[ca] La Unió Europea es troba immersa en una "batalla de narratives" global a la qual la Xina és un actor cada cop més actiu. Aquestes narratives tenen una audiència estratègica que va més enllà del públic nacional xinès i el seu objectiu és legitimar les accions i posicions de Pequín a tot el món. Dins de la UE, la Xina té diferents graus d'influència entre els Estats membres, cosa que complica encara més la capacitat de la UE per "parlar amb una sola veu" respecte a Pequín. En el context actual de geopolitització de les relacions internacionals, al qual els actors impugnen cada vegada més les normes i idees establertes, les noves formes de comunicar i exportar aquestes normes i idees han tornat a situar l'estudi del poder discursiu al centre dels debats de les Relacions Internacionals. La Teoria de les Narratives Estratègiques proporciona als acadèmics una sòlida caixa d'eines teòriques i analítiques per prendre's seriosament la comunicació en aquests debats, basant-se en la premissa que els actors fan servir narratives estratègiques per exercir poder discursiu i establir allò que s'accepta i allò que no s'accepta en els assumptes internacionals. Aquesta tesi se centra en el poder discursiu xinès a la UE i es basa en la Teoria de les Narratives Estratègiques per avaluar, per una banda, com es reben les SN xineses als mitjans de comunicació tradicionals de 13 Estats membres de la UE a través de l'anàlisi de 1577 articles de notícies; i per altra banda, per entendre per què la recepció de les SN xineses varia entre els Estats membres de la UE mitjançant la realització d'una anàlisi QCA sobre la variació d'aquesta recepció. Els resultats d'aquesta investigació mostren que la majoria dels mitjans de comunicació tradicionals dels estats membres de la UE observats en aquest estudi tenen opinions negatives de les narratives projectades per la Xina. Això no obstant, una mica més d'un terç reben positivament aquestes narratives i reprodueixen, amb diferents nivells de similitud, els missatges projectats per la Xina. Analitzant la variació en aquesta recepció de les SN xineses entre els Estats membres, els resultats de l'anàlisi QCA revelen una observació general i tres conclusions clau: en termes generals, aquest estudi demostra que l'èxit de les SN xineses depèn en gran mesura del context. Més concretament, aquesta tesi argumenta el següent: en primer lloc, que l'alineació o no alineació dels mitjans de comunicació tradicionals dels Estats membres de la UE amb les SN xineses es deu a un únic factor, sinó més aviat a una combinació d'aquests. En segon lloc, que si bé l'incentiu econòmic és suficient perquè els Estats membres de la UE s'alineïn amb les SN xineses, per tal que es produeixi aquesta alineació discursiva cal un context nacional que mostri certes "tendències antiliberals". En el cas de la UE, la cooptació discursiva per part de les narratives xineses no només s'explica per la necessitat econòmica, sinó que també requereix la voluntat governamental a través de l'alineament ideacional.

[en] The European Union finds itself in a global 'battle for narratives', one in which China is an increasingly active actor. These narratives have a strategically intended audience which lays beyond China's domestic public and they are aimed at garnering support and legitimacy for Beijing worldwide. Within the EU, China holds varying degrees of sway among Member States, which further complicates the EU's ability to "speak with one voice" with regards to Beijing. In the current context of the geopoliticization of international relations, where actors increasingly contest established norms and ideas, new ways of communicating and exporting these norms and ideas have placed the study of discursive power back at the center of IR debates. Strategic Narrative Theory provides scholars with a sound theoretical and analytical toolbox to take communication seriously in these debates based on the premise that actors employ strategic narratives to exert discursive power and shape notions of what is accepted and not accepted in international affairs. This dissertation focuses on Chinese discursive power in the EU and builds on Strategic Narrative Theory to assess, on the one hand, how Chinese SNs are received among 13 EU Member States' traditional media through the analysis of 1577 news articles; and on the other hand, to understand why the reception of Chinese SNs varies across EU Member States by conducting a QCA analysis on this reception's variation. The results of this research show that most EU Member States' traditional media observed in this study hold negative views of China's projected narratives. However, a bit more than a third of EUMS observed receive these narratives positively and reproduce, with varying levels of similarity, China's projected messages. When trying to understand why the reception of Chinese SNs varies across Member States, the results of the QCA analysis revealed one general conclusion and three key insights: on a general note, this study showed that Chinese SN' success is heavily context dependent. More specifically, this dissertation argues the following: firstly, that EUMS' traditional media alignment or non-alignment with China's SNs cannot be explained by one factor alone but rather a combination of these. Secondly, that while economic inducement is enough for EUMS to align with Chinese SNs, having a domestic context which exhibits certain 'illiberal tendencies' is necessary for this discursive alignment to happen. In the case of the EU, discursive cooptation by Chinese narratives is not explained by economic need alone but rather it also requires governmental will through ideational kinship.