BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] La ciutat de Vilanova i la Geltrú i la comarca del Garraf estan envoltades per la barrera natural del Massís del Garraf. Històricament això ha suposat greus problemes de comunicació amb la regió metropolitana de Barcelona i les comarques de l'interior. L'arribada del ferrocarril a l'any 1881 va tenir un gran impacte sobre la comarca i la seva capital alhora que va portar nous problemes. La construcció de les vies van dividir la ciutat en dues meitats provocant un efecte barrera. Davant d'aquesta problemàtica, aquesta treball pretén analitzar l'efecte barrera provocat pel ferrocarril a diverses ciutats espanyoles i en particular a Vilanova i la Geltrú; així com proposar maneres de solucionar-lo. S'ha estructurat el treball en diferents apartats, començant per una introducció sobre la importància del ferrocarril en la història, economia i demografia del Garraf i la seva capital. A continuació, es defineix l'efecte barrera i se'n proposen possibles solucions, s'analitza la situació particular de Vilanova i la Geltrú estudiant els passos de ferrocarril de la ciutat i proposant-ne millores. Finalment, l'últim capítol es centra amb més detall en un dels casos a través d'una proposta d'un pas inferior nou complementat amb plànols.

[es] La ciudad de Vilanova i la Geltrú y la comarca del Garraf están rodeadas por la barrera natural del Massís del Garraf. Históricamente esto ha supuesto graves problemas de comunicación con la región metropolitana de Barcelona i las comarcas del interior. La llegada del ferrocarril en el año 1881 tuvo un gran impacto sobre la comarca y su capital a la vez que trajo nuevos problemas. La construcción de las vías dividió la ciudad en dos mitades provocado un efecto barrera. Antes esta problemática, este trabajo pretende analizar el efecto barrera provocado por el ferrocarril en diversas ciudades españolas y en particular en Vilanova i la Geltrú; así como proponer maneras de solucionarlo. Se ha estructurado el trabajo en diferentes apartados, empezando por una introducción sobre la importancia del ferrocarril en la historia, economía i demografía del Garraf y su capital. A continuación, se define el efecto barrera i se proponen posibles soluciones, se analitza la situación particular de Vilanova i la Geltrú estudiando los pasos de ferrocarril de la ciudad i proponiendo mejoras. Finalmente, el último capítulo se centra con más detalle en uno de los casos a través de una propuesta de un paso inferior nuevo complementado con planos.
[ca] Aquest estudi es basa a determinar si el rendiment a visualitzar una imatge abstracta, basada en la indeterminació visual, influeix en el rendiment a identificar les figures tridimensionals en un test de estereoagudeza. El present estudi s'ha analitzat el comportament en el desenvolupament de les proves en 64 subjectes des de l'edat de 7 a 35 anys, sense patologies oculars, amb una agudesa visual igual o major a 0,8 (escala decimal) en qualsevol dels ulls, absència d'estrabismes, ambliopia i ull vague. Mitjançant l'anàlisi estadística dels resultats s'observa que la indeterminació visual, avaluada mitjançant la visualització prèvia de la imatge de Dallenbach, impacta en la capacitat per a comprendre millor la prova de disparitat lateral. No obstant això, no té un efecte significatiu sobre la prova de punts aleatoris. D'altra banda, l'última prova es destaca una millora notable en els resultats de repetibilitat després d'una explicació detallada del test de punts aleatoris. Les conclusions presentades en aquest treball ens porten a considerar la importància de l'habilitat de la indeterminació visual en la mesura de la estereoagudeza. Addicionalment, futurs estudis serien interessants per poder analitzar como l'explicació detallada influeix en el mesurament del test de estereoagudeza i el seu repetibilitat.

[es] Este estudio se basa en determinar si el rendimiento en visualizar una imagen abstracta, basada en la indeterminación visual, influye en el rendimiento en identificar las figuras tridimensionales en un test de estereoagudeza. El presente estudio se ha analizado el comportamiento en el desarrollo de las pruebas en 64 sujetos desde la edad de 7 a 35 años, sin patologías oculares, con una agudeza visual igual o mayor a 0,8 (escala decimal) en cualquiera de los ojos, ausencia de estrabismos, ambliopía y ojo vago. Mediante el análisis estadístico de los resultados se observa que la indeterminación visual, evaluada mediante la visualización previa de la imagen de Dallenbach, impacta en la capacidad para comprender mejor la prueba de disparidad lateral. Sin embargo, no tiene un efecto significativo sobre la prueba de puntos aleatorios. Por otro lado, la última prueba se destaca una mejora notable en los resultados de repetibilidad tras una explicación detallada del test de punto puntos aleatorios Las conclusiones presentadas en este trabajo nos llevan a considerar la importancia de la habilidad de la indeterminación visual en la medida de la estereoagudeza. Adicionalmente, futuros estudios serían interesantes para poder analizar cómo la explicación detallada influye en la medición del test de estereoagudeza y su repetibilidad.
[ca] Estudi de la dinàmica d'una partícula puntual que es mou en línia recta dins d'un domini pla tancat per una corba, i es mostra com la trajectòria d'aquesta partícula depèn de la geometria de la corba.

[es] Estudio de la dinámica de una partícula puntual que se mueve en línea recta dentro de un dominio plano encerrado por una curva, y se muestra como la trayectoria de dicha partícula depende de la geometría de la curva.
[ca] Aquest treball consisteix en diseñar, desenvolupar i implementar una aplicació Android amb l?objectiu de controlar el stock de l'empresa Bohodot. Pel backend de l?aplicació s?ha utilitzat Firebase, per la sincronització de dades en temps real, l?autenticació dels usuaris, l?emmagatzematge d?arxius i la implementació de funcions.

[es] Este trabajo consiste en diseñar, desarrollar e implementar una aplicación Android con el objetivo de controlar el stock de Bohodot. Para el backend de la aplicación se ha utilizado Firebase, tanto para la sincronización de datos en tiempo real, como para la autenticación de usuarios, el almacenamiento de archivos y la implementación de funciones
[ca] A l'hora de parlar de marketing aplicat a un club de futbol és important considerar que el consumidor estima tot el que envolta al seu equip. Els clubs de futbol són el que es coneix com lovemarks, cosa que moltes empreses ja voldrien tenir sense arribar a esforçar-se molt. Si traslladem tot aquest sentiment per part dels consumidors al marketing digital, és fàcil comprendre que la passió i el fanatisme es tradueixen en tràfic a les plataformes digitals tant de Social Media com a la web i a la botiga online, sempre tenint en compte que els fans són cada vegada més selectius en el que desitgen rebre. Progressivament, els equips de futbol professionals estan incloent les noves tecnologies online en la seva àrea de marketing per garantir una millor organització de les campanyes de publicitat i poder arribar d'una forma molt més ràpida i propera a tots els fans no només del mateix territori geogràfic sinó de tot el món. Aquest projecte pretén documentar les principals estratègies de comunicació online dels clubs de futbol professionals, exemplificant-ho amb un estudi del cas particular del FC Barcelona. En particular, s'ha centrat l'anàlisi en les diferents plataformes de Social Media i en l'ús de la seva plataforma web i e-Commerce.

[es] A la hora de hablar de marketing aplicado a un club de fútbol es importante considerar que el consumidor ama todo lo que rodea a su equipo. Los clubs de fútbol son lo que se conoce como lovemarks, algo que muchas empresas ya querrían tener sin llegar a esforzarse mucho. Si trasladamos todo este sentimiento por parte de los consumidores al marketing digital, es fácil comprender que la pasión y el fanatismo se traducen en tráfico en las plataformas digitales tanto de Social Media como en la web y la tienda online, tomando en consideración que los fans son cada vez más selectivos en lo que desean recibir. Progresivamente, los equipos de fútbol profesionales están incluyendo las nuevas tecnologías online en su área de marketing para garantizar una mejor organización de sus campañas de publicidad y poder llegar de una forma mucho más rápida y cercana a todos los fans no solo del mismo territorio geográfico sino de todo el mundo. Este proyecto pretende documentar las principales estrategias de comunicación online de los clubs de fútbol profesionales, ejemplificándolo con un estudio del caso particular de FC Barcelona. En particular, se ha centrado el análisis en las diferentes plataformas de Social Media y en el uso de su plataforma web y e-Commerce.
[ca] Entre els anys 1920 i 1940 particulars i corporacions d'habitatge van construir a Amsterdam més de 80.000 habitatges, que es van sumar als aproximadament 140.000 habitatges existents. Entre els projectes més cridaners d'aquest període estan els complexos residencials dissenyats per arquitectes de l'anomenada "Escola d'Amsterdam", el representant més significatiu va ser Michiel de Klerk. Els exemples més bonics no són viles aïllades destinades a les classes més adinerades, sinó habitatges socials de lloguer construïts per encàrrec de les corporacions d'habitatge. Els anomenaven "Palaus pels treballadors": la bellesa com a ideari social. Van ser construïts dins del marc de nova legislació gràcies a la col·laboració de polítics, arquitectes - urbanistes, corporacions d'habitatges i arquitectes. Mostres d'una època que es va caracteritzar pel compromís social, l'optimisme, el dinamisme i l'idealisme. En aquest article es tracten aquests pilars amb el següent ordre: la Llei de l'Habitatge de 1901, el sorgiment de les corporacions d'habitatges, els canvis a la política municipal, i la trama tan especial que va sorgir a principis del segle XX. Això va donar lloc a les belles illes dels arquitectes de l'Escola d'Amsterdam dins dels nous eixamples de la ciutat. En els últims anys s'han desenvolupat molts esforços per conservar adequadament aquest llegat arquitectònic i en algunes ocasions per tornar a la seva honra originària.

[es] Entre los años 1920 y 1940 particulares y corporaciones de vivienda construyeron en Ámsterdam más de 80.000 viviendas, que se sumaron a las aproximadamente 140.000 viviendas existentes. Entre los proyectos más llamativos de este período están los complejos residenciales diseñados por arquitectos de la llamada "Escuela de Ámsterdam", cuyo representante más significativo fue Michiel de Klerk. Los ejemplos más hermosos no son villas aisladas destinadas a las clases más pudientes, sino viviendas sociales de alquiler construidas por encargo de las corporaciones de vivienda. Los llamaban "Palacios para los trabajadores": la belleza como ideario social. Fueron construidas dentro del marco de nueva legislación gracias a la colaboración de políticos, arquitectos-urbanistas, corporaciones de vivienda y arquitectos. Muestras de una época que se caracterizó por el compromiso social, optimismo, dinamismo e idealismo. En este artículo se tratan estos pilares con el orden siguiente: la Ley de la Vivienda de 1901, el surgimiento de las corporaciones de vivienda, los cambios en la política municipal y la trama tan especial que surgió a principios del siglo XX. Esto dio lugar a las hermosas manzanas de los arquitectos de la Escuela de Ámsterdam dentro de los nuevos ensanches de la ciudad. En los últimos años se han desarrollado muchos esfuerzos para conservar adecuadamente este legado arquitectónico y en algunas ocasiones para devolverlo a su honra originaria.
[ca] En aquest treball de final de grau, relacionarem la fotografia estereoscòpica i la visió binocular. Explicarem què és la visió binocular i quina relació té amb l'estereopsis la percepció espacial. El terme estereoscòpia prové del grec Stereo que significa sòlid i Skopeo que és veure o mirar. Traslladant aquest concepte a la visió, cada ull capta una imatge retinal que el cervell ha de fusionar i transformar en una sola imatge tridimensional. Explicarem els mètodes i les eines amb les quals durem a terme les fotografies i el nostre treball. Realitzarem les fotografies en dos suports diferents, amb càmera analògica i amb càmera digital. Presentarem les imatges en els següents formats: - Parells estereoscòpics o Estereogrames - Anàglifs Visualitzarem les fotografies mitjançant dos mecanismes diferents: - Ulleres anaglíficas - Visor estereoscòpic Finalment, exposarem les conclusions a les quals haurem arribat després de fer el treball i les nostres impressions sobretot el que hem après sobre la fotografia estereoscòpica i la seva relació amb la visió binocular.

[es] En este trabajo de final de grado, relacionaremos la fotografía estereoscópica y la visión binocular. Explicaremos qué es la visión binocular y qué relación tiene con la estereopsis y la percepción espacial. El término estereoscopia proviene del griego Stereo que significa sólido y Skopeo que es ver o mirar. Trasladando este concepto a la visión, cada ojo capta una imagen retiniana que el cerebro tiene que fusionar y transformar en una sola imagen tridimensional. Explicaremos los métodos y las herramientas con las cuales llevaremos a cabo las fotografías y nuestro trabajo. Realizaremos las fotografías en dos soportes diferentes, con cámara analógica y con cámara digital. Presentaremos las imágenes en los siguientes formatos: - Pares estereoscópicos o Estereogramas - Anaglifos Visualizaremos las fotografías mediante dos mecanismos diferentes: - Gafas anaglíficas - Visor estereoscópico Finalmente, expondremos las conclusiones a las que habremos llegado tras realizar el trabajo y nuestras impresiones sobre todo lo que hemos aprendido sobre la fotografía estereoscópica y su relación con la visión binocular.
[ca] La intervenció s'ubica a Sant Esteve de Palautordera, petit poble del Vallès Oriental situat als peus del Parc Natural del Montseny. El projecte aprofita la condició de desdibuixament de la trama urbana i d'apropament al paisatge en un punt de confluència on els condicionants de la morfologia urbana es reuneixen, essent la Riera Vallmanya i els eixos principals de la població, la Carretera del Montseny i el Carrer Major. La seva clara connexió amb la muntanya dona raó a El Centre de Recerca i Divulgació de la Reserva de la Biosfera del Montseny, espai que arxiva tota aquella documentació relativa al Parc Natural. La peça respon a les directrius de l'entorn per donar continuïtat a una lògica urbana. A través de la secció i del semi-soterrament de part del programa, obre una seqüència esglaonada d'espais públics des del poble fins al paisatge, que busquen reconnectar els fluxos existents de la mateixa manera que generar-ne de nous. Ho fa a través de d'una peça de dues plantes amb un caire diferenciat. Amb una planta baixa amb una mirada al poble, però que alhora es perfora i és el llindar a la riera, i amb una planta semi-soterrada, que estructura un seguit de murs que miren cap al paisatge.

[es] La intervención se ubica en Sant Esteve de Palautordera, pequeño pueblo del Vallès Oriental situado a los pies del Parque Natural del Montseny. El proyecto aprovecha la condición de desdibujamiento de la trama urbana y de acercamiento al paisaje en un punto de confluencia donde los condicionantes de la morfología urbana se reúnen, siendo la Riera Vallmanya y los ejes principales de la población, la Carretera del Montseny y la Calle Mayor. Su clara conexión con la montaña justifica El Centro de Investigación y Divulgación de la Reserva de la Biosfera del Montseny, espacio que archiva toda aquella documentación relativa al Parque Natural. La pieza responde a las directrices del entorno para dar continuidad a una lógica urbana. A través de la sección y del semi-sótano de parte del programa, abre una secuencia escalonada de espacios públicos desde el pueblo hasta el paisaje, que buscan reconectar los flujos existentes del mismo modo que generar nuevos Lo hace mediante una pieza de dos plantas con un cariz diferenciado. Mediante una planta baja con una mirada en el pueblo, pero que a la vez se perfora y es el umbral a la riera, y con una planta semi-sótano, que estructura una serie de muros que miran hacia el paisaje.
[ca] Els drons han estat uns dispositius molt útils des de la seva creació, tot i així, sempre han estat limitats a l'hora de fer-los controlar, ja que només permetien executar les ordres que els creadors els hi deixaven programades. Mai s'havia deixat al client la completa llibertat per programar el dron al seu gust per crear les funcionalitats que aquest cregués convenients. En aquest treball de final de grau s'investiga i experimenta amb la programació de drons, en particular amb el dron Tello EDU. S'avaluen les diferents possibilitats de programació utilitzant diversos llenguatges, i es creen tres aplicacions de visió artificial que permeten controlar el dron mitjançant gestos corporals, senyals amb les mans i el seguiment de persones. Els objectius principals del projecte són desenvolupar dos aplicatius: un per cartografiar una àrea determinada amb un sol dron i un altre utilitzant dos drons per prendre mesures d'altura i crear un mapa 3D de la zona cartografiada. També s'ha creat un algoritme de control propi per a aquests aplicatius. Al treball es demostra una comprensió profunda de les capacitats del dron i la seva aplicació en escenaris pràctics, aportant noves solucions i resultats innovadors. Aquest treball vol fer una aportació en el camp de la programació de drons i la robòtica, i ofereix una perspectiva interessant sobre les possibilitats d'ús del dron Tello EDU.

[es] Los drones han sido dispositivos muy útiles desde su creación, sin embargo, siempre han estado limitados en cuanto a su control, ya que solo permitían ejecutar las órdenes programadas por sus creadores. Nunca se había permitido al cliente tener total libertad para programar el dron a su gusto y crear las funcionalidades que considerara convenientes. En este trabajo de fin de grado se investiga y experimenta con la programación de drones, en particular con el dron Tello EDU. Se evalúan las diferentes posibilidades de programación utilizando varios lenguajes y se crean tres aplicaciones de visión artificial que permiten controlar el dron mediante gestos corporales, señales con las manos y seguimiento de personas. Los objetivos principales del proyecto son desarrollar dos aplicativos: uno para cartografiar un área determinada con un solo dron y otro utilizando dos drones para tomar medidas de altura y crear un mapa 3D de la zona cartografiada. También se ha creado un algoritmo de control propio para estos aplicativos. En el trabajo se demuestra una comprensión profunda de las capacidades del dron y su aplicación en escenarios prácticos, aportando nuevas soluciones y resultados innovadores. Este trabajo pretende hacer una contribución en el campo de la programación de drones y la robótica, y ofrece una perspectiva interesante sobre las posibilidades de uso del dron Tello EDU.
[ca] El següent projecte és un treball de final d'estudis del grau d'enginyeria mecànic cursat a la Universitat Politècnica de Catalunya. Té com a objectiu fer una explicació de tot el procés seguit per la fabricació d'una guitarra elèctrica des de zero amb un procés de control numèric. Comença per una petita introducció a l'instrument, la física del so i la física del so aplicat a una guitarra. És dissenya una guitarra amb cos de caoba, mànec d'arç i diapasó de palissandre. El model s'acosta a una guitarra estil Telecaster amb l'electrònica variada. Ha sigut dissenyada amb el programa SolidWorks per poder treballar posteriorment amb una fresadora de control numèric de la marca Riegre utilitzant el programa TopSolid. A continuació s'han fet acabats manuals per deixar la guitarra apunt col·locant totes les peces i soldant l'electrònica. El resultat final és el d'una guitarra amb bon so, estètica i còmode. L'acabat és natural, color fusta. A l'apartat d'annexes es poden consultar tots els plànols de disseny i el programa de CNC.

[es] El siguiente proyecto es un Trabajo de fin de estudios del grado en ingeniería mecánica cursado en la Universidad Politécnica de Catalunya. Tiene como objetivo hacer una explicación de todo el proceso seguido para la fabricación de una guitarra eléctrica des de cero con un proceso de control numérico. Empieza con una pequeña introducción del instrumento, la física del sonido y la física del sonido aplicado a una guitarra. Se diseña una guitarra con cuerpo de caoba, mástil de arce y diapasón de palosanto. El modelo se aproxima a una guitarra estilo Telecaster con electrónica variada. Ha sido diseñada utilizando el programa SolidWorks para pode trabajar posteriormente con una fresadora de control numérico de la marca Rierge mediante el programa TopSolid, Seguida mente se hicieron trabajos manuales para dejar la guitarra terminada colocando todas las piezas y soldando la electrónica. El resultado final es una guitarra con buen sonido, estética i cómoda. El acabado final es natural, color fusta. En el apartado de anexos se pueden consultar todos los planos de diseño de la guitarra y el programa de CNC.
[ca] Aquest Treball de Fi de Màster analitza el procés de reutilització d'estructures d'acer, destacant els avantatges i les barreres que enfronta aquesta pràctica, així com la seva viabilitat en la indústria de la construcció. L'objectiu principal és avaluar aquesta pràctica sota l'enfocament de la sostenibilitat i l'economia circular, conceptes que guanyen rellevància a nivell global a causa dels beneficis socials, econòmics i ambientals.

[es] Este Trabajo de Fin de Máster analiza el proceso de reutilización de estructuras de acero, destacando las ventajas y barreras que enfrenta esta práctica, así como su viabilidad en la industria de la construcción. El objetivo principal es evaluar esta práctica bajo el enfoque de la sostenibilidad y la economía circular, conceptos que están ganando relevancia a nivel global debido a sus beneficios sociales, económicos y ambientales.
[ca] Aquest projecte busca trobar si en un escenari real, l'aprenentatge per reforç podria ajudar a les noves xarxes de vehicles a obtenir millors rendiments, aplicades concretament en l'àmbit de l'assignació de recursos. Això s'intentaria fer assignant un nombre variat de peticions a diversos centres de dades, modelant una carretera real i un tram de ciutat. Per fer-ho, es van implementar 4 algorismes, una heurística i 3 enfocaments RL, en els quals vam definir un DQN simple i els dos restants que executen el mateix DQN, però també inclouen un mètode per compartir paràmetres. Es veurà que s'ha de fer un model sofisticat per demostrar que l'aprenentatge per reforç val la pena, i també, que compartir paràmetres és una eina que serà molt útil per a aquests tipus de xarxes ja que podria funcionar d'una manera molt eficient.

[es] Este proyecto busca encontrar si en un escenario real, el aprendizaje por refuerzo podría ayudar a las nuevas redes de vehículos a obtener mejores rendimientos, aplicadas concretamente en el ámbito de la asignación de recursos. Esto se intentaría hacer asignando un número variado de peticiones a varios centros de datos, modelando una carretera real y un tramo de ciudad. Para ello, se implementaron 4 algoritmos, una heurística y 3 enfoques RL, en los que definimos un DQN simple y los dos restantes que ejecutan el propio DQN, pero también incluyen un método para compartir parámetros. Se verá que debe hacerse un modelo sofisticado para demostrar que el aprendizaje por refuerzo vale la pena, y también, que compartir parámetros es una herramienta que será muy útil para este tipo de redes ya que podría funcionar de una manera muy eficiente.