BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] L'article exposa la necessitat d'adoptar l'avaluació autèntica en els entorns d'educació superior i el per què les rúbriques contribueixen a l'aplicació d'aquesta pràctica educativa. Ensenyament, aprenentatge i avaluació han de formar un tot orientat, i no sols transmetre coneixements propis de l'acadèmia, sinó també formar als estudiants en competències transferibles fora d'ella. Els estudiants han d'exercir-se activament a les aules per a construir coneixement autèntic, és a dir, aplicable al món real. L'ensenyament i l'avaluació han d'anar a la "cerca d'aquesta autenticitat". Les rúbriques són considerades instruments d'avaluació autèntica, perquè permeten l'avaluació de competències i coneixements complexos d'una manera sistemàtica, tot generant, així, un entorn real d'aprenentatge.

[es] El artículo expone la necesidad de adoptar la evaluación auténtica en los entornos de educación superior y el por qué las rúbricas contribuyen a la aplicación de esta práctica educativa. Enseñanza, aprendizaje y evaluación deben formar un todo orientado, y no solo a transmitir conocimientos propios de la academia, sino también a formar a los estudiantes en competencias transferibles fuera de ella. Los estudiantes deben desempeñarse activamente en las aulas para construir conocimiento auténtico, es decir, aplicable al mundo real. La enseñanza y la evaluación deben ir en "búsqueda de esta autenticidad". Las rúbricas son consideradas instrumentos de evaluación auténtica, pues permiten la evaluación de competencias y conocimientos complejos de una manera sistemática, generando, así, un entorno real de aprendizaje.
[ca] Després de la troballa al 2021 d'un niu per fusell metrallador a la vora del riu Ebre per part de l'Ajuntament de l'Aldea, l'agost de 2023 vam portar a terme la seva intervenció arqueològica, recuperant d'aquesta manera aquest singular vestigi de la Guerra Civil.

[es] Tras el hallazgo en 2021 de un nido para fusil ametrallador a orillas del río Ebro por parte del Ayuntamiento de l'Aldea, en agosto de 2023 llevamos a cabo su intervención arqueológica, recuperando de esta manera este singular vestigio de la Guerra Civil.
[ca] L'objectiu d'aquest article és determinar la validesa de l'e-PEL (Portfolio Europeo de las Lenguas Electrónico) como a eina per aprendre idiomes i estratègies d'aprenentatge, i com a instrument d'avaluació formativa i sumativa. L'estudi es va dur a terme en dos grups d'alemany de primer curs de B1 de la Escuela Oficial de Idiomas de Alicante entre el desembre de 2014 i el maig de 2015 a través de tres preses de dades: un Pretest, un Test i un Postest. S'ha utilitzat metodologia quantitativa per analitzar els resultats obtinguts a les quatre habilitats lingüístiques (comprensió oral i escrita i expressió i interacció oral i escrita) i qualitativa per realitzar un estudi sobre l'opinió dels estudiants sobre l'e-PEL mitjançant un qüestionari. El resultat de l'estudi ha resultat una lleu millora en les notes del Grup Experimental respecte al Grup Control gràcies a l'enfocament didàctic. NO obstant això, es requereix una implementació tecnològica de l'e-PEL a través de l'aplicació de la Web 2.0 i la Web 3.0.

[es] El objetivo de este artículo es determinar la validez del e-PEL (Portfolio Europeo de las Lenguas Electrónico) como herramienta para aprender idiomas y estrategias de aprendizaje y como instrumento de evaluación formativa y sumativa. El estudio se llevó a cabo en dos grupos de alemán de primer curso de B1 de la Escuela Oficial de Idiomas de Alicante entre diciembre de 2014 y mayo de 2015 a través de tres tomas de datos: un Pretest, un Test y un Postest. Se ha utilizado metodología cuantitativa para analizar los resultados obtenidos en las cuatro destrezas lingüísticas (comprensión oral y escrita y expresión e interacción oral y escrita) y cualitativa para realizar un estudio sobre la opinión de los estudiantes acerca del e-PEL mediante un cuestionario. El resultado del estudio ha sido una leve mejoría en las notas del Grupo Experimental respecto al Grupo Control gracias al enfoque didáctico. Sin embargo, se requiere una implementación tecnológica del e-PEL a través de la aplicación de la Web 2.0 y la Web 3.0.
[ca] El present estudi constitueix una proposta de lectura global de l'obra estètica d'Arthur C. Danto. Les línies fonamentals d'aquesta proposta hermenèutica passen per la consideració de l'estètica de Danto com, justament, una superació de la tradició estètica i de la filosofia de l'art, una superació que apunta a la consideració ontològica de la problemàtica de l'art. Reseguint les diferents etapes del pensament de Danto -detenint-nos especialment en la consideració de la seva controvèrsia amb George Dickie-, caracteritzarem finalment la seva trajectòria com un projecte fallit, impotent per fer-se càrrec de les dificultats engendrades pel nou enfocament adoptat.

[es] El presente estudio constituye una propuesta de lectura global de la obra estética de Arthur C. Danto. Las líneas fundamentales de esta propuesta hermenéutica pasan por la consideración de la estética de Danto como, justamente, una superación de la tradición estética y de la filosofía del arte, una superación que apunta a la consideración ontológica de la problemática del arte. Resiguiendo las distintas etapas del pensamiento de Danto –deteniéndonos especialmente en la consideración de su controversia con George Dickie–, caracterizaremos finalmente su trayectoria como un proyecto fallido, impotente para hacerse cargo de las dificultades engendradas por el nuevo enfoque adoptado.
[ca] Itàlia i Japó, que formaven part de l'Eix en la dècada de 1930, tenien característiques comunes significatives pel que fa a les seves polítiques exteriors, encara que va haver algunes diferències estructurals en el procés de presa de decisions dels seus governs. Es van produir avenços decisius per a la seva confluència en política exterior en1936, quan Itàlia va intervenir en la Guerra Civil espanyola, i el 1937, quan Japó va començar la guerra total contra la Xina. El propòsit d'aquest assaig és establir una comparació de les polítiques dels dos governs, influïdes no només pel fet que fossin governs feixistes fanàtics i ultranacionalistes que van empènyer als seus països cap a l'adopció de polítiques exteriors agressives i imprudents, sinó que també van ser en bona mesura decisives les actuacions de les seves cancelleries tot i la imatge convenció al segons la qual els diplomàtics acostumen a ser més moderat si racionals.

[es] Italia y Japón, que formaban parte del Eje en la década de 1930, tenían características comunes significativas en sus políticas exteriores, aunque hubo algunas diferencias estructurales e nel proceso de toma de decisiones de sus gobiernos. Se produjeron avances decisivos para su confluencia en política exterior en 1936, cuando Italia intervino en la Guerra Civil española, y en 1937, cuando Japón comenzó la guerra total contra China. El propósito de este ensayo es establecer una comparación de las políticas de ambos gobiernos, influidas no sólo por el hecho de que fueran gobiernos fascistas fanáticos y ultranacionalistas que empujaron a sus países hacia la adopción de políticas exteriores agresivas e imprudentes, sino que también fueron en buena medida decisivas las actuaciones de sus cancillerías a pesar de la imagen convencional según la cual los diplomáticos suelen ser más moderados y racionales.
[ca] En aquest treball s'analitza la necessitat d'una nova edició crítica amb comentari de les Noctes Atticae d'Àulus Gel·li, prenent-hi, com cas d'estudi, la Praefatio de l'obra

[es] En este trabajo se analiza la necesidad de una nueva edición crítica con comentario de las Noctes Atticae de Aulo Gelio, tomando, como caso de estudio, la Praefatio de la obra
[ca] En el marc de l'estudi "Yafvluwaiñ Sanant des de les memòries. Enfortiment dels drets i l'apoderament de les dones maputxe, comunes de Lonquimay i Saavedra, Regió de La Araucanía", l'objectiu de la qual va ser: Avaluar els actuals programes de CONADI, entorn de la transversalització d'enfocaments d'igualtat i equitat de gènere, i a proposar millores en el procés, especialment en els temes de violència, gèneres, inter-culturalidad i drets humans, executat l'any 2023, ens vam proposar analitzar críticament la transversalització de la igualtat i equitat de gènere i interculturalitat en la Corporació Nacional de Desenvolupament Indígena (d'ara endavant CONADI) i la Subdi-recció Sud, en el període 2013-2023. Des d'un paradigma interpretatiu amb enfocament qualitatiu, l'estudi es va realitzar de juliol a novembre de 2023. Es van realitzar entrevistes semi-estructurades a professionals encarregades de diferents programes i Unitats. Els resultats exposen la continuïtat colonial, el patriarcat i les tensions polítiques.

[es] En el marco del estudio "Yafvluwaiñ" Sanando desde las memorias. Fortalecimiento de los derechos y el empoderamiento de las mujeres mapuche, comunas de Lonquimay y Saavedra, Región de La Araucanía, ejecutado en el año 2023, nos hemos propuesto analizar críticamente el proceso de transversalización de la perspectiva de igualdad y equidad de género, interculturalidad y territorialidad en la Corporación Nacional de Desarrollo Indígena (CONADI), desde la experiencia de las personas funcionarias de dicho organismo, en el período 2013-2023. La investigación se sitúo en un paradigma interpretativo con enfoque cualitativo. El estudio se llevó a cabo entre los meses de julio a noviembre de 2023. La estrategia metodológica incluyó: Entrevistas semi-estructuradas a personas funcionarias de la Dirección Nacional y Subdirección Sur. Los resultados exponen asuntos como: el despojo del pueblo mapuche, la continuidad colonial, el patriarcado y las tensiones políticas que afectan las relaciones, a la institución pública y sus servicios.
[ca] Aquest treball argumenta que el NO-DO, un projecte visual que combinava notícies i propaganda, reflectia la visió de la modernitat i el progrés que tenia el règim franquista. Per això, calia ubicar la tradició en un lloc específic i recrear la idea d'un origen comú a tots els espanyols. Els balls tradicionals, per tant, esdevingueren un element clau per a la construcció de la modernitat franquista, la identitat nacional i la cohesió social. Tot i això, també assenyalem que l'arxiu del NO-DO presenta silencis i omissions que poden revelar molt sobre la societat i la cultura de l'època. En aquest sentit, el NO-DO es converteix en un document històric que mostra que no hi ha un relat únic per a tothom, sinó que hi ha trossos d'identitats i ruïnes que es poden interpretar de diferents maneres. En conclusió, es convida el lector a reflexionar sobre la complexitat del NO-DO com a producte cultural i document històric, i com els balls tradicionals s'entrellacen amb la propaganda política en la construcció de la identitat nacional durant el franquisme.

[es] Este trabajo argumenta que el NO-DO, un proyecto visual que combinaba noticias y propaganda, reflejaba la visión de la modernidad y el progreso que tenía el régimen franquista. Para ello, era necesario ubicar la tradición en un lugar específico y recrear la idea de un origen común a todos los españoles. Los bailes tradicionales, por tanto, se convirtieron en un elemento clave para la construcción de la modernidad franquista, la identidad nacional y la cohesión social. Sin embargo, también señalamos que el archivo del NO-DO presenta silencios y omisiones que pueden revelar mucho sobre la sociedad y la cultura de la época. En este sentido, el NO-DO se convierte en un documento histórico que muestra que no hay un relato único para todos, sino que existen trozos de identidades y ruinas que pueden ser interpretados de diferentes maneras. En conclusión, se invita al lector a reflexionar sobre la complejidad del NO-DO como producto cultural y documento histórico, y cómo los bailes tradicionales se entrelazan con la propaganda política en la construcción de la identidad nacional durante el franquismo.
[ca] Aquest article tracta d'analitzar, a partir de documents i literatura científica, algunes consideracions sobre l'educació artística que podrien conduir-nos a errors fonamentats en estereotips superficials. Per això repassem investigacions sobre qüestions històriques i curriculars vinculades a la implementació dels estudis de mestres especialistes en arts, tant de primària com de secundària, centrant-nos especialment en el context espanyol i europeu. També s'examinen algunes relacions de l'educació artística amb l'educació emocional, els límits de la interdisciplinarietat a plicada a l'educació artística i les polítiques acadèmiques referents a la formació de mestres especialistes a Espanya. La presència universitària d'aquestes àrees de coneixement comporta alguns impediments d'ordre històric, formatiu i organitzatiu que poden representar una dificultat afegida a la consolidació d'aquestes àrees. Tot això ens permetrà fer un repàs dels continguts, processos i decisions educatives inherents a aquestes matèries, ja que formen part de la seva idiosincràsia i epistemologia. Com a conclusió, es destaca la necessitat de trencar amb alguns estereotips que dificulten l'avenç i la consolidació d'aquestes àrees per part de la comunitat educativa a tots els nivells.

[es] Este artículo trata de analizar, a partir de documentos y literatura científica, algunas consideraciones sobre la educación artística que podrían llevarnos a errores fundamentados en estereotipos superficiales. Para ello se repasan investigaciones sobre cuestiones históricas y curriculares vinculadas a la implementación de los estudios de maestros especialistas en artes, tanto de primaria como de secundaria, centrándonos especialmente en el contexto español y europeo. También se examinan algunas relaciones de la educación artística con la educación emocional, los límites de la interdisciplinariedad aplicada a educación artística y las políticas académicas respecto a la formación de maestros especialistas en España. La presencia universitaria de estas áreas de conocimiento conlleva algunos impedimentos de orden histórico, formativo y organizativo que pueden representar una dificultad añadida a la consolidación de dichas áreas. Todo ello nos permitirá hacer un repaso de los contenidos, procesos y decisiones educativas inherentes a estas materias, pues forman parte de su idiosincrasia y epistemología. Como conclusión, se destaca la necesidad de romper con algunos estereotipos que dificultan el avance y la consolidación de estas áreas por parte de la comunidad educativa a todos los niveles.
[ca] Foment de Ciutat, és l'empresa pública que gestiona la iniciativa de l'Ajuntament de Barcelona anomenada Pla de Barris. El Pla de Barris, s'articula com una de les polítiques públiques de l'Ajuntament, amb una dotació inicial de 150 M €, que té per objectiu pal·liar la segregació social, mitjançant l'articulació d'actuacions d'innovació social. Afecta 16 barris de Barcelona, bàsicament a l'àrea del riu Besòs. Actua en 4 grans àmbits: educació, drets socials, activitat econòmica i ecologia urbana. Bon Pastor està inclòs en el pla dedicat a Baró de Viver- Bon Pastor.

[es] Foment de Ciutat, es la empresa pública que gestiona la iniciativa del Ayuntamiento de Barcelona denominada Plan de Barrios. El Plan de Barrios, se articula como una de las políticas públicas del Ayuntamiento, con una dotación inicial de 150 M€, que tiene por objetivo paliar la segregación social, mediante la articulación de actuaciones de innovación social. Afecta a 16 barrios de Barcelona, básicamente en el área del río Besòs. Actúa en 4 grandes ámbitos: educación, derechos sociales, actividad económica y ecología urbana. Bon Pastor está incluido en el plan dedicado a Baró de Viver- Bon Pastor.
[ca] Aquest article analitza les claus de les operacions militars al Front Nord des del 1936 fins a la conquesta d'Astúries per les tropes revoltades del general Franco, amb la caiguda de Gijón (21 d'octubre del 1937); i la importància que cobrarà el cinema de propaganda per al bàndol nacional com a arma de guerra. L'estudi aborda, per tant, el context històric i els aspectes essencials d'una sèrie de documentals i reportatges seleccionats del bàndol revoltat —espanyols i italians—, on es posa en relleu el seu intent de constituir un imaginari triomfal del que havia estat el seu victoriosa campanya al Front Nord (després del fracàs de la presa de Madrid); un desvetllament competitiu per demostrar qui havia aconseguit més honors i èxits al camp de batalla (entre italians i nacionals) i la configuració d'una propaganda que denigrava al bàndol republicà, com a consecució de la presa de Santander.

[es] Este artículo analiza las claves de las operaciones militares en el Frente Norte desde 1936 hasta la conquista de Asturias por las tropas sublevadas del general Franco, con la caída de Gijón (21 de octubre de 1937); y la importancia que va a cobrar el cine de propaganda para el bando nacional como arma de guerra. El estudio aborda, por lo tanto, el contexto histórico y los aspectos esenciales de una serie de documentales y reportajes seleccionados del bando sublevado —españoles e italianos—, donde se pone de relieve su intento de constituir un imaginario triunfal de lo que había sido su victoriosa campaña en el Frente Norte (tras el fracaso de la toma de Madrid); un desvelo competitivo por demostrar quién había logrado más honores y logros en el campo de batalla (entre italianos y nacionales) y la configuración de una propaganda que denigraba al bando republicano, como consecución de la toma de Santander.
[ca] L'objectiu d'aquest article és analitzar l'impuls que va adquirir el sanejament urbà de la capital de Yucatán a finals del segle xix. S'argumenta que una part de la comunitat mèdica va elaborar estudis sobre la higiene pública que van establir les bases dels programes de sanitat que van tenir la intenció de transformar l'aspecte de Mèrida, com ara la vigilància dels espais industrials, la neteja dels espais públics i la construcció d'un sistema de clavegueram. El textpresenta els motius que van acompanyar la creació de la legislació i les institucions sanitàries a l'Estat.

[es] El objetivo de este trabajo es analizar el impulso que adquirió el saneamiento urbano de la capital de Yucatán a finales del siglo xix. Se argumenta que una parte de la comunidad médica generó estudios sobre higiene pública que sentaron las bases de los programas de sanidad que tuvieron la intención de transformar el aspecto de Mérida, entre ellas la vigilancia de espacios industriales, la limpieza de espacios públicos y la construcción de un sistema de alcantarillado. El texto presenta los motivos que acompañaron a la creación de la legislación y las instituciones sanitarias en el estado.
[ca] A finals del segle XV i principis del XVI, les forces espanyoles van envair diver-ses ciutats costaneres del nord d'Àfrica. Els historiadors solen considerar aquesta trobada com la continuació d'una dinàmica familiar de les relacions cris-tianomusulmanes a la Mediterrània occidental. D'aquesta manera, es considera que els espanyols gairebé tenien un coneixement previ de la topografia, que s'assemblava als paisatges ibèrics, així com del clima, la flora i la fauna, que s'in-clouen còmodament dins d'un cinturó braudelià d'oliveres. Fins a quin punt aquesta caracterització indica les percepcions sensorials espanyoles del món geogràfic del nord d'Àfrica? El coneixement geogràfic era fonamental per a les campanyes militars que pretenien capturar territoris d'ultramar i la recopilació i representació d'informació se solapava amb el desenvolupament de les cièn-cies, inclosa l'enginyeria. Les representacions d'aquestes dades es van fixar en mesures precises. Al mateix temps, l'experiència humana de mesura, com en el cas de la distància, estava condicionada a les subjectivitats. L'agència humana, la percepció sensorial i fins i tot els imaginaris del desconegut van alterar la manera com els espanyols es van trobar amb el món geogràfic del nord d'Àfri-ca. Juxtaposant la percepció geogràfica en termes mesurables i subjectius, aquest article presenta una altra mirada als contactes dels espanyols amb el nord d'Àfrica.

[es] A finales del siglo XV y principios del XVI, las fuerzas españolas invadieron varias ciudades costeras del norte de África. Los historiadores suelen conside-rar este encuentro como consecuencia de una dinámica familiar de las relacio-nes cristiano-musulmanas en el Mediterráneo occidental. De este modo, se considera que los españoles casi tenían un conocimiento previo de la topogra-fía que se parecía a los paisajes ibéricos y de los climas, la flora y la fauna que se incluyen cómodamente dentro de un cinturón braudeliano de olivos. ¿Hasta qué punto esta caracterización indica las percepciones sensoriales españolas del mundo geográfico del norte de África? El conocimiento geográfico era fundamental para las campañas militares que pretendían capturar territorios de ultramar y la recopilación y representación de información se solapaba con el desarrollo de las ciencias, incluida la ingeniería. Las representaciones de estos datos se fijaron en medidas precisas. Al mismo tiempo, la experiencia humana de la medida, como en el caso de la distancia, estaba condicionada a las subjetividades. La agencia humana, la percepción sensorial e incluso los imaginarios de lo desconocido alteraron la forma en que los españoles se encontraron con el mundo geográfico del norte de África, y este artículo, yuxta-poniendo la percepción geográfica en términos medibles y subjetivos, presen-ta otro aspecto de los contactos de los españoles con estos territorios.
[ca] Aquest treball aborda un conjunt ampli de fenòmens morfosintàctics presents en instàncies de particulars a la Junta Suprema Central i Governativa del Regne durant el seu període de vigència (de fins de 1808 a fins de 1809) i compara l'estatut variacional d'aquests fenòmens en tals cartes amb el qual pot observar-se en la prosa culta del primer terç del segle XIX. Els resultats ofereixen indicis d'interès sobre els fenòmens gramaticals més i menys promoguts cap a la fi del "primer espanyol modern" (h. 1675-1825) i contribueixen a la caracterització morfosintàctica de les tradicions discursives epistolars i administratives en aquest temps.

[es] Este trabajo aborda un conjunto amplio de fenómenos morfosintácticos presentes en instancias de particulares a la Junta Suprema Central y Gubernativa del Reino durante su periodo de vigencia (de fines de 1808 a fines de 1809) y compara el estatuto variacional de dichos fenómenos en tales cartas con el que puede observarse en la prosa culta del primer tercio del siglo XIX. Los resultados ofrecen indicios de interés acerca de los fenómenos gramaticales más y menos promovidos hacia el fin del "primer español moderno" (h. 1675-1825) y contribuyen a la caracterización morfosintáctica de las tradiciones discursivas epistolares y administrativas en este tiempo.