[ca] Introducció L'acidosi tubular renal distal (ATRD) és una alteració metabòlica a nivell renal que està íntimament relacionada amb la formació de càlculs de fosfat càlcic en la vida adulta. L'alteració urinària més característica de l'acidosi tubular renal distal és la presència de pH urinaris persistentment alcalins (pH> 6). No coneixem la prevalença d'acidosi tubular renal distal en el nostre medi de pacients amb pH urinari alcalí (pH> 6) i càlculs de fosfat càlcic. Objectiu Determinar la prevalença de ATRD en pacients amb càlculs de fosfat càlcic i pH urinari alcalí (pH> 6) usant el test de la furosemida. Com a objectius secundaris es pretén establir si existeix algun tipus de característica clínica o epidemiològica associada a la ATRD, en un intent de definir un grup de risc. Materials i mètodes S'han seleccionat 54 pacients amb història clínica en el servei d'urologia de l'H O. Son Espases, entre 18 i 65 anys, amb litiasi de fosfat càlcic i pH urinari> 6. Per escollir els pacients s'ha utilitzat la base de dades del laboratori d'investigació de litiasi renal de la U.I.B. i s'han revisat un total de 1012 pacients de la base de dades. Per al diagnòstic de ATRD hem utilitzat el test de la furosemida. S'han analitzat les variables: edat, sexe, tipus de càlcul, recurrència del càlcul, bilateralitat dels càlculs, bioquímica d'orina de 24 hores i efectes secundaris de la utilització del test de la furosemida. Es considera significació estadística p <0'05. Resultats La prevalença d'acidosi tubular renal distal en la nostra mostra és de 3 5'2% (19 pacients). No hi ha diferències pel que fa al sexe entre els grups amb diagnòstic positiu per ATRD i amb diagnòstic negatiu per ATRD (no ATRD). Els pacients del grup ATRD presenten una mitjana d'edat de 40'37 anys en comparació amb el grup no-ATRD que té una edat mitjana de 49'85 anys presentant diferències estadísticament significatives. Els 19 pacients (100%) del grup ATRD presenten malaltia litiàsica bilateral, en canvi únicament 18 pacients (51'4%) del grup no-ATRD tenen malaltia litiàsica bilateral, aquesta comparació presenta diferències estadísticament significatives amb p <0'05. En el grup de pacients de ATRD el 89'5% (17 pacients) van presentar recurrència de la seva malaltia litiàsica. En el grup negatiu per ATRD el 40% (14 pacients) van presentar recurrència. Trobem diferències estadísticament significatives (p <0'04). En l'anàlisi d'orina de 24 hores el grup ATRD presenta una concentració Ca (mg / dl) i de Citrat (mEq / L) de 18.5 i 161'09 respectivament, el grup no-ATRD presenta una concentració Ca (mg / dl) i de Citrat (mEq / L) de 13'55 i 343'20 respectivament. Les dues comparacions mostren diferències estadísticament significatives. La mitjana de potassi plasmàtic (mEq / L) és de 3'9 i 4'5 per al grup ATRD i no-ATRD respectivament, hi ha diferència estadísticament significativa. No s'han notificat efectes secundaris després de l'administració de furosemida. Conclusions Hi ha una elevada prevalença de ATRD en pacients amb pH urinari alcalí (> 6) i càlculs de fosfat càlcic. L'edat jove, la bilateralitat, la recurrència, la hipercalciúria, la

[en] [eng Introduction Distal renal tubular acidosis (DRTA) is a metabolic disorder at the renal level that is closely related to the formation of calcium phosphate stones in adult life. The most characteristic urinary disorder of distal renal tubular acidosis is the presence of persistently alkaline urinary pH (pH> 6). We do not know the prevalence of distal renal tubular acidosis in our environment of patients with alkaline urinary pH (pH> 6) and calcium phosphate stones. Objectives The main objective is to determine the prevalence of ATRD in patients with calcium phosphate stones and alkaline urinary pH (pH> 6) using the furosemide test. Secondary objectives are to determine if there is any type of clinical or epidemiological characteristic associated with ATRD, in an attempt to define a risk group. Materials and methods A total of 54 patients with a clinical history were selected in the urology department of H. U. Son Espases, between 18 and 65 years old, with calcium phosphate stones and urinary pH> 6. A total of 1012 patients from The database of the renal lithiasis research laboratory of the U.I.B. have been reviewed. For the diagnosis of ATRD we used the furosemide test. The variables analyzed were: age, sex, type of calculation, recurrence of the calculus, bilaterality of the stones, 24-hour urine biochemistry and secondary effects of the use of the furosemide test. Statistical significance is considered p <0.05. Results The prevalence of distal renal tubular acidosis in our sample is 3 5'2% (19 patients). There are no sex differences between the groups with a positive diagnosis for DRTA and with a negative diagnosis for DRTA (non-DRTA). The patients of the DRTA group have a mean age of 40'37 years, the patients of the non-ATRD group have a mean age of 49'85 years, there is statistically significant differences. The 19 patients (100%) of the DRTA group present bilateral stone disease, whereas only 18 patients (51.4%) of the non-DRTA group have bilateral stone disease, this comparison presents statistically significant differences with p <0.05. In the DRTA 89.5% of the subjects (17 patients) had a recurrence of their stone disease. In the negative group for DRTA, 40% of the subjects (14 patients) presented recurrence. We found statistically significant differences (p <0.04). In the 24-hour urinalysis, the DRTA group presents a Ca (mg / dL) and a Citrate (mEq / L) concentration of 18.5 and 161'09 respectively, the non-DRTA group has a Ca concentration (mg/dL) and Citrate (mEq/L) of 13'55 and 343'20 respectively. Both comparisons show statistically significant differences. The mean plasma potassium (mEq/L) is 3.9 and 4.5 for the DRTA group and non-DRTA respectively, there is a statistically significant difference. No side effects have been reported after administration of furosemide.