[ca] Les antinòmies tributàries o contradiccions entre normes tributàries constitueixen una de les patologies més greus i freqüents al dret tributari. Aquest treball desenvolupa un estudi sistematitzat i integral d'aquest fenomen. Per això comencem al capítol primer contextualitzant l'antinòmia tributària al si del procés d'aplicació de la norma tributària i caracteritzant-la com un dels supòsits en què hi ha una pluralitat de normes aplicables. A tal efecte s'efectua una anàlisi prèvia de la norma tributària, de la seva naturalesa, funció i forma. Posteriorment (capítols segon i tercer) s'aborden el concepte d'antinòmia tributària i les causes del seu sorgiment, la seva relació amb els principis de no contradicció i coherència així com els seus trets o requisits. Tanmateix, s'estableixen diferents classificacions i es diferencia d'altres figures afins com ara la redundància, la llacuna, la paradoxa o els concursos de normes. Aquesta és la base teòrica necessària per considerar la resolució de les antinòmies tributàries mitjançant els criteris tradicionals (cronològic a favor de la lex posterior, jeràrquic a favor de la lex superior o d'especialitat a favor de la lex specialis). S'analitzen doncs els principals problemes que presenta la resolució d'una antinòmia entre normes tributàries (entre ells, els diferents efectes que produeix l'aplicació d'aquests criteris i la possible existència d'un concurs de criteris determinant d'una antinòmia de segon grau) i es determina quin camí cal emprendre per afrontar les antinòmies irresolubles. En última instància (capítols quart i cinquè) s'estudia el paper que exerceixen la raonabilitat (en sentit ampli) i el criteri de raonabilitat (en sentit estricte) en la resolució de les antinòmies tributàries. Per això es delimita el concepte de raonabilitat, tot exposant els significats principals amb els què s'utilitza el terme "raonable" i determinant les característiques de l'argument i de la decisió jurídica raonables. Finalment s'exposen diversos exemples d'antinòmies tributàries i s'analitza com s'ha d'efectuar la resolució des del paràmetre de la raonabilitat.

[es] Las antinomias tributarias o contradicciones entre normas tributarias constituyen una de las patologías más graves y frecuentes del Derecho tributario. Este trabajo efectúa un estudio sistematizado e integral de este fenómeno. Para ello comenzamos en el capítulo primero contextualizando la antinomia tributaria dentro del proceso de aplicación de la norma tributaria y caracterizándola como uno de los supuestos en que existe una pluralidad de normas aplicables. A tal efecto se efectúa un previo análisis de la norma tributaria, de su naturaleza, función y forma. Posteriormente (capítulos segundo y tercero) se abordan el concepto de antinomia tributaria y las causas de su surgimiento, su relación con los principios de no contradicción y coherencia así como sus caracteres o requisitos. Asimismo, se establecen distintas clasificaciones y se diferencia de otras figuras afines como la redundancia, la laguna, la paradoja o los concursos de normas. Ésta es la base teórica necesaria para considerar la resolución de las antinomias tributarias mediante los criterios tradicionales (cronológico a favor de la lex posterior, jerárquico a favor de la lex superior o de especialidad a favor de la lex specialis). Se analizan así los principales problemas que presenta la resolución de una antinomia entre normas tributarias (entre ellos, los distintos efectos que produce la aplicación de dichos criterios y la posible existencia de un concurso de criterios determinativo de una antinomia de segundo grado) y se determina qué camino debe emprenderse para afrontar las antinomias irresolubles. Por último (capítulos cuarto y quinto) se estudia el papel que desempeñan la razonabilidad (en sentido amplio) y del criterio de razonabilidad (en sentido estricto) en la resolución de las antinomias tributarias. Para ello se delimita el concepto de razonabilidad, exponiendo los principales significados con que se utiliza el término "razonable" y determinando los caracteres del argumento y de la decisión jurídica razonables. Finalmente se exponen varios ejemplos de antinomias tributarias y se analiza cómo debe efectuarse su resolución desde el parámetro de la razonabilidad.