[ca] INTRODUCCIÓ: El consum de tabac continua sent el problema de salut pública més important, ja que representa la principal causa de morbiditat i mortalitat prevenible al món. Tot i conèixer-se les conseqüències del consum de tabac, aquest continua sent molt prevalent a molts països, entre els quals Espanya és un exemple notable. Els/les professionals de la salut, i especialment els/les infermers/es, exerceixen un rol fonamental en la prevenció i control del tabaquisme. Tot i això, és preocupant que molts/es d'aquests/es professionals presentin una alta prevalença de consum de tabac, així com deficiències en els seus coneixements, actituds i formació relacionats amb el tabaquisme. Aquestes limitacions interfereixen de manera negativa en la seva capacitat per implementar intervencions efectives per a la cessació tabàquica. La elevada prevalença de consum de tabac i la manca de coneixements, actituds i formació en tabaquisme també s'observen entre els/les estudiants d'Infermeria. No obstant, si bé aquests factors influiran en la seva futura pràctica professional com a infermers/es, en l'actualitat, no es disposa d'un coneixement detallat sobre l'evolució individual que experimenten els/les estudiants d'Infermeria al llarg de la seva formació universitària en relació amb aquestes variables, ni es coneixen els factors que influeixen en aquests canvis. OBJECTIU: Examinar els canvis en el consum de productes de tabac, els coneixements, la formació i les actituds relacionades amb el tabaquisme en una cohort d'estudiants d'Infermeria, comparant les dades obtingudes a l'estudi basal (2015–2016) amb les del seguiment (2018–2019). METODOLOGIA: Estudi prospectiu d´una cohort d´estudiants d´Infermeria de Catalunya (Espanya) realitzat entre els anys acadèmics 2015−2016 i 2018−2019. A l'estudi basal es va utilitzar un qüestionari en paper autoadministrat i, en el seguiment, es va fer servir un qüestionari similar administrat en línia. Les principals variables dependents es van definir de la manera següent: (i) participació en el seguiment (sí o no); (ii) transicions en l'estat i patró de consum de productes de tabac (iniciar el consum de tabac, recaure, deixar de fumar, passar de fumador/a diari/diària a ocasional i viceversa, passar de consum de només cigarretes a consum combinat i viceversa, canviar d'un producte a un altre i reduir el consum de cigarrets ≥5 cigarrets/dia (cig/dia) vs continuar amb el mateix estat o patró de consum de tabac basal); (iii) transicions en les actituds cap al rol dels/les professionals i organitzacions sanitàries en el control del tabaquisme (passar d'estar en desacord a l'estudi basal a estar en acord en el seguiment vs. continuar en desacord); i (iv) transicions en la formació rebuda durant el grau d'Infermeria sobre tabaquisme (passar de no haver rebut la formació a l'estudi basal a haver-la rebut en el seguiment vs. seguir sense haver- la rebut). Com a variables independents es van incloure les variables sociodemogràfiques i les característiques de consum de tabac en l'estudi basal i seguiment dels/les participants. En l'anàlisi descriptiu es van calcular les prevalences (%) i els corresponents intervals de confiança (IC) del 95%. En l'anàlisi bivariat, es va utilitzar la prova Chi-quadrat i el test exacte de Fisher per a les variables qualitatives i en l'anàlisi multivariat es van utilitzar models de regressió logística per calcular les odds ràtios ajustades (ORa) i els corresponents IC95%. RESULTATS: Dels/les 4.381 estudiants d'Infermeria de l'estudi basal, un total de 1.252 (25%) van participar en el seguiment. La probabilitat de participar en el seguiment va ser major en les persones amb les següents característiques: ser dona (ORa = 1,76; IC95%: 1,40–2,15), tenir ≤19 anys (ORa = 1,43; IC95 %: 1,10– 1,86) i mai haver fumat (ORa = 1,44; IC95%: 1,21–1,75), en comparació amb els homes, persones de ≥25 anys i els fumadors/es. Durant el període de seguiment, els/les estudiants d'Infermeria van experimentar diverses transicions en el seu estat i patró de consum de tabac. Entre els/les fumadors/es de l'estudi basal (incloent-hi tant els/les fumadors/es diaris/diàries i ocasionals), el 28,3% van deixar de fumar i el 60,8% van reduir el consum de tabac en almenys 5 cig/dia. Els/les consumidors/es ocasionals van presentar una major probabilitat de deixar de fumar (ORa = 2,88, IC95% 1,49–5,58), però, juntament amb els/les fumadors/es amb baixa dependència, van tenir menor probabilitat de reduir el consum, (ORa = 0,13, IC95% 0,06–0,30 and ORa = 0,38, IC95% 0,16–0,89, respectivament), en comparació dels/les fumadors/es diaris/diàries i els/les que van reportar una mitjana o alta dependència al estudi basal. A més, el 12,1% dels/les fumadors/es diaris/diàries van canviar a un consum ocasional, mentre que el 36,2% dels/les fumadors/es ocasionals van passar a consum diari. Entre aquells/es que fumaven exclusivament cigarrets, el 14,2% van començar a consumir productes combinats, mentre que el 48,4% dels/les que feien de forma inicial o consum combinat van passar a només cigarrets. D'altra banda, dels/les mai fumadors/es, el 4,6% van iniciar el consum de tabac en el seguiment i el 23,2% dels/les exfumadors/es van recaure. A conseqüència d'aquestes transicions, la prevalença global de fumadors/es va disminuir del 29,7% al 23,6% entre l'estudi basal i el seguiment. No obstant això, les proporcions de fumadors/es diaris/diàries i ocasionals amb prou feines van variar (62,0% i 38,0% al basal i 63,6% i 36,4% al seguiment). La prevalença d'exfumadors/es va augmentar del 13,1% al 19,4%, mentre que la prevalença de mai fumadors/es es va mantenir estable. D'altra banda, més del 50% dels/es estudiants d'Infermeria van adquirir actituds positives envers el rol dels/les professionals i les organitzacions sanitàries en el control del tabaquisme entre l'estudi basal i el seguiment. Això va ser més probable entre els/es mai fumadors/es i els/les exfumadors/es que entre els/les fumadors/es (totes les ORa > 2,00), però menys probable entre els/les participants dels darrers cursos del Grau d'Infermeria (3r i 4t) (ORa = 0,64, 0,42– 0,96) que els/les dels primers cursos (1r i 2n) . Finalment, més del 60% dels/les participants van passar de no haver rebut formació sobre tabaquisme durant el programa d'estudis del grau d'Infermeria a haver-la rebut durant el seguiment. Això va ser menys probable entre els/les estudiants dels darrers cursos del Grau d'Infermeria (3r i 4t) (totes les ORa < 0,50) i els/les mai fumadors/es (totes les ORa < 0,70) en comparació amb els/les participants dels primers cursos (1r i 2n) i els/les fumadors/es. CONCLUSIONS: Els/les estudiants d'Infermeria seguits van experimentar diversos canvis en l'estat i el patró de consum de tabac, actituds i formació en tabaquisme entre l'estudi basal i el seguiment. En termes de participació, es va observar que ser dona, ≤19 anys d'edat i fumador/a van ser predictors de seguiment. Cosa que suggereix la importància d'aquestes variables en la continuïtat de la participació en estudis d'aquesta naturalesa. A més, el consum ocasional i una baixa dependència a la nicotina van emergir com a factors determinants en les transicions en l'estat i patró de consum de tabac. Sumat a això, els resultats van mostrar que els/les participants que estaven en els darrers cursos acadèmics van tenir menor probabilitat d'adquirir actituds positives i formació en el seguiment. D'altra banda, ser exfumador/a i mai haver fumat es va associar amb l'adquisició d'actituds positives, encara que també es va relacionar amb la manca de formació en tabaquisme durant el període de seguiment. En conjunt, aquestes troballes subratllen la necessitat urgent d'implementar estratègies efectives adreçades a prevenir el consum de tabac, promocionar la cessació tabàquica, enfortir la formació en tabaquisme i promoure la visió de rol exemplar entre els/les estudiants d'Infermeria. Aquestes accions són fonamentals per abordar el problema persistent del tabaquisme i el seu impacte a la salut pública, especialment en els/les futurs/es professionals de la salut.

[en] BACKGROUND: Tobacco use remains the most important public health problem, representing the leading cause of preventable morbidity and mortality worldwide. Despite the known consequences of tobacco use, it remains highly prevalent in many countries, Spain being a notable example. Health professionals, especially nurses, play a key role in the prevention and control of tobacco use. Nevertheless, it is of concern that many of these professionals have a high prevalence of tobacco use, as well as deficiencies in their knowledge, attitudes and training related to smoking. These limitations negatively affect their ability to implement effective smoking cessation interventions. The high prevalence of tobacco use and lack of smoking knowledge, attitudes, and training are also observed among nursing students. However, although these factors will influence their future professional practice as nurses, at present, there is no detailed knowledge about the individual evolution experienced by nursing students throughout their university education in relation to these variables, nor are the factors that influence these changes known. AIM: To examine changes in tobacco product use, knowledge, training, and attitudes towards smoking in a cohort of nursing students, comparing data obtained in the baseline (2015–2016) with those of the follow-up (2018–2019). METHODS: Prospective longitudinal study conducted among nursing students in Catalonia (Spain) between 2015-2016 and 2018-2019. At baseline, we used a self- administered paper-and-pencil questionnaire, and, at follow-up, we launched an online survey based in the baseline questionnaire. The main dependent variables were (i) participation in the follow-up (yes or no), (ii) transitions in smoking status and tobacco use patterns (smoking initiation, relapsing, quit smoking, switching from daily to nondaily smoking and vice versa, switching from cigarette-only consumption to poly-tobacco use and vice versa, switching from between products and reducing cigarette consumption ≥5 cigarettes/day (cig/day) vs. continuing with the same smoking status or tobacco use patterns of the baseline), (iii) transitions in attitudes towards the role of health professionals and organizations in tobacco control (switching from disagreement at baseline to agreement at follow-up vs. continuing to disagree), and (iv) transitions in the training received during the Bachelor's Degree in Nursing on tobacco control (from not having received the training at baseline to having received it at follow- up vs. continuing without having received it). As independent variables, we included the sociodemographic variables and tobacco use characteristics at baseline and follow-up of the participants. In the descriptive analysis we calculated the prevalence (%) and the corresponding 95% confidence intervals (CI), in the bivariate analysis we used the Chi-square test and Fisher's exact test, and in the multivariate analysis we used logistic regression models to calculate the adjusted Odds Ratios (aOR) and their 95% CI. RESULTS: Of the 4,381 nursing students in the baseline study, a total of 1,252 (25%) participated in the follow-up. The likelihood of participating in follow-up was higher in those with the following characteristics: being female (ORa = 1.76; 95% CI: 1.40-2.15), being ≤19 years old (ORa = 1.43; 95% CI: 1.10-1.86), and never having smoked (ORa = 1.44; 95% CI: 1.21-1.75), compared with men, persons aged ≥25 years, and smokers. During the follow-up period, the nursing students experienced several transitions in their smoking status and tobacco use pattern. Among smokers at baseline (including both daily and occasional smokers), 28.3% quit smoking and 60.8% reduced their smoking by at least 5 cig/day. Occasional users were more likely to quit smoking (ORa = 2.88, 95%CI 1.49-5.58), but, together with smokers with low dependence, were less likely to reduce consumption (ORa = 0.13, 95%CI 0.06- 0.30 and ORa = 0.38, 95%CI 0.16-0.89, respectively), compared to daily smokers and those who reported medium or high dependence at baseline. In addition, 12.1% of daily smokers switched to occasional use, while 36.2% of occasional smokers switched to daily use. Among those who exclusively smoked cigarettes, 14.2% started to consume combined products, while 48.4% of those who initially smoked combined products switched to cigarettes only use. Of never smokers, 4.6% initiated tobacco use at follow-up and 23.2% of former smokers relapsed. As a result of these transitions, the overall prevalence of smoking decreased from 29.7% to 23.6% between baseline and follow-up. However, the proportions of daily and occasional smokers hardly changed (62.0% and 38.0% at baseline and 63.6% and 36.4% at follow-up). The prevalence of ex-smokers increased from 13.1% to 19.4%, while the prevalence of never smokers remained stable. On the other hand, more than 50% of the nursing students acquired positive attitudes towards the role of health professionals and organizations in smoking control between baseline and follow-up. This was more likely among never smokers and ex-smokers (all ORa > 2,00) than among smokers, but less likely among participants in the last years of the Bachelor's Degree in Nursing (3rd and 4th) (ORa = 0,64, 0,42–0,96) than those in the first years (1st and 2nd). Finally, more than 60% of participants transitioned from not having received smoking education during their undergraduate nursing program to having received it during follow-up. This was less likely among students in the last years of the Bachelor's Degree in Nursing (3rd and 4th) (all ORa < 0,50) and never smokers (totes les ORa < 0,70) compared to participants in the first years (1st and 2nd) and smokers. CONCLUSIONS: The followed nursing students experienced various changes in their smoking status and patterns, attitudes, and training in tobacco control between baseline and follow-up. Regarding participation, it was observed that being female, being ≤19 years old, and smoking were predictors of follow-up, suggesting the importance of these variables in the retention of this participants in such studies. In addition, occasional smoking and low nicotine dependence emerged as determinants of transition in smoking status and tobacco use patterns. In addition, the results revealed that participants who were in their last academic years at baseline were less likely to acquire positive attitudes and training at follow-up. On the other hand, being a former smoker and never having smoked was associated with the acquisition of positive attitudes, although it was also related to the lack of smoking training during the follow-up period. Overall, these findings underscore the urgent need to implement effective strategies aimed at preventing tobacco use, promoting smoking cessation, strengthening smoking education, and promoting exemplary role vision among nursing students. These actions are essential to address the persistent problem of tobacco use and its impact on public health, especially in future health professionals.