[ca] Aquesta investigació s'emmarca en analitzar les propietats de les teules, per tal de poder estudiar el seu comportament sota colonització biològica i posteriorment verificar que tipus són els més òptims per permetre el creixement de microorganismes sense afectar la seva estructura interna, de tal manera que puguin convertir-se en sostres verds que aportin ambiental i estèticament a l'entorn urbà. L'estat actual de la planeta requereix que es prenguin mesures urgents que afavoreixin a l'entorn i una d'elles és la implementació d'espais verds a les ciutats, però aquesta alternativa ha de complir amb fins ecològics i estètics i no ha d'afectar l'estructura interna de l'material sobre el qual vagi a reproduir l'àrea verda. Per això s'analitza el concepte de bioreceptividad proposat per Oliver Guillitte en l'any 1995, el qual diu que la bioreceptividad és la capacitat que té un material per ser colonitzat per organismes vius. Per definir la bioreceptividad hem simulat al laboratori les condicions climàtiques apropiades per sotmetre a assaig les diferents mostres de teules, tenint així una càmera climàtica que proporciona una temperatura regulada de 20 ° C ± 2 ° C amb un 75% d'humitat i ventilació constant , il·luminació mitjançant làmpades fluorescents POWER LUX PRO de 40 watts automatitzades s'engegui i s'apagui en cicles circadians de 12 hores i un mecanisme de reg automàtic que s'activa igualment cada 12 hores proporcionant un flux continu de cultiu per 90 minuts. Per a l'avaluació de l'creixement biològic es va realitzar un registre i anàlisi digital d'imatges el qual consistia en fer fotografies cada dilluns i divendres, aquestes imatges van ser processades i es va poder corroborar i distingir la intensitat de colonització en cada tipus de teula. Finalment es va procedir a verificar la porositat superficial per determinar quin tipus de teula té el major percentatge d'absorció.

[es] Esta investigación se enmarca en analizar las propiedades de las tejas, con el fin de poder estudiar su comportamiento bajo colonización biológica y posteriormente verificar que tipos son los más óptimos para permitir el crecimiento de microorganismos sin afectar su estructura interna, de tal manera que puedan convertirse en techos verdes que aporten ambiental y estéticamente al entorno urbano. El estado actual del planeta requiere que se tomen medidas urgentes que favorezcan al medio ambiente y una de ellas es la implementación de espacios verdes en las ciudades, sin embargo esta alternativa debe cumplir con fines ecológicos y estéticos y no debe afectar la estructura interna del material sobre el cual vaya a reproducirse el área verde. Para ello se analiza el concepto de bioreceptividad propuesto por Oliver Guillitte en el año 1995, el cual dice que la bioreceptividad es la capacidad que tiene un material para ser colonizado por organismos vivos. Para definir la bioreceptividad hemos simulado en el laboratorio las condiciones climáticas apropiadas para someter a ensayo las diferentes muestras de tejas, teniendo así una cámara climática que proporciona una temperatura regulada de 20°C ± 2°C con un 75% de humedad y ventilación constante, iluminación mediante lámparas fluorescentes POWER LUX PRO de 40 watts automatizadas para encenderse y apagarse en ciclos circadianos de 12 horas y un mecanismo de riego automático que se activa igualmente cada 12 horas proporcionando un flujo continuo de cultivo por 90 minutos. Para la evaluación del crecimiento biológico se realizó un registro y análisis digital de imágenes el cual consistía en tomar fotografías cada lunes y viernes, estas imágenes fueron procesadas y se pudo corroborar y distinguir la intensidad de colonización en cada tipo de teja. Finalmente se procedió a verificar la porosidad superficial para determinar qué tipo de teja tiene el mayor porcentaje de absorción.