[ca] La tercera part dels objectius de la Declaració del Mil·lenni (Nova York, setembre 2000) està relacionada amb la salut: reduir en tres quartes parts la mortalitat materna; en dos terceres parts la taxa de mortalitat en nens menors de 5 anys, i aturar i començar a revertir la propagació de la SIDA i la malària. Cada persona, col·lectiu, institució i país ha d'identificar aquells objectius sobre els quals pot influir positivament, valorar la manera més apropiada per a canalitzar la seva aportació, descobrir els socis que poden ajudar-lo a fer més eficient el seu treball, treballar amb un objectiu a mig termini, i donar seguiment i avaluar periòdicament el fruit del seu treball des d'una perspectiva global. Amb aquest enfocament multidisciplinari, l'única posició personal o institucional que no té cabuda és la passivitat o l'immobilisme. L'Informe sobre Desenvolupament Humà del PNUD de l'any 2001 posa de manifest, per exemple, que la contribució al desenvolupament de tecnologies apropiades (rehidratació oral + vacunes liofilitzades i termoestables) per a la reducció de la mortalitat infantil és tres vegades major que la de l'augment d'ingressos de les famílies, i major també que l'impacte produït per l'augment del nivell d'instrucció de les mares. De tot això se'n desprèn que la ciència i la tecnologia -i el coneixement en general- són instruments que han de posar-se al servei global de la societat. Aquesta és una de les raons per la que la Universitat Politècnica de Madrid (UPM) i l'ONGD Enginyeria Sense Fronteres (ESF) col·laboren amb moltes altres institucions europees i llatinoamericanes per a desenvolupar tecnologies de comunicació apropiades per al seu ús en establiments de salut rurals de països en desenvolupament. En el programa Enllaç Hispanoamericà de Salut (EHAS) www.ehas.org s'investiga com les noves Tecnologies de la Informació i la Comunicació (TIC) poden ajudar a millorar els processos d'atenció sanitària i tenir un impacte positiu en la salut de les persones.

[es] La tercera parte de los objetivos de la Declaración del Milenio (Nueva York, septiembre 2000) está relacionada con la salud: reducir en tres cuartas partes la mortalidad materna; en dos terceras partes la tasa de mortalidad en niños menores de 5 años, y detener y empezar a revertir la propagación del SIDA y la malaria. Cada persona, colectivo, institución y país debe identificar aquellos objetivos sobre los que puede influir positivamente, valorar la forma más apropiada para canalizar su aportación, descubrir los socios que pueden ayudarle a hacer más eficiente su trabajo, trabajar con una meta a medio plazo y dar seguimiento y evaluar periódicamente el fruto de su trabajo desde una perspectiva global. Bajo este enfoque multidisciplinar, la única posición personal o institucional que no tiene cabida es la pasividad o el inmovilismo. El Informe sobre Desarrollo Humano del PNUD del año 2001 pone de manifiesto, por ejemplo, que la contribución del desarrollo de tecnologías apropiadas (rehidratación oral + vacunas liofilizadas y termoestables) a la reducción de la mortalidad infantil es tres veces mayor que la del aumento de ingresos de las familias, y mayor también que el impacto producido por el aumento del nivel de instrucción de las madres. De todo esto se desprende que la ciencia y la tecnología -y el conocimiento en general- son instrumentos que tienen que ponerse al servicio global de la sociedad. Esta es una de las razones por la cual la Universidad Politécnica de Madrid (UPM) y la ONGD Ingeniería Sin Fronteras (ISF) colaboran con otras muchas instituciones europeas y latinoamericanas para desarrollar tecnologías de comunicación apropiadas para su uso en establecimientos de salud rurales de países en desarrollo. El Programa Enlace Hispano-Americano de Salud (EHAS) www.ehas.org investiga cómo las nuevas Tecnologías de la información y la Comunicación (TIC) pueden ayudar a mejorar los procesos de atención sanitaria y tener un impacto positivo en la salud de las personas.