BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Obra escrita per Manuel Rico y Sinobas (Valladolid 1819-Madrid 1898) dedicada al treball del vidre a Espanya, publicada el 1873. Conté una llista amb els Mestres vidriers que van treballar a Espanya des del segle XVI, amb informació de la seva obra i la seva vida, i amb les ciutats espanyoles on hi havia tallers de fabricació de vidres.

[es] Obra escrita por Manuel Rico y Sinobas (Valladolid 1819-Madrid 1898) dedicada al trabajo del vidrio en España, publicada en 1873. Contiene una lista de los Maestros vidrieros que trabajaron en España desde el siglo XVI, con información de su obra y su vida, y con las ciudades españolas donde había talleres de fabricación de vidrios.
[ca] La tecnologia microelectrònica actual permet dissenyar i fabricar dispositius capaços de manipular la llum i convertir-la en senyals elèctriques, però es troba limitada en l'ús del silici, un material poc adequat per fabricar emissors de llum miniaturitzats. Investigadors del Centre Nacional de Microelectrònica han aconseguit millorar aquest tipus d'emissors utilitzant nanocristalls de silici.

[es] La tecnología microelectrónica actual permite diseñar y fabricar dispositivos capaces de manipular la luz y convertirla en señales eléctricas, pero se encuentra limitada en el uso del silicio, un material nada adecuado para fabricar emisores de luz miniaturizados. Investigadores del Centro Nacional de Microelectrónica han conseguido mejorar este tipo de emisores utilizando nanocristales de silicio.
[ca] El Poble Gitano ha estat històricament estigmatitzat i això ha quedat reflectit als mitjans de comunicació amb l'aparició d'informacions errònies i estereotipades. A més, en homogeneitzar la imatge de la comunitat, se n'ha invisibilitzat la diversitat interna i, molt especialment, aquelles persones que no seguien amb les tradicions pròpies, com els gitanos LGTBIQ+ i les dones feministes. Per això, cal disposar de recomanacions que componguin un manual d'estil per a un tracte inclusiu de les dissidències sexuals i les lluites feministes.

[es] El Pueblo Gitano ha estado históricamente estigmatizado y eso ha quedado reflejado en los medios de comunicación con la aparición de informaciones erróneas y estereotipadas. Además, al homogeneizar la imagen de la comunidad, se ha invisibilizado su diversidad interna y, muy especialmente, aquellas personas que no seguían con las tradiciones propias, como los gitanos LGTBIQ+ y las mujeres feministas. Por ello, es necesario disponer de recomendaciones que compongan un manual de estilo para un trato inclusivo de las disidencias sexuales y las luchas feministas.
[ca] El Pla Estratègic Metropolità de Barcelona és una associació sense afany de lucre que recull l'experiència de 30 anys de planificació estratègica urbana a la ciutat de Barcelona. L'instrument 'pla estratègic', que va resultar força exitós a l'hora d'impulsar el desenvolupament i la projecció internacional de la ciutat aprofitant l'organització dels JJOO de 1992, necessita en l'actualitat d'una important reforma que permeti la seva adaptació als reptes urbans del segle XXI, principalment la reducció de les desigualtats i la segregació urbana, el canvi climàtic i els desafiaments de la digitalització. La capacitat d'articular aliances, coordinar projectes i canalitzar les energies i la creativitat ciutadanes són la clau d'aquesta reforma, que es podria concretar en una nova generació de plans estratègics que tinguin el Dret a la Ciutat com a finalitat. En aquest context, es planteja l'elaboració del nou pla estratègic metropolità de Barcelona en l'horitzó 2030.

[es] El Plan Estratégico Metropolitano de Barcelona es una asociación sin ánimo de lucro que recoge la experiencia de 30 años de planificación estratégica urbana en la ciudad de Barcelona. El instrumento 'plan estratégico', que resultó bastante exitoso a la hora de impulsar el desarrollo y la proyección internacional de la ciudad aprovechando la organización de los JJOO de 1992, necesita en la actualidad una importante reforma que permita su adaptación a los retos urbanos del siglo XXI, principalmente la reducción de las desigualdades y la segregación urbana, el cambio climático y los desafíos de la digitalización. La capacidad de articular alianzas, coordinar proyectos y canalizar las energías y la creatividad ciudadanas son la clave de esta reforma, que se podría concretar en una nueva generación de planes estratégicos que tengan el derecho a la ciudad como finalidad. En este contexto, se plantea la elaboración del nuevo Plan Estratégico Metropolitano de Barcelona en el horizonte 2030.
[ca] Pla empresarial de la revista Panenka, una publicació mensual en paper, escrita en llengua castellana i nascuda el 2011, que tracta el futbol des de diferents perspectives socials, històriques, culturals o polítiques, a partir de continguts atemporals, ja siguin entrevistes, reportatges o articles en profunditat, que intenten defugir dels tòpics de l'actualitat. El Pla Empresarial de Panenka mostra el funcionament i estructura de la revista, una publicació en paper capaç de néixer i sobreviure en temps de crisi econòmica i dels mitjans de comunicació, especialment en aquest suport.

[es] Plan empresarial de la revista Panenka, una publicación mensual en papel, escrita en lengua castellana y nacida en 2011, que trata el fútbol desde diferentes perspectivas sociales, históricas, culturales o políticas, a partir de contenidos atemporales, ya sean entrevistas, reportajes o artículos en profundidad, que intentan huir de los tópicos de la actualidad. El Plan Empresarial de Panenka muestra el funcionamiento y estructura de la revista, una publicación en papel capaz de nacer y sobrevivir en tiempos de crisis económica y de los medios de comunicación, especialmente en este soporte.
[ca] Una de les preocupacions més antigues del desenvolupament agrari ha estat l'envelliment i la pèrdua de la població agrària, però, per primera vegada des de la Segona Guerra Mundial, hi ha un retorn apreciable de la pagesia a bona part d'Europa. Les noves instal·lacions agràries han estat classificades com a pagesia tradicional i pagesia nouvinguda. La investigació mostra que tenen característiques diferents. La pagesia nouvinguda es caracteritza pels seus perfils (femení i educació superior), les barreres que enfronten (accés a la terra, al capital i al mercat) i els models de negoci que adopten (pluriactius i multifuncionals). Aquest article descriu les principals característiques de la pagesia nouvinguda, ja que forma un grup nou i dinàmic dins de la societat rural europea i contribueix amb fortes motivacions i pràctiques socials a la nova agricultura. Aquest canvi es pot entendre com un canvi d'un model agroindustrial a un nou paradigma agrosocial, que, conjuntament amb els moviments socials i ambientals dels nous sistemes alimentaris, formen una nova ruralitat a Europa.

[es] Uno de los lamentos más antiguos del desarrollo agrario ha sido el envejecimiento y la pérdida de la población agrícola, pero, por primera vez desde la Segunda Guerra Mundial, hay un retorno apreciable a la agricultura en la mayor parte de Europa. Las nuevas instalaciones agrícolas han sido clasificadas como agricultores tradicionales y agricultores nuevos. Nuestra investigación muestra que tienen características diferentes. Los agricultores nuevos se caracterizan por sus perfiles (femeninos y educación superior), las barreras que enfrentan (acceso a la tierra, al capital y al mercado) y por los modelos de negocio que adoptan (pluriactivos y multifuncionales). Este artículo describe las principales características de los agricultores nuevos, ya que forman un nuevo y dinámico grupo de la sociedad rural europea y contribuyen con sus fuertes motivaciones y prácticas sociales a una nueva agricultura. Este cambio puede ser referido como un cambio de un modelo agroindustrial a un nuevo paradigma agrosocial, que, junto con los movimientos sociales y ambientales de los nuevos sistemas alimentarios, forman una nueva ruralidad en Europa.
[ca] L'emissió de GEH generats per processos relacionats amb l'activitat antropogènica ha provocat que la temperatura mitjana de la Terra augmenti, originant el que es coneix com escalfament global. Les possibles conseqüències negatives per al conjunt de la biosfera han portat a l'adopció d'acords internacionals que obliguen als diferents Estats a realitzar Inventaris Nacionals d'Emissions a l'Atmosfera. El CH4, que és exhalat o eructat com a resultat del procés de fermentació entèrica dels remugants, genera un impacte que ha de ser quantificat en els diferents inventaris. En aquest projecte s'ha realitzat l'estimació del CH4 generat per la fermentació entèrica dels bovins a Catalunya. Per aquest objectiu s'han utilitat les equacions explicitades a les directrius del Panel Intergovernamental sobre el Canvi Climàtic (IPCC), així com l'equació de Cambra, L. et al. (2008) per a la determinació del factor de conversió Ym. El resultat final rebaixa les quantitats inventariades tant per l'administració catalana com per l'espanyola.

[es] Las emisiones GEH generadas por procesos relacionados con la actividad antropogénica han provocado que la temperatura media de la Tierra aumente, generando lo que se conoce como calentamiento global. Las posibles consecuencias negativas para el conjunto de la biosfera han llevado a la adopción de acuerdos internacionales que obligan a los diferentes Estados a realizar Inventarios Nacionales de Emisiones en la Atmósfera. El CH4, que es exhalado o eructado como resultado del proceso de fermentación entérica de los rumiantes, genera un impacto que ha de ser cuantificado en los diferentes inventarios. En este proyecto se ha realizado la estimación del CH4 generado por la fermentación entérica de los bovinos en Catalunya. Para este objetivo se han utilizado las ecuaciones explicitadas en las directrices del Panel Intergubernamental sobre el Cambio Climático (IPCC), así como la ecuación de Cambra, L. et al. (2008) para la determinación del factor de conversión Ym. El resultado final rebaja las cantidades inventariadas tanto por la administración catalana como por la española.
[ca] Després de la instauració de la impremta a Europa i abans de la generalització de les gasetes com a instrument informatiu principal, els fulls manuscrits que confeccionaven els reportisti o menanti van acomplir la missió d'abastir de notícies els polítics i el públic en general. Prenent com a referència ciutats italianes com ara Venècia, Roma o Bolonya, aquest article analitza l'esmentada pràctica informativa durant els segles XVI i XVII.

[es] Después de la instauración de la imprenta en Europa y antes de la generalización de las gacetas como principal instrumento informativo, las hojas manuscritas que confeccionaban los reportisti o menanti cumplieron la misión de abastecer de noticias a los políticos y al público en general. Tomando como referencia ciudades italianas como Venecia, Roma o Bolonia, se analiza esta práctica informativa durante los siglos XVI y XVII.
[ca] El treball de recerca El motivo de la ceguera en el Ensayo sobre la ceguera de José Saramago e Informe sobre ciegos de Ernesto Sábato, analitza des de l'àrea i la metodologia de la literatura comparada l'ús del motiu literari de la ceguesa en els dos textos mencionats, ressaltant les semblances i les diferències del tractamento del motiu dins de cada una de les obres i com aquest sosté una sèrie d'obsessions i idees sobre l'estat actual del món que comparteixen els autors de les dues novel·les.

[es] El trabajo de investigación, El motivo de la ceguera en el Ensayo sobre la ceguera de José Saramago e Informe sobre ciegos de Ernesto Sábato, analiza desde el área y la metodología de la literatura comparada el uso del motivo literario de la ceguera en los dos textos mencionados, resaltando las similitudes y diferencias del tratamiento del motivo dentro de las dos obras y como éste sostiene una serie de obsesiones e ideas sobre el estado actual del mundo que comparten los autores de las dos novelas.
[ca] Introducció a la taula rodona que ofereix una discussió amb James B. Jacobs, autor de Stateville: The penitentiary in mass society, un text clàssic de la sociologia de presons sobre la vigència de la seva obra quaranta anys després. Aquest text presenta el llibre objecte de debat i explica les raons per les quals continua sent avui dia una obra rellevant. En els comentaris que segueixen a aquesta presentació es reflexiona, a partir del debat amb l'autor, sobre diversos temes relacionats amb la seva obra i la situació actual de les presons a Espanya i en l'àmbit internacional. Concretament, els temes abordats inclouen el paper dels funcionaris en la reforma penitenciària, el perfil racial d'aquests, les influències polítiques i socials en l'autoritat a les presons, la privatització del càstig, la imposició de l'ordre a les presons de dones i l'educació a la presó.

[es] Introducción a la mesa redonda que ofrece una discusión con James B. Jacobs, autor de Stateville: The penitentiary in mass society, un texto clásico de la sociología de prisiones sobre la vigencia de su obra cuarenta años después. Este texto presenta el libro objeto de debate y explica las razones por las cuales sigue siendo hoy en día una obra relevante. En los comentarios que siguen a esta presentación se reflexiona, a partir del debate con el autor, acerca de diversos temas relacionados con su obra y la situación actual de las prisiones en España y en el ámbito internacional. Concretamente, los temas abordados incluyen el papel de los funcionarios en la reforma penitenciaria, el perfil racial de estos, las influencias políticas y sociales en la autoridad en las cárceles, la privatización del castigo, la imposición del orden en las cárceles de mujeres y la educación en prisión.
[ca] A partir de la revisió bibliogràfica, anàlisi de casos i reflexió entorn de conceptes com la comunicació per al desenvolupament i canvi social o la innovació social, aquest TFG planteja recursos digitals orientats al comerç virtual per a la Red de Mujeres Chaparralunas por la Paz - Tolima, Colòmbia. Utilitzant el storytelling com a eina per empoderar el col·lectiu i connectar amb el públic, aquest treball està vinculat a un projecte més ampli de cooperació, que compta amb el suport de la Fundació Autònoma Solidària, i que busca potenciar les estratègies i optimitzar els canals de comunicació de la Xarxa.

[es] A partir de la revisión bibliográfica, análisis de casos y reflexión en torno a conceptos como la comunicación para el desarrollo y cambio social o la innovación social, este TFG plantea recursos digitales orientados al comercio virtual para la Red de Mujeres Chaparralunas por la Paz - Tolima, Colombia. Utilizando el storytelling como herramienta para empoderar el colectivo y conectar con el público, este trabajo está vinculado a un proyecto más amplio de cooperación, que cuenta con el apoyo de la Fundación Autónoma Solidaria, y que busca potenciar las estrategias y optimizar los canales de comunicación de la Red.
[ca] El 25 de setembre de 1962, una intensa pluja arrasà la ciutat de Terrassa. L'aiguat ocasionà la mort de centenars de persones en qüestió de poques hores. No obstant això, hi hagué altres factors decisius en la tragèdia. La llera de les rieres estava ocupada per famílies nouvingudes que vivien en condicions infrahumanes. El règim franquista mai no es preocupà per donar cabuda a aquesta mà d'obra barata a la ciutat i fou còmplice del desastre, permetent que centenars de ciutadans construïssin casa seva en terrenys molt perillosos. L'aiguat esdevingué una tragèdia que acabà amb la vida de moltes famílies.

[es] El 25 de setiembre de 1962, una intensa lluvia arrasó la ciudad de Terrassa. La inundación ocasionó la muerte de centenares de personas en cuestión de pocas horas. Aun así, hubo otros factores decisivos en la tragedia. El lecho de las rieras estaba ocupado por familias inmigradas que vivían en condiciones infrahumanas. El régimen franquista nunca se preocupó por dar cabida a esta mano de obra barata en la ciudad y fue cómplice del desastre, permitiendo que centenares de ciudadanos construyesen su casa en terrenos muy peligrosos. La riada se convirtió en una tragedia que acabó con la vida de muchas familias.
[ca] Els recents avanços en la digitalització han provocat canvis radicals en la nostra societat i economia, entre els quals, destaca el sorgiment de les conegudes plataformes en línia. Aquestes plataformes han transformat completament la concepció de mercat tradicional, ja que han impulsat l'aparició d'una nova modalitat de mercat que tindrà una importància transcendental en el futur: els "mercats digitals".

[es] Los recientes avances en la digitalización han provocado cambios radicales en nuestra sociedad y economía, entre los cuales, destaca el surgimiento de las conocidas plataformas en línea. Dichas plataformas han transformado completamente la concepción de mercado tradicional, ya que han impulsado la aparición de una nueva modalidad de mercado que tendrá una importancia trascendental en el futuro: los "mercados digitales".
[ca] Aquest article examina les caracteritzacions dels germans Doreu i Cleòmenes d'Esparta extretes a partir d'una selecció de passatges de les Històries d'Heròdot. L'objectiu és avaluar la validesa narrativa de l'única caracterització explícita, la semblança combinada de tots dos personatges. Per fer-ho, analitza el grau de participació de Doreu i Cleòmenes en set episodis amb temàtica oracular, atenent també al context, als continguts oraculars i a les interaccions dels germans amb altres personatges. Els resultats indiquen una impugnació de la semblança combinada.

[es] Este artículo examina las caracterizaciones de los hermanos Dorieo y Cleómenes de Esparta extraídas a partir de una selección de pasajes de las Historias de Heródoto. Su objetivo es evaluar la validez narrativa de la única caracterización explícita, la semblanza combinada de ambos personajes. Para ello, analiza el grado de participación de Dorieo y Cleómenes en siete episodios con temática oracular, atendiendo también a su contexto, a los contenidos oraculares y a las interacciones de los hermanos con otros personajes. Los resultados indican una impugnación de la semblanza combinada.
[ca] El propòsit del treball és el d'elaborar un mapa de la gestió de projectes de les entitats de l'economia social i solidària a Catalunya, mapa en el qual s'han de incloure els principals indicadors de la gestió de projectes per cada entitat. Una primera part del treball inclou un estudi de l'art amb la vinculació entre la gestió de projectes i l'economia social i solidària. Una segona part inclou la recopilació de les dades i anàlisis de les mateixes. Per concloure amb el mapa.

[es] El propósito del trabajo es el de elaborar un mapa de la gestión de proyectos de las entidades de la economía social y solidaria en Catalunya, mapa en el que se incluirán los principales indicadores de la gestión de proyectos para cada entidad. La primera parte del trabajo incluye un estudio del arte entre la vinculación de la gestión de proyectos y la economía social y solidaria. La segunda parte incluye la recopilación de los datos recopilados y el análisis de los mismos. Para concluir con el mapa.
[ca] En el present estudi s'analitzen els sistemes de gestió de RSU d'Alemanya, Noruega i Califòrnia, considerats best-practices, des de la perspectiva de la creació de les polítiques que els han fet possibles. D'aquesta anàlisi es destaquen com elements importants el lideratge institucional, els acords amb la indústria i el debat social. Posteriorment s'analitza el cas d'Espanya i de Catalunya, comparant-lo amb els casos destacats i els elements seleccionats. En aquesta anàlisi se segueix l'evolució de la seva legislació, plans i programes i es consideren els elements que defineixen el panorama actual. Finalment, seguint les recomanacions de diversos autors i la voluntat de l'actual programa català, es planteja un sistema participatiu per a l'elaboració d'aquestes polítiques.

[es] En el presente estudio se analizan los sistemas de gestión de RSU de Alemania, Noruega y California, considerados best-practices, desde la perspectiva de la creación de las políticas que los han hecho posibles. De este análisis se destacan como elementos importantes el liderazgo institucional, los acuerdos con la industria y el debate social. Posteriormente se analiza el caso de España y de Cataluña, comparándolo con los casos destacados y los elementos seleccionados. En este análisis se sigue la evolución de su legislación, planes y programas y se consideran los elementos que definen el panorama actual. Finalmente, siguiendo las recomendaciones de diversos autores y la voluntad del actual programa catalán, se plantea un sistema participativo para la elaboración de estas políticas.
[ca] Guiat per l'interès pels refranys i les frases fetes i la seva gran varietat en el marge de la llengua catalana, aquest Treball de Fi de Grau es proposa d'endinsar-se en aquest món i de buscar els punts de connexió entre alguns aspectes del fràsic català i l'anglès. S'hi podran veure aspectes tant teòrics com pràctics, és a dir, des de definicions de termes i classificacions de diferents tipus de traduccions fins a comparacions d'aspectes formals d'unitats fràsiques angleses i catalanes. El projecte culminarà amb la presentació d'una base de dades relacional i ampliable pensada per l'ús personal dels traductors, de manera que, si volen, la puguin ampliar amb nous registres.

[es] Guiado por el interés por los refranes y las frases hechas, y por su gran variedad en el marco de la lengua catalana, este Trabajo de Fin de Grado se propone adentrarse en este mundo y buscar los puntos de conexión entre algunos aspectos del frásico catalán e inglés. Se podrán observar aspectos teóricos y prácticos, es decir, desde definiciones de términos y clasificaciones de diferentes tipos de traducciones hasta comparaciones de aspectos formales de unidades frásicas inglesas y catalanas. El proyecto culminará con la presentación de una base de datos relacional y ampliable pensada para el uso personal de los traductores, de manera que, si lo desean, la puedan ampliar añadiendo nuevos registros.
[ca] La utilització de la tecnologia "digital" en la relació laboral ja no és quelcom ocasional o esporàdic, sinó diari i en tot tipus d'activitats. La concreció dels límits en el control de l'ús pels empleats dels instruments facilitats per l'empresa i el dret a la desconnexió digital d'aquells fora de la seva jornada laboral, constitueixen, en clau normativa i judicial, el tema abordat en aquestes pàgines, que es tanquen amb una sèrie de propostes concretes per a la millora de la situació actual.

[es] La utilización de la tecnología "digital" en la relación laboral ya no es algo ocasional o esporádico, sino diario y en todo tipo de actividades. La concreción de los límites en el control del uso por los empleados de los instrumentos facilitados por la empresa y el derecho a la desconexión digital de aquellos fuera de su jornada laboral, constituyen, en clave normativa y judicial, el tema abordado en estas páginas, que se cierran con una serie de propuestas concretas para la mejora de la situación actual.