[ca] Aquesta tesi doctoral en forma de monografia analitza la contestació normativa de la política exterior de la UE. Tot i que l'estudi de les normes i la política exterior de la UE ha estat estudiat en el passat, aquest s'ha centrat en l'enfocament inside-out o outside-in. Per omplir aquest buit, la tesi estudia la relació entre les normes i la política exterior de la UE mitjançant la interacció dels enfocaments inside-out i outside-in. A més, la literatura sobre estudis europeus no ha tingut en compte el marc analític de la contestació en l'estudi de la relació entre la política exterior de la UE i les normes. Per donar resposta a les limitacions de la literatura grafia, la tesi doctoral ofereix una explicació de la relació de la UE i les normes sustentada a través del prisma de la contestació. Per fer-ho, es remet als conceptes de contestació de l'aplicació i de la validesa, ampliant alhora els tipus de contestació de la validesa amb la consideració de la dissidència i l'oposició. La tesi es guia per dues preguntes centrals de recerca: Com sorgeix la resposta normativa a la política exterior de la UE? Quines són les implicacions de la resposta normativa per al sistema de política exterior de la UE? Aquestes preguntes de recerca es responen en tres estudis de cas que aborden els Sistemes d'Armes Autònomes Letals, el Pacte Mundial sobre Migració de l'ONU i la Salut i els Drets Sexuals i Reproductius. A partir de les dades recollides mitjançant entrevistes semiestructurades i l'anàlisi de documents, la dissertació conclou que, malgrat la contestació provocada per esdeveniments externs i/o interns, la política exterior de la UE i les normes que la sustenten són molt més sòlides del que podríem pensar en un principi. Però també assenyala l'existència, dins de la UE, d'actors disposats a soscavar els valors de la UE, ja sigui establint aliances fora de la UE o deixant de defensar-los, així com d'actors que busquen renacionalitzar elements de la política exterior de la UE.

[en] This doctoral monograph examines the normative contestation of EU foreign policy. Despite the fact that the study of norms and EU foreign policy has been studied in the past, the focus has been on either the inside-out or the outside-in approach. To fill this gap, the thesis studies the relationship between norms and EU foreign policy through the interplay of inside-out and outside-in approaches. Moreover, EU studies literature has overlooked the analytical framework of contestation in the study of the relationship between EU foreign policy and norms. To address the shortcomings of the literature, the thesis offers an explanation of the relationship of the EU and its underpinning norms through the prism of contestation. To this end, it refers to the concepts of applicatory and validity contestation, while broadening the types of validity contestation with the consideration of opposition and dissidence. In doing so, the thesis is guided by two central research questions: How does normative contestation emerge in EU foreign policy? What are the implications of normative contestation for the EU foreign policy system? These research questions are answered in three case studies of the dissertation on Lethal Autonomous Weapon Systems, the UN Global Compact on Migration and Sexual and Reproductive Health and Rights. Drawing on data collected through semi-structured interviews and document analysis, the dissertation concludes that, despite contestation being triggered by outside and/or inside events, EU foreign policy and its underpinning norms are much stronger than we might at first think. But it also points to the existence, within the EU, of actors willing to undermine EU values, either by establishing alliances outside the EU or by ceasing to defend them, as well as actors seeking to renationalise elements of EU foreign policy.