[ca] L'objectiu central d'aquesta investigació és analitzar les intervencions urbanes realitzades a partir de l'aprovació del primer Pla d'Ordenament Territorial de Montería (POT) l'any 2002 i els seus efectes urbans, principalment les intervencions dissenyades per corregir els desequilibris urbans associats a la informalitat en el transport (mototaxismo), comerç informal i ús inadequat de l'espai públic. L'enfocament de la feina és quantitatiu i qualitatiu; d'una banda, es presenten dades d'informalitat i de projectes urbans, i per l'altre, s'analitzen els seus efectes a nivell urbà i social. La metodologia inclou tècnica documental i tècnica de camp. La primera correspon a revisió de el pla d'ordenament territorial, plans de desenvolupament municipal, informes institucionals i publicacions. La segona correspon a l'observació participant i als registres fotogràfics que permeten verificar l'efectivitat o la ineficàcia d'aquestes intervencions. Les fonts d'informació a les que es recorre són, entre altres: POT de Montería 2002-2015 i els plans de desenvolupament 2001-2003; 2004-2007; 2008-2011; 2012-2015 i 2016-2019.Entre els resultats es troben: I) Indicadors socials, urbans i econòmics de la ciutat de Montería abans de l'any 2002, presentats en el diagnòstic de l'POT i descripció de les cinc principals estratègies de llarg termini d'aquest pla, que van permetre establir el full de ruta per a la formulació dels futurs plans de desenvolupament; II) La descripció dels principals projectes i intervencions urbanes programades en els plans de desenvolupament dels alcaldes Luis Jiménez Espitia, Lleó Fidel Ojeda, Marcos Daniel Pineda García, en dues oportunitats, i Carlos Eduardo Correa. II) Programa "Ciutats Amables" com a estratègia de mobilitat eficient i transport públic de passatgers de el Pla Nacional de Desenvolupament 2006-2010 "Estat Comunitari: desenvolupament per a tots" aprovat mitjançant Llei 1151 de 2007 i la incorporació de Montería a aquest programa mitjançant document CONPES No. 3638 de l'1 de febrer de 2010. IV) Pla Mestre de Canvi Climàtic PMCC i Pla d'Acció 2032, Montería Sostenible, com a suports per aconseguir la inclusió d'aquesta ciutat al programa "Ciutats Sostenibles i Competitives", que promou la mobilitat urbana sostenible; V) Projectes "Sistema Estratègic de Transport Públic" (SETP), "Ronda de l'Sinú" i "Línia Blava", i els seus efectes sobre l'oferta d'espai públic i la mobilitat urbana.Els projectes programats en els plans de desenvolupament posteriors a l'POT han contribuït a reduir parcialment les activitats informals de comerç en andanes de centre, evidenciant un significatiu avanç en matèria d'indicadors urbans. L'execució d'aquests va aconseguir augmentar l'oferta d'espai públic de 1.66 metres quadrats per habitant a 3.46, construir i reconstruir 133 parcs, recuperar 144.604 metres quadrats d'andanes, construcció de 30 quilòmetres de ciclovía i peatonalització de dos carrers al centre i nord d' la ciutat. La mobilitat per al vianant va millorar completament a l'avinguda primera i de manera parcial en les avingudes segona, tercera, quarta i cinquena, on encara es mantenen alguns comerciants antics i van arribar nous venedors i mototaxistas.Una de les conclusions d'aquest treball expressa que, els projectes i intervencions dissenyades amb enfocament de sostenibilitat van contribuir a millorar la qualitat ambiental i urbana de la ciutat i la qualitat de vida dels seus habitants, però no van aconseguir canviar els hàbits dels monterianos al ús de transport, principalment aquells relacionats amb l'obstinació per utilitzar el transport informal de la mototaxi, l'ús innecessari de la motocicleta i la utilització reiterada de l'automòbil en carrils destinats per a autobusos, la qual cosa evidentment augmenta emissions i no contribueix a la mobilitat sostenible que es pretén amb la visió de Ciutat Verda. Aquest article, resultat d'investigació finançada per la Universitat Cooperativa de Colòmbia, aconsegueix no només descriure els projectes urbans de cinc períodes de l'administració municipal, sinó analitzar la seva pertinència, continuïtat i efectivitat a nivell urbà, social i de la mobilitat. No hi ha evidència en l'actualitat d'un treball similar en aquesta ciutat, encara que es troben informes, notes de premsa i treballs científics amb aproximacions parcials. Està dirigit a la comunitat acadèmica i científica interessades en aquest tipus d'estudis.

[es] El objetivo central de esta investigación es analizar las intervenciones urbanas realizadas a partir de la aprobación del primer Plan de Ordenamiento Territorial de Montería (POT) en el año 2002 y sus efectos urbanos, principalmente las intervenciones diseñadas para corregir los desequilibrios urbanos asociados a la informalidad en el transporte (mototaxismo), comercio informal y uso inadecuado del espacio público. El enfoque del trabajo es cuantitativo y cualitativo; por un lado, se presentan datos de informalidad y de proyectos urbanos, y por el otro, se analizan sus efectos a nivel urbano y social. La metodología incluye técnica documental y técnica de campo. La primera corresponde a revisión del plan de ordenamiento territorial, planes de desarrollo municipal, informes institucionales y publicaciones. La segunda corresponde a la observación participante y a los registros fotográficos que permiten verificar la efectividad o la ineficacia de dichas intervenciones. Las fuentes de información a las que se recurre son, entre otras: POT de Montería 2002-2015 y los planes de desarrollo 2001-2003; 2004-2007; 2008-2011; 2012-2015 y 2016-2019.Entre los resultados se encuentran: I) Indicadores sociales, urbanos y económicos de la ciudad de Montería antes del 2002, presentados en el diagnóstico del POT y descripción de las cinco principales estrategias de largo plazo de este plan, que permitieron establecer la hoja de ruta para la formulación de los futuros planes de desarrollo; II) La descripción de los principales proyectos e intervenciones urbanas programadas en los planes de desarrollo de los alcaldes Luis Jiménez Espitia, León Fidel Ojeda, Marcos Daniel Pineda García, en dos oportunidades, y Carlos Eduardo Correa. II) Programa "Ciudades Amables" como estrategia de movilidad eficiente y transporte público de pasajeros del Plan Nacional de Desarrollo 2006-2010 "Estado Comunitario: desarrollo para todos" aprobado mediante Ley 1151 de 2007 y la incorporación de Montería a este programa mediante documento CONPES No. 3638 del 1° de febrero de 2010. IV) Plan Maestro de Cambio Climático PMCC y Plan de Acción 2032, Montería Sostenible, como soportes para lograr la inclusión de esta ciudad en el programa "Ciudades Sostenibles y Competitivas", que promueve la movilidad urbana sostenible; V) Proyectos "Sistema Estratégico de Transporte Público" (SETP), "Ronda del Sinú" y "Línea Azul", y sus efectos sobre la oferta de espacio público y la movilidad urbana.Los proyectos programados en los planes de desarrollo posteriores al POT han contribuido a reducir parcialmente las actividades informales de comercio en andenes del centro, evidenciándose un significativo avance en materia de indicadores urbanos. La ejecución de éstos logró aumentar la oferta de espacio público de 1.66 metros cuadrados por habitante a 3.46, construir y reconstruir 133 parques, recuperar 144.604 metros cuadrados de andenes, construcción de 30 kilómetros de ciclovía y peatonalización de dos calles en el centro y norte de la ciudad. La movilidad para el peatón mejoró completamente en la avenida primera y de manera parcial en las avenidas segunda, tercera, cuarta y quinta, donde aún se mantienen algunos comerciantes antiguos y llegaron nuevos vendedores y/o mototaxistas.Una de las conclusiones de este trabajo expresa que, los proyectos e intervenciones diseñadas con enfoque de sostenibilidad contribuyeron a mejorar la calidad ambiental y urbana de la ciudad y la calidad de vida de sus habitantes, pero no lograron cambiar los hábitos de los monterianos en el uso de transporte, principalmente aquellos relacionados con la obstinación por utilizar el transporte informal de la mototaxi, el uso innecesario de la motocicleta y la utilización reiterada del automóvil en carriles destinados para autobuses, lo cual evidentemente aumenta emisiones y no contribuye a la movilidad sostenible que se pretende con la visión de Ciudad Verde. Este artículo, resultado de investigación financiada por la Universidad Cooperativa de Colombia, logra no sólo describir los proyectos urbanos de cinco períodos de la administración municipal, sino analizar su pertinencia, continuidad y efectividad a nivel urbano, social y de la movilidad. No hay evidencia en la actualidad de un trabajo similar en esta ciudad, aunque se encuentran informes, notas de prensa y trabajos científicos con aproximaciones parciales. Está dirigido a la comunidad académica y científica interesadas en este tipo de estudios.