[ca] Actualment, els estudis sobre les dinàmiques del clima i dels canvis d'usos i cobertes del sòl són fonamentals per identificar tant la magnitud i la velocitat del que s'ha anomenat canvi global (CG) com les principals forces impulsores de canvi. Aquestes forces són heterogènies, sent de crucial importància conèixer els seus patrons espaciotemporals i els efectes que presenten sobre els ecosistemes terrestres. Així mateix, cal contemplar aspectes biogeogràfics juntament amb factors socioeconòmics. Realitzar estudis en amplis territoris amb un elevat nivell de detall requereix treballar amb extenses bases de dades que cal processar adequadament. Per aquest motiu, és important establir solucions metodològiques que corregeixin problemes i maximitzin la qualitat de la informació. Aquesta tesi té com a objectiu principal contribuir a analitzar les dinàmiques del CG a la Península Ibèrica (PI) mitjançant l'estudi de les sèries temporals climàtiques de les estacions meteorològiques i de l'expansió forestal (EF) a partir de Teledetecció satel·litària. Per això, s'implementen estratègies per a la millora de la qualitat de la informació, permetent-nos analitzar les tendències i generar les mètriques per quantificar els canvis i els seus impactes. Inicialment, s'avalua el rendiment i la influència de diferents mètodes d'emplenament de dades mancants a partir de les tendències climàtiques de la temperatura i la precipitació, identificant els patrons espaciotemporals a escala peninsular, així com la seva aplicabilitat per reduir les inconsistències espaciotemporals en les superfícies climàtiques derivades. Els mètodes de rebliment mostren resultats similars quan comparem les tendències temporals, però diferències a nivell espacial. A més, generen una reducció de la variabilitat de les sèries climàtiques, encara que, a canvi, es disposa de dades més homogènies i comparables. En segon lloc, es desenvolupen regles de filtratge aplicables a àrees de veritat-terreny utilitzades en processos de classificació de cobertes del sòl basats en Teledetecció, a causa de la possibilitat que continguin inconsistències, ja que aquestes poden ser freqüents quan s'han derivat de bases de dades auxiliars. L'objectiu és cartografiar les cobertes del sòl amb la màxima qualitat i coherència. L'aplicació dels filtres proposats sobre àrees de veritat-terreny resol els errors habituals associats a les categories naturals i agrícoles, mostrant un increment en l'exactitud global de la cartografia obtinguda. Aquestes millores metodològiques permeten abordar amb més garanties una anàlisi del CG per a importants zones de la PI. Així, les tendències climàtiques indiquen un increment general de 1.45 °C en la temperatura mitjana, però un patró espacial més complex per a la precipitació. En relació a l'EF, s'analitzen les dinàmiques al llarg d'un gradient latitudinal, representatiu de la PI, aplicant millores metodològiques per a l'extracció i el filtratge de les ocurrències de canvi, el mostreig i l'anàlisi estadística (Boosted Regression Trees), reduint possibles biaixos en la interpretació dels resultats. Finalment, l'EF s'ha relacionat amb la distància a àrees forestals, tot indicant un procés de densificació i expansió. Altres factors com la disponibilitat d'aigua, variables climàtiques i d'accessibilitat i distàncies a nuclis urbans, tenen diferent importància segons el tipus fisiognòmic forestal (frondoses perennifòlies, caducifòlies i coníferes). Les dinàmiques d'abandonament agrícola van determinar l'EF a les regions mediterrànies, mentre que l'EF associada a la successió natural ho van fer a àrees de muntanya mediterrània i eurosiberiana. En definitiva, les forces impulsores operen de manera diferent a nivell espaciotemporal. En conclusió, aquesta tesi aporta informació nova sobre el CG i les seves forces inductores, derivada a partir d'estratègies metodològiques robustes i innovadores, mostrant que l'anàlisi espaciotemporal a escala detallada és possible. També deixa obertes noves qüestions i possibilitats d'estudi per a la ciència, la planificació i la gestió de la PI.

[es] Actualmente, los estudios sobre las dinámicas del clima y de los cambios de usos y cubiertas del suelo son fundamentales para identificar tanto la magnitud y la velocidad de lo que se ha llamado cambio global (CG), como las principales fuerzas impulsoras de cambio. Dichas fuerzas son heterogéneas, siendo de crucial importancia conocer sus patrones espaciotemporales y los efectos que presentan sobre los ecosistemas terrestres. Asimismo, deben contemplarse aspectos biogeográficos junto con factores socioeconómicos. Realizar estudios en vastos territorios con un elevado nivel de detalle requiere trabajar con extensas bases de datos que deben procesarse adecuadamente. Por este motivo, es importante establecer soluciones metodológicas que corrijan problemas y maximicen la calidad de la información. La presente tesis tiene como objetivo principal contribuir al análisis de las dinámicas del CG en la Península Ibérica (PI) mediante el estudio de las series temporales climáticas de las estaciones meteorológicas y de la expansión forestal (EF) a partir de Teledetección satelital. Para ello, se implementan estrategias para la mejora de la calidad de la información, permitiéndonos analizar las tendencias y generar las métricas para cuantificar los cambios y sus impactos. Inicialmente, se evalúa el rendimiento y la influencia de diferentes métodos de relleno de datos faltantes a partir de las tendencias climáticas de la temperatura y la precipitación, identificando los patrones espaciotemporales a escala peninsular, así como su aplicabilidad para reducir las inconsistencias espaciotemporales en las superficies climáticas derivadas. Los métodos de relleno muestran resultados similares cuando comparamos las tendencias temporales, pero diferencias a nivel espacial. Además, generan una reducción de la variabilidad de las series climáticas, disponiéndose a cambio de datos más homogéneos y comparables. En segundo lugar, se desarrollan reglas de filtrado aplicables a áreas de verdad-terreno utilizadas en procesos de clasificación de cubiertas del suelo basados en Teledetección, debido a la posibilidad de que contengan inconsistencias, ya que estas pueden ser frecuentes cuando se han derivado de bases de datos auxiliares. El objetivo es cartografiar las cubiertas del suelo con la máxima calidad y coherencia. La aplicación de los filtros propuestos sobre áreas de verdad-terreno resuelve los errores habituales asociados a las categorías naturales y agrícolas, mostrando un incremento en la exactitud global de la cartografía obtenida. Estas mejoras metodológicas permiten abordar con mayores garantías un análisis del CG para importantes zonas de la PI. Así, las tendencias climáticas indican un incremento general de 1.45 °C en la temperatura media, pero un patrón espacial más complejo para la precipitación. En cuanto a la EF, se analizan las dinámicas a lo largo de un gradiente latitudinal, representativo de la PI, aplicando mejoras metodológicas para la extracción y filtrado de las ocurrencias de cambio, el muestreo y el análisis estadístico (Boosted Regression Trees), reduciendo posibles sesgos en la interpretación de los resultados. Finalmente, la EF se ha relacionado con la distancia a áreas forestales, indicando un proceso de densificación y expansión. Otros factores como la disponibilidad de agua, variables climáticas y de accesibilidad y distancias a núcleos urbanos, presentan diferente importancia según el tipo fisionómico forestal (frondosas perennifolias, caducifolias y coníferas). Las dinámicas de abandono agrícola determinaron la EF en las regiones mediterráneas, mientras que la EF asociada a la sucesión natural lo hicieron en áreas de montaña mediterránea y eurosiberiana. En definitiva, las fuerzas impulsoras operan de forma distinta a nivel espaciotemporal. En conclusión, esta tesis aporta información novedosa sobre el CG y sus fuerzas inductoras, derivada a partir de estrategias metodológicas robustas y novedosas, mostrando que el análisis espaciotemporal a escala detallada es posible. También deja abiertas nuevas cuestiones y posibilidades de estudio para la ciencia, la planificación y la gestión de la PI.