comunidades científicas, con el objetivo común de encontrar soluciones responsables desde el punto de vista social y medioambiental