[ca] La tesi doctoral "Cap al reconeixement i materialització dels Drets de la Natura: una mirada en clau de regulació, polítiques públiques i justícia ecològica" analitza l'evolució de les relacions entre l'Estat, la humanitat i la natura, destacant l'impacte de les ideologies predominants i els canvis econòmics, polítics i socials en la concepció estatal. Explora la forma en què les lluites pels Drets de la Natura estan reformulant la funció de l&#8217;Estat sota la influència del neoliberalisme i com aquest enfocament ha redefinit els rols globals en la divisió del treball i les assignacions de desenvolupament. La recerca aprofundeix en la coevolució històrica de la societat humana i la natura, des de la veneració en les societats prehistòriques fins als desafiaments moderns de la crisi climàtica i ecològica global. Així mateix, examina com diferents civilitzacions han percebut i tractat la naturalesa al llarg del temps, i com aquests enfocaments han influït en el desenvolupament polític i social, abordant els esforços internacionals, especialment a Amèrica Llatina, per integrar els Drets de la Natura en la gestió ambiental i promoure una justícia ecològica global. La tesi també critica el model neoliberal pel seu impacte en la privatització i mercantilització dels recursos naturals i explora com aquestes dinàmiques econòmiques exacerben les desigualtats ambientals, independentment del sistema polític, fent èmfasi en la importància de reavaluar i transformar les relacions entre l&#8217;Estat, la societat i la natura en resposta a les crisis ambientals i climàtiques, i especialment, en un reconeixement global del valor intrínsec de la natura. S&#8217;analitzen les interseccions entre ecologia, economia i política, proposant nous marcs d&#8217;anàlisi que desafien les normatives tradicionals i promouen enfocaments més integradors i sostenibles per a la gestió ambiental. La tesi convida acadèmics, legisladors, operadors judicials i activistes a reconsiderar les estructures actuals i buscar solucions que respectin tant els drets humans com els de la natura, a partir dels aportaments que plantegen en matèria de seguretat ecocèntrica, com un nou enfocament per a la regulació i el disseny de polítiques públiques. La tesi conclou amb una crida a un canvi paradigmàtic cap a una globalització ecocèntrica que rectifiqui les desigualtats ambientals i redefineix la relació entre el desenvolupament humà i l&#8217;entorn natural, promovent una reconceptualització de la natura com a subjecte de drets, superant així les lògiques capitalistes d&#8217;ús, despullament i explotació, i suggerint un replantejament fonamental de les polítiques públiques i els marcs regulatoris a nivell mundial per assolir una veritable sostenibilitat global ecocèntrica, inspirada des del sud.

[en] The doctoral thesis &#8220;Towards the recognition and materialization of the Rights of Nature: a regulatory, public policy and ecological justice approach&#8221; analyzes the evolution of the relationship between the State, humanity and nature, highlighting the impact of prevailing ideologies and economic, political and social changes on the conception of the State. It explores how struggles for the Rights of Nature are reshaping the role of the state under the influence of neoliberalism and how this approach has redefined global roles in the division of labor and development allocations. The research delves into the historical co-evolution of human society and nature, from veneration in prehistoric societies to the modern challenges of the global climate and ecological crisis. It also examines how different civilizations have perceived and treated nature over time, and how these approaches have influenced political and social development, addressing international efforts, especially in Latin America, to integrate the Rights of Nature into environmental management and to promote global ecological justice. The thesis also critiques the neoliberal model for its impact on the privatization and commodification of natural resources and explores how these economic dynamics exacerbate environmental inequalities, regardless of the political system, emphasizing the importance of re-evaluating and transforming the relationships between state, society and nature in response to environmental and climate crises, and especially a global recognition of the intrinsic value of nature. It analyzes the intersections between ecology, economics and politics, proposing new frameworks of analysis that challenge traditional norms and promote more integrative and sustainable approaches to environmental management. The thesis invites academics, legislators, judicial operators and activists to reconsider current structures and seek solutions that respect both human rights and the rights of nature, based on the contributions of ecocentric security, as a new approach to regulation and public policy design. The thesis concludes with a call for a paradigm shift towards an ecocentric globalization that rectifies environmental inequalities and redefines the relationship between human development and the natural environment, promoting a reconceptualization of nature as a subject of rights, thus overcoming the capitalist logics of use, dispossession and exploitation, and suggesting a fundamental rethinking of public policies and regulatory frameworks worldwide to achieve a true ecocentric global sustainability, inspired from the South.