[ca] Aquesta tesi planteja un paradigma interpretatiu, amb estudi qualitatiu, que té com a objectiu contribuir a millorar la qualitat de l'educació en organitzacions d'ensenyament bàsic, a través d'una sèrie de propostes de pràctiques institucionals que aporten l'enfortiment dels processos de gestió escolar associats a l'àrea de Lideratge Gestió Pedagògica, Formació-Convivència i Gestió de Recursos. L'enfortiment dels processos de gestió escolar té el seu fonament en l'estratègia de millora de la qualitat educativa plantejada, tant a nivell governamental com a nivell global de part d'organitzacions internacionals com ara l'ONU, l'OCDE, la UNESCO entre d'altres. Com a resultat d'aquesta estratègia global, es desenvolupen polítiques, models i normatives associades a la gestió educativa que són complexes d'interpretar i implementar a causa de la manca d'orientacions o pràctiques contextualitzades a l'organització educativa. Per desenvolupar aquesta investigació, com a primer pas es va analitzar el compliment de les pràctiques de gestió dels equips directius en relació amb els Estàndards Indicatius d'Acompliment per a Establiments Educacionals i els seus garants. A partir d'aquests resultats, es va fer una anàlisi basada en la categorització dels requisits de la Norma ISO 21001/2018, els Estàndards Indicatius d'Acompliment i les regulacions del Ministeri d'Educació, fet que va servir com a base teòrica per concretar pràctiques institucionals per a l'enfortiment de la gestió escolar. Sobre la base d'aquesta anàlisi, es proposen pràctiques de gestió com una aportació a l'enfortiment de la gestió escolar perquè el Lideratge d'un Establiment Educatiu pugui sistematitzar les activitats de control, seguiment, anàlisi i reporti resultats en les dimensions de Lideratge, Gestió Pedagògica, Gestió de Convivència i Gestió de Recursos. Això explica que des d'una política, model o norma educativa, és possible construir o materialitzar pràctiques de gestió molt més adequades que permeten a la direcció i a l'equip directiu gestionar el seu procés educatiu amb una clara orientació a l'enfortiment de les seves capacitats institucionals, mitjançant activitats de control, seguiment, anàlisi i retroalimentació de resultats per a la presa de decisions.

[es] La presente tesis plantea un paradigma interpretativo, con estudio cualitativo, que tiene como objetivo contribuir al mejoramiento de la calidad de la educación en organizaciones de enseñanza básica, a través de una serie de propuestas de prácticas institucionales que aportan al fortalecimiento de los procesos de gestión escolar asociados al área de Liderazgo Gestión Pedagógica, Formación- Convivencia y Gestión de Recursos. El fortalecimiento de los procesos de gestión escolar tiene su fundamento en la estrategia de mejora de la calidad educativa planteada tanto a nivel gubernamental como a nivel global de parte de Organizaciones Internacionales tales como la ONU, OCDE, UNESCO entre otras. Como resultado de esta estrategias globales, se desarrollan políticas, modelos y normativas asociadas a la gestión educativa que son complejas de interpretar e implementar debido a la falta de orientaciones o prácticas contextualizadas a la organización educativa. Para desarrollar esta investigación, como primer paso se analizó el cumplimiento de las prácticas de gestión de los equipos directivos en relación a los Estándares Indicativos de Desempeño para Establecimientos Educacionales y sus Sostenedores. A partir de estos resultados, se realizó un análisis basado en la categorización de los requisitos de la Norma ISO 21001/2018, los Estándares Indicativos de Desempeño y las regulaciones del Ministerio de Educación, lo que sirvió como base teórica para concretar prácticas institucionales que aportan al fortalecimiento de la gestión escolar. Sobre la base de este análisis, se proponen prácticas de gestión como un aporte al fortalecimiento de la gestión escolar para que el Liderazgo de un Establecimiento Educativo pueda sistematizar sus actividades de control, seguimiento, análisis y reporte de resultados en las dimensiones de Liderazgo, Gestion Pedagógica, Gestion de Convivencia y Gestión de Recursos. Lo anterior da cuenta de que desde una política, modelo o norma educativa es posible construir o materializar prácticas de gestión mucho más adecuadas que le permiten a la dirección y al equipo directivo gestionar su proceso educativo con una clara orientación al fortalecimiento de sus capacidades institucionales a través de actividades de control, seguimiento, análisis y retroalimentación de resultados para la toma de decisiones.