[ca] Actualment, el formigó és un material de molta utilitat perquè es fa servir per edificar tota classe d'estructures, avança progressivament amb el temps i també ocupa un dels primers llocs entre els materials més usats mundialment. No obstant això, el formigó té els seus desavantatges a causa de la gran contaminació ocasionada pels gasos d'efecte d'hivernacle com CO2 que generen els seus components durant la seva producció. Per això, es busca reduir al màxim aquest impacte mediambiental. L'objectiu principal del projecte és estudiar la influència de substitucions parcial i total dels components de la matriu de formigó, en aquest cas, ciment i esquelet granular per subproductes industrials com a escòria de coure, llots de rentatge, i àrids reciclats procedents de formigó per enderrocament, mitjançant caracterització de propietats en estat fresc i endurit a partir de la dosificació de referència proporcionada per la constructora Hormipresa. La metodologia d'aquest projecte es va basar en l'anàlisi de tres provetes cilíndriques de formigó: 2 amb addicions (escòria de coure i llots de rentatge) substituint en un 20% al ciment i 1 substituint totalment l'esquelet granular i que van ser assajades als 1, 3, 7 i 28 dies. Com es va indicar, s'ha fet tenint en compte la dosificació de referència, que va ser fabricada per altra fabricadora de ciment. Aquest formigó de referència té característiques autocompactants, amb una resistència de 50 MPa després de 28 dies. En general, els assaigs on el ciment va ser substituït un 20% va presentar un millor comportament amb les característiques requerides, específicament, va complir amb la propietat d'autocompatibilitat esperada i també amb els rangs especificats per la normativa. A més a més, per ambdós assaigs va resultar que la resistència a compressió inicial va ser menor que la de referència amb un 30% aproximadament. Mentre que, a una edat de 28 dies, la substitució d'escòria es va comportar de manera similar a la de referència, i els llots de rentatge per sota un 12%. Finalment, l'assaig amb un esquelet granular totalment reciclat va ser l'escenari de pitjor comportament per a tots els requisits perquè no va complir amb cap d'elles.

[es] Hoy en día el hormigón resulta un material de mucha utilidad gracias a que ayuda a edificar todo tipo de estructuras, avanza progresivamente con el tiempo y también ocupa uno de los primeros lugares de los materiales más usados a nivel mundial, no obstante, tiene sus desventajas debido a la gran contaminación que causa por el alto gas de efecto invernadero como CO2 que generan sus componentes al ser producidos y es por esto que se busca reducir al máximo este impacto medioambiental. Este proyecto tiene como foco principal estudiar la influencia de sustituciones parcial y total de los componentes de la matriz de hormigón, en este caso, cemento y esqueleto granular por subproductos industriales como escoria de cobre, lodos de lavado, y áridos reciclados procedentes de hormigón por demolición, mediante caracterización de propiedades en estado freso y endurecido en base a una dosificacion de referencia proporcionada por la constructora Hormipresa. La metodología de este trabajo se basó en el análisis de las tres confecciones realizadas: 2 con adiciones (escoria de cobre y lodos de lavado) sustituyendo en un 20% al cemento y 1 sustituyendo totalmente el esqueleto granular y que fueron ensayadas a edades de 1, 3, 7 y 28 días. Como se indicó, se basó en una dosificacion de referencia, misma que fue fabricada por distinto fabricante de cemento, este hormigón de referencia tiene características autocompactantes, con una resistencia característica de 50 MPa a los 28 días. En general, las confecciones donde el cemento fue sustituido un 20% tuvo un mejor comportamiento con las características requeridas, para la propiedad de autocompactibilidad cumplió tanto para lo solicitado como para los rangos dictados por la norma. Además, para ambas confecciones resultó que la resistencia a compresión inicial fue menor que la de referencia con un 30% aproximadamente. Mientras que, a una edad de 28 días, la sustitución de escoria se comportó de manera similar a la de referencia, y los lodos de lavado bajo un 12%. Por último, la confección con un esqueleto granular totalmente reciclado fue el escenario de peor comportamiento para todos los requerimientos prestacionales puesto que no cumplió con ninguna de ellas.