BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Els paisatges lingüístics (PL) focalitzen la nostra atenció en el llenguatge utilitzat en totes aquelles expressions que es manifesten a l'espai públic. En aquest treball es pretén analitzar el paisatge lingüístic de Barcelona durant la anifestació del 18 de febrer a favor de l'acollida de refugiats. Així, basant-se en la categorització de Martín Rojo (2012) sobre el 15M i els moviments occupy, s'ha presentat una panoràmica del moviment social #VolemAcollir, així com dels col·lectius que la formen, posant de manifest que és un moviment bastant homogeni (quant a missatges i llengües), format especialment per associacions i entitats, i que es presenta com la unió de la ciutadania en contraposició a les institucions i les seves actuacions. Les conclusions permeten afirmar que els moviments occupy han marcat uns patrons de canvi en els moviments socials que es continuen trobant en mobilitzacions posteriors i han revelat, a més, alguns aspectes sociopolítics de l'actualitat catalana.

[es] Los paisajes lingüísticos (PL) focalizan nuestra atención en el lenguaje utilizado en todas aquellas expresiones que se manifiestan en el espacio público. En este trabajo se pretende analizar el paisaje lingüístico de Barcelona durante la manifestación del 18 de febrero a favor de la acogida de refugiados. Así, basándose en la categorización de Martín Rojo (2012) sobre el 15M y los movimientos occupy, se ha presentado una panorámica del movimiento social #VolemAcollir, así como de los colectivos que la forman, mostrando que es un movimiento bastante homogéneo (en cuanto a mensajes y lenguas), formado especialmente por asociaciones y entidades, y que se presenta como la unión de la ciudadanía frente a las instituciones políticas y sus actuaciones. Las conclusiones permiten afirmar que los movimientos occupy han marcado unos patrones de cambio en los movimientos sociales que se siguen encontrando en movilizaciones posteriores y, además, han revelado algunos aspectos sociopolíticos de la actualidad catalana.
[ca] Aquesta recerca presenta el tractament específic que té el cos de la ballarina clàssica en la publicitat europea des de 2010 a 2020. El marc teòric adoptat es principalment la intertextualitat lingüística i la traducció (Valdés, 2004 i Junyent 2021), la teoria d'anàlisi del discurs (Klein, 2004; Cuddy, 2016; Requena, 2010, 2009, 2008; Bauman des de l'obra de Béjar 2007) i el model de codis de significació per l'estudi de la traducció audiovisual de Chaume (2004, 2012, 2016). Per aquesta recerca, la definició de ballarina és qualsevol persona o cosa amb un tutú, o en una posició de ballet clàssic. La fragmentació en el cas de la ballarina no suposa un canvi de significat respecte de la seva imatge completa. Cada part anatómica del cos d'una ballarina s'associa a la ballarina amb la seva identitat. La ballarina es presenta com imatge de poder inclús fragmentada. Existeix un altre tipus del tractament de les ballarines en els anuncis audiovisuals. Utilitzen els moviments de les ballarines per crear un altre llenguatge. Els resultats d'aquesta recerca mostren com la identitat de la ballarina es mostra entre diversos països de forma similar ja que existeix una imatge comú de la ballarina i les campanyes utilitzen les mateixes paraules per definir el producte a través d'ella. La ballarina es converteix en el logo de l'anunci, el producte s'identifica amb ella. Un resultat metodològic ha estat la creació de fitxes d'anàlisi específiques per aquesta recerca perquè puguin aplicar-se en el futur per altres recercadors.

[es] Esta investigación muestra el trato específico que tiene el cuerpo de la bailarina clásica en la publicidad europea desde 2010 a 2020. El marco teórico adoptado es principalmente la intertextualidad lingüística y la traducción (Valdés, 2004 y Junyent 2021) la teoría de análisis del discurso (Klein, Cuddy, Requena, Bauman) y el modelo de códigos de significación para el estudio de la traducción audiovisual propuesto por Chaume (2004, 2012, 2016). Para esta investigación, la definición de bailarina es cualquier persona o cosa con un tutú, o en una posición de ballet clásico. La fragmentación en el caso de la bailarina no supone un cambio de significado respecto de su imagen completa. Cada parte anatómica del cuerpo de una bailarina se asocia a la bailarina como su identidad. La bailarina se presenta como imagen de poder incluso fragmentada. Existe otro tipo de tratamiento de las bailarinas en los anuncios audiovisuales. Se utilizan los movimientos de las bailarinas para crear otro lenguaje. Los resultados de esta investigación permiten ver cómo la identidad de la bailarina se muestra entre diversos países de forma similar debido a que existe una imagen común de la bailarina y las campañas utilizan las mismas palabras para definir el producto a través de ella. La bailarina se convierte en el logo del anuncio, el producto se identifica con ella. Un resultado metodológico ha sido la creación de fichas de análisis concretas para esta investigación para que puedan aplicarse en el futuro por otros investigadores.
[ca] Els llenguatges publicitaris acostumen a tenir un grau de formalitat mitjà o alt. Per això, sobta que la marca L'Hòstia empri un registre tan informal. En aquest treball s'analitza el llenguatge publicitari de la marca a partir de tres objectius. El primer és explicar les característiques principals del llenguatge publicitari i el col·loquial. El segon és analitzar la pàgina web i les xarxes socials de la marca per extreure'n els trets més característics. I el tercer és comprovar si hi ha diferències entre ambdós recursos. Per a dur a terme l'anàlisi, s'han creat dos corpus amb les dades extretes de la pàgina web i les xarxes socials, que s'han classificat en dinou etiquetes. Els resultats mostren que el lèxic religiós, els manlleus i les referències a elements de la cultura catalana són els trets més característics del llenguatge emprat per la marca. A més, tot i que s'han observat algunes diferències entre les xarxes socials i la pàgina web, s'han vist patrons comuns als dos corpus. Per tant, les conclusions que s'extreuen són que la publicitat està adreçada a un públic jove i que l'ús del llenguatge col·loquial és degut al compromís de la marca per difondre la llengua i cultura catalanes.

[es] El grado de formalidad de los lenguajes publicitarios suele ser medio o alto. Por eso, sorprende encontrar una marca como L'Hòstia, que usa un registro informal. En este trabajo se analiza el lenguaje publicitario de la marca con tres objetivos. El primero es explicar las características principales del lenguaje publicitario y del coloquial. El segundo es analizar la página web y las redes sociales para identificar los rasgos más característicos. Y el tercero es comprobar si hay diferencias entre los dos recursos. Para hacer el análisis, se han creado dos corpus con los datos extraídos de la página web y las redes sociales, que se han clasificado con diecinueve etiquetas. Los resultados muestran que el léxico religioso, los préstamos y las referencias a elementos de la cultura catalana son los rasgos más característicos del lenguaje publicitario de la marca. Además, aunque se han observado diferencias entre la página web y las redes sociales, también se han encontrado patrones en común en los dos corpus. Por lo tanto, las conclusiones que se extraen son que la publicidad está destinada a un público joven y que el uso del lenguaje coloquial se debe al compromiso de la marca por difundir la lengua y la cultura catalanas.
[ca] Trobar una solució òptima per a una instància de problema d'alineació de seqüències múltiples per a més de dues seqüències és un problema d'optimització dur que és computacionalment car, fins i tot per a algunes seqüències de longitud moderada. En conseqüència, la investigació sobre l'alineació de seqüències múltiples s'ha centrat principalment en mètodes heurístics. No obstant això, els avenços recents en solucionadors de programació lineal enters han permès trobar solucions exactes i òptimes a instàncies de problemes d'alineació de seqüències múltiples per a diverses seqüències de longitud moderada.

[es] Encontrar una solución óptima para una instancia de problema de alineación de secuencias múltiples para más de dos secuencias es un problema de optimización difícil que es prohibitivamente costoso desde el punto de vista computacional, incluso para algunas secuencias de longitud moderada. En consecuencia, la investigación sobre la alineación de secuencias múltiples se ha centrado principalmente en los métodos heurísticos. Sin embargo, los avances recientes en solucionadores para la programación lineal de enteros han hecho posible encontrar soluciones exactas y óptimas para los casos de problemas de alineación de secuencias múltiples para varias secuencias de longitud moderada.
[ca] L'afectació de la pandèmia, la pèrdua de l'experiència client, l'auge del delivery i take away juntament amb l'adveniment de la sostenibilitat i el social caring han motivat aquest treball. Mitjançant l'anàlisi de l'entorn i la metodologia Design Thinking s'ha desenvolupat el model de negoci que respon a l'entorn descrit. We Design Eat neix com una empresa social de packaging sostenible i customitzable per a realitzar el take away i/o delivery dels restaurants amb renom de Catalunya amb el principal objectiu de reduir els impactes mediambientals del packaging i millorar l'experiència del consumidor final.

[es] La afectación de la pandemia, la pérdida de la experiencia cliente, el auge del delivery y take away junto con el advenimiento de la sostenibilidad y el social caring han motivado este trabajo. Mediante el análisis del entorno y la metodología Design Thinking se ha desarrollo el modelo de negocio que responde al entorno descrito. We Design Eat nace como una empresa social de packaging sostenible y customizable para realizar el take away y/o delivery de los restaurantes con renombre de Cataluña con el principal objetivo de reducir los impactos medioambientales del packaging y mejorar la experiencia del consumidor final.
[ca] Aquest treball analitza el llenguatge juvenil emprat a la sèrie Merlí de TV3. Per fer-ho, es compara el llenguatge de la sèrie amb la llengua que utilitza un grup d'estudiants d'un institut real. Així doncs, el corpus està format per dues escenes en què s'utilitza el col·loquial fingit i dos enregistraments d'un institut real en els quals s'usa la llengua de manera espontània i informal. Després de transcriure's, aquests quatre textos es descriuen atenent a tots els nivells lingüístics i es comparen qualitativament entre ells, així com amb les característiques de la llengua col·loquial i del llenguatge juvenil exposades prèviament al marc teòric del treball. També s'analitzen les transgressions de la normativa d'acord amb els organismes que regulen la llengua oral. Els resultats mostren que el col·loquial fingit evita trets que sí que trobem al corpus de l'institut real, però que entorpeixen el discurs i, per tant, distraurien l'espectador. En canvi, s'abusa d'altres mecanismes (principalment lèxics i expressius) que produeixen un gran efecte de col·loquialitat. També reflexionem sobre les particularitats del llenguatge juvenil respecte del col·loquial i sobre les incorreccions lingüístiques que s'utilitzen en català informal, i acabem concloent que la sèrie no sempre respecta els criteris lingüístics de la CCMA (Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals), tot i que són bastant flexibles pel que fa als registres col·loquials.

[es] Este trabajo analiza el lenguaje juvenil empleado en la serie Merlí de TV3 (Televisió de Catalunya) en su versión original en catalán. Para ello, se compara el lenguaje de la serie con la lengua que utiliza un grupo de estudiantes de un instituto real. Así pues, el corpus está formado por dos escenas en las que se utiliza el coloquial fingido y dos grabaciones de un instituto real en las cuales se usa la lengua de forma espontánea e informal. Después de transcribirse, estos cuatro textos se describen atendiendo a todos los niveles lingüísticos y se comparan cualitativamente entre ellos, así como con las características del catalán coloquial y el lenguaje juvenil expuestas previamente en el marco teórico del trabajo. También se analizan las transgresiones de la normativa de acuerdo con los organismos que regulan la lengua oral. Los resultados muestran que el coloquial fingido evita rasgos que sí encontramos en el corpus del instituto real, pero que entorpecen el discurso y, por lo tanto, distraerían al espectador. En cambio, se abusa de otros mecanismos (léxicos y expresivos principalmente) que producen un gran efecto de coloquialidad. También reflexionamos sobre las particularidades del lenguaje juvenil respecto al coloquial y sobre las incorrecciones lingüísticas que se utilizan en catalán informal, y terminamos concluyendo que la serie no siempre respeta los criterios lingüísticos de la CCMA (Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals), aunque son bastante flexibles en relación con los registros coloquiales.
[ca] Emily Dickinson és una de les poetesses estatunidenques més famoses del segle XIX i, juntament amb Walt Whitman, és considerada una de les creedores de la poesia nord-americana. Malgrat haver estat supeditada a uns cànons asfixiants tant en la natura i en la línia temàtica de la poesia com en la concepció de la figura de l'escriptora, Dickinson va aconseguir trencar amb aquestes barreres i crear un estil propi. Però, amb tot, la figura de Dickinson continua sent un misteri per al món. Els objectius d'aquest treball són els següents: en primer lloc, donar a conèixer Dickinson com a autora, però també com a persona. Per a això, ens submergirem en la seva biografia i descobrirem de quines influències va beure per tal de crear el seu particular llenguatge poètic. En segon lloc, descobrir Dickinson a través de la seva obra i portar a terme la traducció d'una selecció de trenta poemes que abracen tots els temes del seu corpus poètic: vida, amor, natura, temps i eternitat, després d'un treball previ de documentació sobre la poesia i de consulta de traduccions anteriors. Com a resultat, s'ha aconseguit aprofundir en les dificultats i peculiaritats de la traducció de Dickinson a l'espanyol, així com en algunes de les incògnites de la vida de Dickinson.

[es] Emily Dickinson es una de las poetisas estadounidenses más famosas del siglo XIX y, junto con Walt Whitman, está considerada una de las creadoras de la poesía norteamericana moderna. A pesar de estar supeditada a unos cánones asfixiantes tanto en la naturaleza y línea temática de la poesía como en la concepción de la figura de la escritora, Dickinson logró romper estas barreras y crear un estilo propio. Pero, con todo, la figura de Dickinson continúa siendo un misterio para el mundo. Los objetivos de este trabajo son los siguientes: en primer lugar, dar a conocer a Dickinson como autora, pero también como persona. Para ello, nos sumergiremos en su biografía y descubriremos de qué influencias bebió para crear su particular lenguaje poético. En segundo lugar, descubrir a Dickinson a través de su obra y realizar la traducción de una selección de treinta de sus poemas que abarcan todos los temas de su corpus poético: vida, amor, naturaleza, tiempo y eternidad, después de un trabajo previo de documentación sobre la poesía y de consulta de traducciones anteriores. Como resultado, se ha conseguido ahondar en las dificultades y peculiaridades de la traducción de Dickinson al español, así como en algunas de las incógnitas de la vida de Dickinson.
[ca] Introducció: El tema escollit és la prevenció de les infeccions nosocomials de ferida quirúrgica en pròtesi total de genoll. Objectiu: Determinar l'impacte de les noves mesures, recomanades en la taxa d'incidència de les ferides quirúrgiques en artroplàstia de genoll, en tots els pacients intervinguts de artroplàstia de genoll, en un hospital universitari, des de juny de 2014 a juny de 2015. Hipòtesi: La hipòtesi de la qual es parteix és que la implementació de les noves mesures preventives d'infecció, disminueix les infeccions de la ferida quirúrgica en artroplàstia de genoll./nMetodologia: Disseny d'una recerca prospectiva, analítica i observacional sobre infecció de ferida quirúrgica en artroplasties de genoll mitjançant un abordatge multidisciplinari i transversal de les mesures de prevenció d'infecció del lloc quirúrgic en les etapes preoperatòria, intraoperatòria i postoperatòria. El mètode d'anàlisi és el de la regressió múltiple que és una tècnica de dependència en anàlisi multivariant. Mostra: En aquest estudi la mostra parteix de 346 pacients que en juny de 2013 estaven en llista d'espera en un Hospital Universitari. D'aquests, el 23% (80) eren homes i el 77% (266) eren dones.

[es] Introducción: El tema escogido es la prevención de las infecciones nosocomiales de herida quirúrgica en prótesis total de rodilla. Objetivo: Determinar el impacto de las nuevas medidas recomendadas en la tasa de incidencia de las heridas quirúrgicas en artroplastia de rodilla, en todos los pacientes intervenidos de artroplastia de rodilla, en un hospital universitario, desde junio de 2014 a junio de 2015. Hipótesis: La hipótesis de la que se parte es que la implementación de las nuevas medidas preventivas de infección, disminuye las infecciones de la herida quirúrgica en artroplastia de rodilla. Metodología: Diseño de una investigación prospectiva, analítica y observacional sobre infección de sitio quirúrgico en artroplastias de rodilla mediante un abordaje multidisciplinar y transversal de las medidas de prevención de infección del lugar quirúrgico en las etapas preoperatoria, intraoperatoria y postoperatoria. El método de análisis es la regresión múltiple que es una técnica de dependencia en análisis multivariante. Muestreo y muestra: En este estudio la muestra parte de los 346 pacientes que en Junio de 2013 había en lista de espera en un Hospital Universitario. De éstos, el 23% (80) eran varones y el 77% (266) eran mujeres.
[ca] En els últims anys i a partir dels avanços tecnològics, ha crescut ràpidament l'interès pels VANT (Vehicles Aeris no Tripulats), o també coneguts comunament com a drones. Pel seu propi nom aquests aparells són vehicles aeris que no tenen pilot o, que en cas de tenir-ho, no es troba en el seu propi interior. El present treball de fi de grau presenta el desenvolupament d'un sistema destinat a aquests aparells per a un control autònom, ja sigui pel seguiment d'un objecte, d'una persona o amb una capacitat resolutiva de decisió pròpia davant un desafiament. D'altra banda, la pròpia capacitat de poder reconèixer qualsevol tipus d'informació que se li proposi, com per exemple el color, la forma, o el tipus d'objecte que s'està visualitzant en aquest mateix instant. Per a això s'ha pres en compte una gran diversitat de documentació aportada per la comunitat científica referent als vehicles aeris no tripulats que expressen diverses tècniques i formes d'implantar aquests automatismes i així poder proporcionar una visió general de com és el comportament autònom davant una gran varietat de casos reals.

[es] En los últimos años y a partir de los avances tecnológicos, ha crecido rápidamente el interés por los VANT (Vehículos Aéreos no Tripulados), o también conocidos comúnmente como drones. Por su propio nombre estos aparatos son vehículos aéreos que no tienen piloto o, que en caso de tenerlo, no se encuentra en su propio interior. El presente trabajo de fin de grado presenta el desarrollo de un sistema destinado a estos aparatos para un control autónomo, ya sea por el seguimiento de un objeto, de una persona o con una capacidad resolutiva de decisión propia ante un desafío. Por otra parte, la propia capacidad de poder reconocer cualquier tipo de información que se le proponga, como por ejemplo el color, la forma, o el tipo de objeto que se está visualizando en ese mismo instante. Para ello se ha tomado en cuenta una gran diversidad de documentación aportada por la comunidad científica referente a los vehículos aéreos no tripulados que expresan diversas técnicas y formas de implantar estos automatismos y así poder proporcionar una visión general de cómo es el comportamiento autónomo ante una gran variedad de casos reales.
[ca] La tesi doctoral "Les accions de l'art. 1843 i la seva relació amb l'art. 1852 del Codi civil" analitza les accions que corresponen al fiador abans del pagament davant al deutor. S'examina, en primer lloc, els antecedents històrics de les accions contingudes en l'art. 1843 Cc; també com és regulada la qüestió pel Dret comparat. En segon lloc, s'estudia la relació existent entre l'art. 1843 i 1852 Cc, en el sentit de resoldre si és preceptiu l'exercici de les accions de rellevament de la fiança per a poder oposar les accions protectores de la subrogació. Les conclusions bàsiques de la tesi es dirigeixen a què no sembla defensable la commixtió entre l'art. 1843 i 1852 Cc. Així mateix, es proposen una sèrie de mesures que pot utilitzar el fiador a l'empara de la nova Llei Concursal i que el concepte d'insolvència que sembla acollir l'art. 1843 Cc és el corresponent al perjudici del dret de crèdit.

[es] La tesis doctoral "Las acciones del art. 1843 y su relación con el art. 1852 del Código civil" analiza las acciones que corresponden al fiador antes del pago frente al deudor. Se examina, en primer lugar, los antecedentes históricos de las acciones contenidas en el art. 1843 Cc; también como es regulada la cuestión por el Derecho comparado. En segundo lugar, se estudia la relación existente entre el art. 1843 y 1852 Cc, en el sentido de discernir si es preceptivo el ejercicio de las acciones de relevación de la fianza para poder oponer las acciones protectoras de la subrogación. Las conclusiones básicas de la tesis apuntan a que no parece defendible la conmixtión entre el art. 1843 y 1852 Cc. Asimismo, se proponen una serie de medidas que puede utilizar el fiador al amparo de la nueva Ley Concursal y que el concepto de insolvencia que parece acoger el art. 1843 Cc es el correspondiente al perjuicio del derecho de crédito.