BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Les cel·les solars tàndem son una innovadora tecnologia que ens permet unir dues o més cel·les solars amb diferents propietats d'absorció de l'espectre de llum i així poder augmentar l'eficiència del sistema total. Unir les cel·les és una tasca no del tot fàcil, ja que el nexe d'unió ha de permetre conservar la major eficiència possible. En aquest projecte hem dissenyat la capa intermèdia usant ITO (i Ag quan l'hem necessitat per a fer mesures) sobre una ETL (Electron Transport Layer) formada principalment per una difusió de fòsfor i, posteriorment, hem estudiat dos dels paràmetres que més ens podien afectar a l'eficiència. Després dels experiments, hem observat que els nostres resultats son bons a temperatures relativament baixes (0 - 200 ° C), cosa que ens permet fabricar estructures en tàndem en aquestes condicions.

[es] Las celdas solares tándem son una innovadora tecnología que nos permite unir dos o más celdas solares con diferentes propiedades de absorción del espectro de luz y así poder aumentar la eficiencia del sistema total. Unir las celdas es una tarea no del todo fácil, ya que la capa intermedia entre celdas debe permitir conservar la mayor eficiencia posible. En este proyecto hemos diseñado la capa intermedia usando ITO (y Ag cuando lo hemos necesitado para hacer medidas) sobre una ETL (Electron Transport Layer) formada principalmente por una difusión de fósforo. Posteriormente, hemos estudiado dos de los parámetros que más nos podían afectar a la eficiencia. Tras los experimentos realizados observamos que nuestros resultados son buenos a temperaturas relativamente bajas (0 - 200 °C), permitiéndonos fabricar estructuras tándem en esas condiciones.
[ca] El Bike Sharing, o sistema de bicicletes compartides, és un sistema de transport públic en el qual les bicicletes estan disponibles per al lloguer temporal per part dels usuaris. Aquest servei permet que les persones agafin una bicicleta d'una estació determinada, la utilitzin per al seu desplaçament i després la tornin a llogar a una altra estació propera al seu destí o en el mateix punt de sortida. Durant els últims 15 anys, la ciutat de Barcelona ha presenciat un impressionant creixement en la implementació del Bike Sharing. L'empresa Bicing ha tingut un paper fonamental en aquest desenvolupament, establint una àmplia xarxa d'estacions de bicicletes que abasta tota la ciutat. Gràcies a aquesta iniciativa, els habitants de Barcelona tenen un fàcil accés a les bicicletes compartides en diverses ubicacions estratègiques. Aquesta extensa xarxa d'estacions ha permès als usuaris desplaçar-se de manera eficient i còmoda per la ciutat, fomentant un estil de vida actiu i sostenible. En aquest treball, s'estudiarà la viabilitat financera i social d'un sistema de Bike Sharing a l'Hospitalet de Llobregat, tenint en compte la seva expansió i els beneficis que comporta. Es dimensionarà la infraestructura i s'avaluarà la rendibilitat econòmica i social del projecte.

[es] El Bike Sharing, o sistema de bicicletas compartidas, es un sistema de transporte público en el cual las bicicletas están disponibles para el alquiler temporal por parte de los usuarios. Este servicio permite que las personas tomen una bicicleta de una estación determinada, la utilicen para su desplazamiento y luego la vuelvan a alquilar en otra estación cercana a su destino o en el mismo punto de partida. Durante los últimos 15 años, la ciudad de Barcelona ha presenciado un impresionante crecimiento en la implementación del Bike Sharing. La empresa Bicing ha tenido un papel fundamental en este desarrollo, estableciendo una amplia red de estaciones de bicicletas que abarca toda la ciudad. Gracias a esta iniciativa, los habitantes de Barcelona tienen un fácil acceso a las bicicletas compartidas en varias ubicaciones estratégicas. Esta extensa red de estaciones ha permitido a los usuarios desplazarse de manera eficiente y cómoda por la ciudad, fomentando un estilo de vida activo y sostenible. En este trabajo, se estudiará la viabilidad financiera y social de un sistema de Bike Sharing en Hospitalet de Llobregat, teniendo en cuenta su expansión y los beneficios que conlleva. Se dimensionará la infraestructura y se evaluará la rentabilidad económica y social del proyecto
[ca] L'objectiu principal d'aquest Treball de fi de Grau és l'anàlisi i l'estudi de les possibles modulacions multiportadores que es podran utilitzar en l'estàndard de comunicacions de cinquena generació (5G). La cinquena generació de comunicacions haurà de donar un servei proporcional al gran augment de la demanda global, així com proporcionar altes taxes de transmissió, molt baixa latència, accés instantani, sempre disponible, segur i fiable. Les modulacions multiportadores que s'estudiaran seran OFDM (Orthogonal FrequencyDivision Multiplexing) i 4 variants d'aquesta modulació, les quals són Filtered-OFDM, FBMC (Filter Bank Multicarrier), GFDM (Generalized Frequency Division Multiplexing) i UFMC (Universal Filtered Multicarrier). En aquest treball, s'estudiarà aquestes modulacions i les seves característiques i es començarà a dissenyar un transmissor i un receptor OFDM partint d'un exemple definit mitjançant un software per a un treball futur enviar el senyal OFDM a través d'una fibra òptica utilitzant com transceptor una placa System-on-Chip.

[es] El objetivo principal de este Trabajo de fin de Grado es el análisis y el estudio de las posibles modulaciones multiportadoras que se podrán utilizar en estándar de comunicaciones de quinta generación (5G). La quinta generación de comunicaciones deberá dar servicio proporcional al gran aumento de la demanda global, así como proporcionar altas tasas de transmisión, muy baja latencia, acceso instantáneo, siempre disponible, seguro y fiable. Las modulaciones multiportadoras que se estudiarán serán OFDM (Orthogonal FrequencyDivision Multiplexing) y 4 variantes de esta modulación, las cuales son Filtered OFDM, FBMC (Filter Bank Multicarrier), GFDM (Generalized Frequency Division Multiplexing) y UFMC (Universal Filtered Multicarrier). En este trabajo, se estudiarán estas modulaciones y sus características y se empezará a diseñar un transmisor y un receptor OFDM partiendo de un ejemplo definido mediante software para que en un futuro trabajo se envíe la señal OFDM a través de una fibra óptica utilizando como transceptor una placa System-on-Chip.
[ca] Aquest treball de fi de grau se centra en l'estudi de la instal·lació elèctrica d'un edifici destinat a oficines. L'edifici en qüestió té una superfície total de 2262 m2, repartits en quatre plantes que acullen diferents àrees, incloent-hi un aparcament exclusiu per als treballadors, una cafeteria oberta al públic i dues plantes destinades a oficines. El projecte inclou el dimensionament de les instal·lacions elèctriques, amb la selecció adequada de proteccions, la determinació dels conductors necessaris, el disseny i càlcul de la posada a terra, entre d'altres aspectes, assegurant-se que es compleixin tots els requisits i que les proteccions satisfacin la demanda. A més del dimensionament elèctric, també es realitza un estudi lumínic de tot l'edifici per complir amb la normativa vigent. Durant la realització del projecte, s'utilitzen diverses eines informàtiques com AutoCAD i Dialux per al disseny detallat de les instal·lacions elèctriques i la il·luminació de l'edifici. Com a resultat final, s'ha determinat una potència elèctrica total de 76,21 kW necessària per al funcionament de l'edifici.

[es] Este trabajo de final de grado aborda el estudio de la instalación eléctrica de un edificio destinado a oficinas. El edificio en cuestión consta de una superficie total de 2262 m2, distribuidos en cuatro plantas que albergan distintas áreas, incluyendo un aparcamiento exclusivo para trabajadores, una cafetería de pública concurrencia y dos plantas destinadas a oficinas. El proyecto incluye el dimensionado de las instalaciones eléctricas, contemplando la selección adecuada de protecciones, la determinación de los conductores necesarios, el diseño y cálculo de la puesta a tierra, entre otros aspectos, asegurándose de que se cumplan todos los criterios requeridos y de que las protecciones satisfagan la demanda. Además del dimensionado de las instalaciones eléctricas, se lleva a cabo un estudio lumínico de todo el edificio, con el objetivo de cumplir con la normativa vigente. Durante la realización del proyecto se hacen uso de varios softwares como AutoCAD y Dialux para llevar a cabo el diseño detallado de las instalaciones eléctricas y la iluminación del edificio. Como resultado final, se ha determinado la potencia eléctrica total necesaria para el funcionamiento del edificio, la cual se establece en 76,21 kW.
[ca] L'estàndard LTE és sents dubte la tecnologia de xarxes mòbils que ha revolucionat el món de les telecomunicacions, el qual encara es segueix investigant. És per aquesta mateixa raó que aquest projecte es realitzarà la configuració i posada en marxa d'una estació base LTE fent ús del dispositiu Amari LTE 100 LTE de la empresa Amarisoft. Aquest dispositiu és compacte, econòmic i està basant en la tecnologia SDR que permet el desplegament d'una xarxa LTE de fàcil configuració per a diferents serveis i especificacions, sent compatible amb el Realease 11 especificat pel 3GPP, dona la possibilitat d'operar en llocs interiors i de difícil accés per part dels operadors habituals. En aquest projecte es detallarà a nivell teòric l'esquema d'una xarxa LTE amb la descripció dels elements que hi formen part i l'arquitectura de les interfases i els protocols que s'hi inclouen. A continuació es descriuran les especificacions tècniques l'entorn de treball, juntament amb un manual de configuració per a investigadors i estudiants que desitgin fer ús de la estació base per a futurs projecte o aplicacions. I finalment s'inclouran els resultats dels tests de verificació realitzats.

[es] El estándar LTE es sin duda la tecnología de redes móviles que ha revolucionado mundo de las telecomunicaciones, y por lo que aún sigue siendo fuente de investigación. Por esta misma razón en el presente proyecto se realizará la configuración y puesta en marcha de una estación base LTE, haciendo uso del dispositivo Amari LTE 100 de la empresa Amarisoft. Se trata de un dispositivo compacto y económico, que basado en la tecnología SDR que permite el despliegue de una red LTE de fácil configuración para diferentes servicios y especificaciones, además es compatible con el Release 13, especificado por la 3GPP, dando la posibilidad de operar en lugares interiores y de difícil cobertura por parte de los operadores habituales. En el presente proyecto se detallará al nivel técnico el esquema de una red LTE con la descripción de los elementos que forman parte y la arquitectura de las interfaces y los protocolos que se incluyen. A continuación se describirá las especificaciones técnicas del entorno de trabajo, junto con un manual de configuración para investigadores o estudiantes que deseen hacer uso de la estación base para futuros proyecto o aplicaciones. Y finalmente, se incluirán los resultados de los test de verificación realizados.
[ca] L'objectiu d'aquest projecte és fer un anàlisi en profunditat de les xarxes LTE que actualment estan disponibles dins la tecnologia de 4a i 5a Generació. L'analisi preten mostrar les principals característiques d'una manera ordenada i detallada. Així mateix s'intentarà dotar del màxim de coneixements possibles a partir d'exemples reals del funcionament d'aquesta. Aquest anàlisi en profunditat sera la base per entrar d'una forma detallada en l'explicació d'un protocol que està present en moltes de les interfaces existents entre els elements dins de la xarxa LTE, el protocol Diameter. En primer lloc explicarem les característiques principals del protocol per posar la base dels coneixements necessaris. Ja per últim, al tenir aquest projecte una vessant molt didàctica, ens recolzarem en una serie de pràctiques que tenen com a finalitat, asseure els coneixements dels alumnes. Totes aquestes pràctiques, estan destinades a anar conduint als alumnes a entendre el protocol Diameter d'una forma relaxada introduint a poc a poc nous termes a base de la prova i error.

[es] El objetivo de este proyecto es hacer un análisis en profundidad de las redes LTE que actualmente están disponibles dentro de la tecnología de 4a y 5a Generación. El análisis pretende mostrar las principales características de una manera ordenada y detallada. Así mismo se intentará dotar de los máximos conocimientos posibles a partir de ejemplos reales del funcionamiento de la misma. Este análisis en profundidad, será la base para entrar de una forma especifica en la explicación de un protocolo que está presente en muchas de las interfaces existentes entre los elementos dentro de la red LTE, el protocolo Diameter. En primer lugar explicaremos las características principales del protocolo para poner la base de los conocimientos necesarios. Ya por último, al tener este proyecto una vertiente muy didáctica, nos apoyaremos en una serie de practicas, que tienen como finalidad asentar los conocimientos de los alumnos. Todas estas 9practicas están destinadas a ir conduciendo a los alumnos a entender el protocolo Diameter de una forma relajada introduciendo poco a poco nuevos términos utilizando como base, la prueba y error.
[ca] En aquest treball presentem la construcció del grup fonamental étale per esquemes connexos. Usant el formalisme de Categories de Galois, demostrem que, donat un esquema connex X, existeix un grup profinit (el grup fonamental étale), únic llevat d'isomorfisme, tal que la categoria de recobriments finits étales de X és equivalent a la categoria de conjunts finits amb una acció contínua del grup profinit.

[es] En este trabajo presentamos la construcción del grupo fundamental étale para esquemas conexos. Demostramos que, dado un esquema conexo X, existe un grupo profinito (el grupo fundamental étale), único salvo isomorfismo, tal que la categoría de recubrimientos finitos étales de X es equivalente a la categoría de conjuntos finitos con una acción continua del grupo profinito.
[ca] El projecte desenvolupat ha consistit en implementar i provar protocols d'enrutament en xarxes virtuals, fent servir l'eina de software lliure VNX. Amb aquesta eina, una sèrie de màquines virtuals amb sistema operatiu Linux es poden posar en marxa i connectar-se virtualment entre elles. A cada màquina virtual, s'utilitza el software d' enrutament Quagga per a implementar els protocols d' enrutament utilitzats. El protocol d' enrutament que ha sigut àmpliament provat en aquest projecte és el Border Gateway Protocol (BGP). El BGP és fet servir per la majoría de proveïdors d' Internet, per a intercanviar grans volums de rutes. La implementació del protocol BGP ha estat provada satisfactòriament als escenaris virtuals, i els resultats mostren que el comportament del protocol és l'esperat. Addicionalment, s'ha provat el protocol Intermediate System to Intermediate System (IS-IS), però d'una forma limitada degut a l'existència de "bugs" a l' implementació en Quagga.

[es] El proyecto desarrollado ha consistido en implementar y probar protocolos de enrutamiento en redes virtuales, usando la herramienta de software libre VNX. Con esta herramienta, una serie de máquinas virtuales con sistema operativo Linux se pueden poner en marcha y conectarse entre sí virtualmente. En cada máquina virtual se utiliza el software de enrutamiento Quagga, para implementar los protocolos de enrutamiento utilizados. El protocolo de enrutamiento que ha sido ampliamente probado en este proyecto es el Border Gateway Protocol (BGP). El BGP es utilizado por la mayoría de proveedores de Internet, para intercambiar grandes volúmenes de rutas. La implementación de el protocolo BGP ha estado probada satisfactoriamente en los escenarios virtuales, y los resultados muestran que el comportamiento del protocolo es el esperado. Adicionalmente, se ha probado el protocolo Intermediate System to Intermediate System (IS-IS), pero de una forma limitada debido a la existencia de "bugs" en la implementación de Quagga.
[ca] En la fisioteràpia hi ha moltes eines i tècniques per tal de millorar la salut òssia o muscular d'un pacient. Una d'aquestes eines és la realització d'exercicis amb un estabilitzador de coll, neck stabilizer, el qual consisteix en un coixí amb una pressió al seu interior controlada per un manòmetre analògic. El projecte que s'exposa té com a finalitat implementar un manòmetre digital en aquest aparell, millorant així la comoditat i la practicitat a l'hora de realitzar els exercicis. Per fer-ho, s'ha utilitzat el microcontrolador Arduino UNO i un sensor de pressió. A més, s'han dut a terme altres millores, com són l'addició d'un mòdul Bluetooth i la creació d'una aplicació mòbil per controlar que els valors de pressió siguin els adequats mentre s'estan realitzant els exercicis. A causa de la situació de pandèmia pel Covid-19, no s'ha pogut provar l'aparell amb pacients reals. Tanmateix, s'ha provat amb una persona sana realitzant exercicis amb el neck stabilizer. Els resultats obtinguts en comparar les dades del manòmetre digital amb l'analògic indiquen que la precisió del sensor de pressió utilitzat és força bona, i que com més gran és el valor de la pressió, l'error obtingut és menor. A més, gràcies a la implementació d'un filtre iteratiu en les dades rebudes pel sensor, aquestes mostres no tenen pics sobtats i es mantenen estables.

[es] En la fisioterapia hay muchas herramientas y técnicas para mejorar la salud ósea o muscular de un paciente. Una de esas herramientas es la realización de ejercicios con un estabilizador de cuello, neck stabilizer, el cual consiste en un cojín con una presión en su interior controlada por un manómetro analógico. El proyecto que se expone tiene como finalidad implementar un manómetro digital en este dispositivo, mejorando así la comodidad y la practicidad a la hora de realizar los ejercicios. Para ello, se ha utilizado el microcontrolador Arduino UNO y un sensor de presión. Además, se han llevado a cabo otras mejoras, como son la adición de un módulo Bluetooth y la creación de una aplicación móvil para controlar que los valores de presión sean los adecuados mientras se están realizando los ejercicios. Debido a la situación de pandemia por Covid-19, no se ha podido probar el dispositivo con pacientes reales. Sin embargo, se ha probado con una persona sana realizando ejercicios con el neck stabilizer. Los resultados obtenidos al comparar los datos del manómetro digital con el analógico indican que la precisión del sensor de presión utilizado es bastante buena, y que cuanto mayor es el valor de presión, el error obtenido es menor. Además, gracias a la implementación de un filtro iterativo en las dadas recibidas por el sensor, estas muestras no tienen picos repentinos y se mantienen estables.
[ca] Vigo, una ciutat de nord-oest peninsular alimentada per la immigració massiva de l'rural, a finals de segle passat li va donar l'esquena a la mar i es va envoltar de fàbriques que la van fer créixer desproporcionadament, a empentes i sense control. Després de l'explosió demogràfica, actualment hi conviuen tres teixits urbans diferents i estancs: la primitiva base rural, la indústria que es va assentar sobre aquesta, i la trama urbana que la va dotar amb mà d'obra. La fricció de les tres trames, així com la pèrdua de força industrial de el sector naval ha provocat la degradació dels seus espais frontera. La proposta tracta de generar un llindar en el qual les tres ciutats es trobin. Un lloc que no és lloc, sinó tots alhora, que no exerceix de límit i pertanyi a les dues realitats sent a el mateix temps diferent a elles. Un espai que serveixi de sortida i d'accés a les trames, de trànsit i d'estada per als seus ciutadans. El projecte, executat en tres fases (treure, mantenir i afegir) treballa la tensió entre la intervenció de la preexistència i la invenció d'un nou espai. Es proposa un programa heterogeni, variat i variable, que permeti crear un punt en el qual les tres realitats comencin a trobar-se.

[es] Vigo, una ciudad del noroeste peninsular alimentada por la inmigración masiva del rural, a finales del siglo pasado le dio la espalda al mar y se rodeó de fábricas que la hicieron crecer desproporcionadamente, a empujones y sin control. Tras la explosión demográfica, actualmente conviven en ella tres tejidos urbanos distintos y estancos: la primitiva base rural, la industria que se asentó sobre ésta, y la trama urbana que la dotó con mano de obra. La fricción de las tres tramas, así como la pérdida de fuerza industrial del sector naval ha provocado la degradación de sus espacios frontera. La propuesta trata de generar un umbral en el que las tres ciudades se encuentren. Un lugar que no es lugar, sino todos a la vez, que no ejerce de límite y pertenezca a ambas realidades siendo al mismo tiempo distinto a ellas. Un espacio que sirva de salida y de acceso a las tramas, de tránsito y de estancia para sus ciudadanos. El proyecto, ejecutado en tres fases (quitar, mantener y añadir) trabaja la tensión entre la intervención de la preexistencia y la invención de un nuevo espacio. Se propone un programa heterogéneo, variado y variable, que permita crear un punto en el que las tres realidades comiencen a encontrarse.
[ca] María Inés Mínguez Tudela és catedràtica del Departamento de Producción Vegetal: Fitotecnia de la Universidad Politécnica de Madrid (UPM) i responsable del Grupo de Investigación de Sistemas Agrarios (AgSystems). Es va doctorar amb una tesi sobre fixació simbiòtica de nitrogen en lleguminoses. És professora a la ETSI Agrónomos de Madrid, on imparteix classe de les assignatures de "Fitotecnia" i "Producción Agraria Sostenible", i al programa de doctorat "Producción, protección y manejo sostenible del medio agrario" de la UPM. A la mateixa ETSI va ser sots-directora d'Investigació i Doctorat entre 1999 i 2004. Actualment treballa a Brussel·les per a la Comissió Europea com a scientific officer al servei de Cooperació Científica Internacional.

[es] María Inés Mínguez Tudela es catedrática del Departamento de Producción Vegetal: Fitotecnia de la Universidad Politécnica de Madrid (UPM) y responsable del Grupo de Investigación de Sistemas Agrarios (AgSystems). Se doctoró con una tesis sobre fijación simbiótica de nitrógeno en leguminosas. Es profesora en la ETSI Agrónomos de Madrid, donde imparte clases de las asignaturas de Fitotecnia y Producción Agraria Sostenible, y en el programa de doctorado "Producción, protección y manejo sostenible del medio agrario" de la UPM. En la misma ETSI fue subdirectora de Investigación y Doctorado entre 1999 y 2004. Actualmente trabaja en Bruselas para la Comisión Europea como scientific officer en el servicio de Cooperación Científica Internacional.