BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Avui dia, els alumnes no estan prou exposats a escriure anglès a les escoles, i alhora, ho veuen com una experiència intimidant i complexa. Aquest estudi té com a objectiu examinar la presència que té la creativitat a les aules d'anglès i mostrar els beneficis d'incloure l'escriptura creativa com una activitat regular en el currículum de l'assignatura de llengua anglesa. Després d'una visió general d'algunes recerques rellevants sobre la creativitat i l'expressió escrita, es presenten tres instruments junt amb una proposta didàctica per ser implementats en una classe de 2n d'ESO i en la que hi participarien cinc professores d'anglès. L'objectiu és recollir dades suficients que permetin mesurar l'impacte que l'escriptura creativa podria tenir en la motivació dels estudiants, i en el desenvolupament i possible millora de la seva expressió escrita. L'escriptura creativa pot ser una eina útil i divertida per a un millor coneixement de la llengua, la lectura, l'escriptura, i les habilitats comunicatives, per a desenvolupar la confiança en un mateix i impulsar l'autoexpressió. Per tant, tot això es pretén promoure mitjançant una proposta didàctica motivadora, atraient i significativa, resumida en forma de diari creatiu, on els estudiants poden explorar les seves habilitats lingüístiques i potenciar la imaginació, l'originalitat i l'exploració personal. A causa de la situació excepcional a Espanya, no ha estat possible realitzar aquest estudi, però en qualsevol cas, presenta les bases perquè futures línies de recerca el puguin posar en pràctica.

[es] Hoy en día, los estudiantes no están lo suficientemente expuestos a la escritura en inglés en los colegios, y al mismo tiempo, la ven como una experiencia intimidante y compleja. Este estudio tiene como objetivo examinar la presencia que tiene la creatividad en las aulas de inglés y mostrar los beneficios de incluir la escritura creativa como una actividad regular en el plan de estudios de la asignatura de inglés. Tras una visión general de algunas investigaciones relevantes sobre la creatividad y la expresión escrita, el estudio presenta tres instrumentos junto con una propuesta didáctica para ser implementados en una clase de 2o ESO, en el que participarían cinco profesoras de inglés. El objetivo es reunir datos suficientes que permitan medir el impacto que la escritura creativa podría tener en la motivación de los estudiantes, y en el desarrollo y posible mejora de su expresión escrita. La escritura creativa puede ser una herramienta útil y divertida para un mejor conocimiento de la lengua, la lectura, la escritura, y las habilidades comunicativas, para desarrollar la confianza en uno mismo e impulsar la autoexpresión. Por consiguiente, todo esto se pretende promover a través de una propuesta didáctica motivadora, atrayente y significativa, resumida en forma de diario creativo, donde los estudiantes pueden explorar sus habilidades lingüísticas y potenciar la imaginación, la originalidad y la exploración personal.
[ca] Les persones amb diversitat funcional representen un 15% de la població mundial, segons dades de l'OMS (2011) i, per tant, tenen un pes molt important dins la societat, com també en els recursos on es troben els professionals de l'àmbit social. El paradigma de la diversitat funcional assenyala les causes de la discapacitat en la societat i no en l'individu, a diferència del paradigma de la discapacitat. Partint del respecte a la diferència, que és innata en tothom, totes les persones són iguals quant a drets i dignitat, la qual cosa significa la seva inclusió i la no discriminació. Aquest treball és una recerca pilot sobre quin és el coneixement que tenen els professionals del treball social del nou paradigma de la diversitat funcional i quina mirada adopten respecte d'aquest col·lectiu de persones. Per dur-lo a terme s'ha elaborat un qüestionari que s'ha enviat a diferents professionals de l'àmbit.

[es] Las personas con diversidad funcional representan un 15% de la población mundial, según datos de la OMS (2011) y, por lo tanto, tienen un peso muy importante dentro de la sociedad, así como en los recursos donde se encuentran los profesionales del ámbito social. El paradigma de la diversidad funcional señala las causas de la discapacidad en la sociedad y no en el individuo, a diferencia del paradigma de la discapacidad. Partiendo del respeto a la diferencia, que es innata en todo el mundo, todas las personas son iguales por lo que respeta a derechos y dignidad, lo cual significa su inclusión y la no discriminación. Este trabajo es un estudio piloto sobre cuál es el conocimiento que tienen los profesionales del trabajo social en el nuevo paradigma de la diversidad funcional y qué mirada adoptan ante este colectivo de personas. Para llevarlo a cabo se ha creado un cuestionario que se ha mandado a diferentes profesionales del ámbito.
[ca] El propòsit d'aquest treball és, primerament, l'aprofundiment del gènere com a concepte i les bases que el fonamenten. Seguidament, l'anàlisi de la influència d'Instagram en la construcció social del gènere en l'adolescència. Per últim, esbrinar com els professionals de l'Educació Social poden adaptar l'acció educativa treballant les problemàtiques sorgides en relació a les desigualtats de gènere i la influència de les xarxes socials. La metodologia emprada és la recerca bibliogràfica per a aprofundir en els conceptes i l'anàlisi i comparació entre cinc instagramers relacionades amb el món de la moda i la bellesa amb cinc relacionades amb el camp del gènere.

[es] El propósito de este trabajo es, primeramente, la profundización del género como concepto y las bases que lo fundamentan. Seguidamente, el análisis de la influencia de Instagram en la construcción social del género en la adolescencia. Por último, averiguar cómo los profesionales de la Educación Social pueden adaptar la acción educativa trabajando las problemáticas surgidas en relación con las desigualdades de género y la influencia de las redes sociales. La metodologíautilizada es la búsqueda bibliográfica para profundizar en los conceptos y el análisis i comparación entre cinco instagramers relacionadas con el mundo de la moda y la belleza con cinco relacionadas con el campo del género.
[ca] Com a projecte final de Màster Universitari en Creació Multimèdia i Serious Games, va ser proposat des de la Universitat Ramon Llull (La Salle), en col·laboració amb el Centre Cívic Sant Agustí, el repte de realitzaruna peça artística interactiva. L'objectiu és transmetre un concepte mitjançant l'art i la tecnologia. Dystopia és una instal·lació multimèdia interactiva, amb l'objectiu de transmetre el concepte de "distòpia del software". El concepte tracta de presentar un possible escenari distòpica l'usuari, i donar-li el poder de control sobre aquest. Aquest document explica el desenvolupament tècnic de la peça, centrant-se en la programació del dispositiu Leap motion i com afecta aquest a la peça alterant tant la part visual com auditiva.

[es] Como proyecto final del Máster Universitario en Creación Multimedia y Serious Games, fue propuesto desde la Salle (Universidad Ramon Llull), en colaboración con el Centro Cívico Convent Sant Agustí, el reto de realizar una pieza artística interactiva. El objetivo sería transmitir un concepto mediante el arte yla interacción de usuarios.Dystopía es una instalación multimedia interactiva, con el objetivo de transmitir el concepto de "distopía del software". El concepto trata de presentar un posible escenario distópico al usuario, y dar el poder de control sobre éste.Este documento explica el desarrollo técnico de la pieza, centrándose en la programación del dispositivo Leap Motion y cómo afecta a la pieza alterando tanto la parte audiovisual como auditiva.
[ca] L'objectiu d'aquest article és exposar, d'una banda, les bases que sustenten el dret penal des d'un plantejament divulgatiu que ajudi a comprendre a un públic no necessàriament especialitzat els fins de la pena, així com els diversos models de càstig i tractament que històricament s'han aplicat a les persones que han comès un delicte. Però, d'altra banda, el text pretén avançar en la modernització de la justícia, després d'assenyalar els límits que el sistema penal troba en l'actualitat. Així, es planteja un seguit de propostes que des del prisma d'una justícia restaurativa significarien no només unes penes més actuals i més acords a la dignitat humana, sinó que també serien més sostenibles tant des d'un punt de vista social com econòmic. La justícia restaurativa, amb els seus inseparables elements ètics, és, en aquest sentit, el paradigma des del qual entenem que la justícia penal es pot i s'ha de modificar atribuint a la reparació un important paper durant tot el procés.

[es] El objetivo de este artículo es exponer, por un lado, las bases que sustentan el derecho penal desde un planteamiento divulgativo que ayude a comprender a un público no necesariamente especializado los fines de la pena, así como los diversos modelos de castigo y tratamiento que históricamente se han aplicado a las personas que han cometido un delito. Pero, por otro, el texto pretende avanzar en la modernización de la justicia, tras señalar los límites que el sistema penal encuentra en la actualidad. Así, se plantea una serie de propuestas que desde el prisma de una justicia restaurativa significarían no solo unas penas más actuales y más acordes a la dignidad humana, sino que también serían más sostenibles tanto desde un punto de vista social como económico. La justicia restaurativa, con sus inseparables elementos éticos, es, en este sentido, el paradigma desde el que entendemos que la justicia penal puede y debe modificarse atribuyendo a la reparación un importante papel durante todo el proceso.
[ca] Les protestes socials esdevingudes en nombrosos països durant els últims tres anys –des de Tunísia i l'anomenada "Primavera àrab" fins a les recents mobilitzacions a Turquia o Brasil– han fet aflorar un debat sobre la possible dimensió global i transestatal de totes elles. El present article pretén realitzar una aproximació descriptiva i analítica a aquest intens cicle de protestes, reflexionant sobre les diferències i similituds existents entre elles, el paper que Internet i les xarxes socials han tingut en el curs de les diferents mobilitzacions o, entre altres aspectes, el repertori d'accions que han emprat. Més enllà d'aquests trets compartits o no, l'article mira d'emfasitzar la importància d'entendre aquest cicle de mobilitzacions com un procés de repolitització social que combina les contradiccions i conflictes locals de cada context en particular amb l'aparent existència d'una demanda global per major democratització política, regeneració institucional, justícia social i reapropiació d'allò comú.

[es] Las protestas sociales acaecidas en numerosos países durante los últimos tres años –desde Túnez y la llamada "Primavera árabe" hasta las recientes movilizaciones en Turquía o Brasil– han hecho aflorar un debate sobre la posible dimensión global y transestatal de todas ellas. El presente artículo pretende realizar una aproximación descriptiva y analítica a este intenso ciclo de protestas, reflexionando sobre las diferencias y similitudes existentes entre todas ellas, el papel que Internet y las redes sociales han tenido en el curso de las diferentes movilizaciones o, entre otros aspectos, el repertorio de acciones que han utilizado. Más allá de estos rasgos compartidos o no, el artículo trata de enfatizar la importancia de entender este ciclo de movilizaciones como un proceso de repolitización social que combina las contradicciones y conflictos locales de cada contexto en particular con la aparente existencia de una demanda global por mayor democratización política, regeneración institucional, justicia social y reapropiación de lo común.
[ca] Aquelles persones que estan diagnosticades de dislèxia presenten més dificultats en el seu procés d'ensenyament i aprenentatge ja que la lectura és un mitjà per poder accedir als aprenentatges. Atesa la importància de realitzar una intervenció significativa i ajustada a les necessitats educatives d'aquests alumnes i el coneixement que es disposa actualment de l'eficàcia de treballar les habilitats fonològiques per fer front a aquesta adversitat, en aquest treball es duu a terme una revisió de la literatura científica en relació a la intervenció basada en la consciència fonològica en nens i nenes d'entre 6 i 12 anys que presenten dislèxia. Una vegada feta la cerca dels estudis, han estat validats 6, dels quals s'ha extret que els nens i nenes amb dislèxia que han realitzat les intervencions basades en la consciència fonològica (grups experimentals) en general obtenen millors resultats en lectura i comprensió lectora que no pas els nens i nenes que no han format part de la intervenció (grups controls). Els resultats es discuteixen d'acord amb la literatura vigent i es proposen implicacions pràctiques i futures recerques.

[es] Aquellas personas que están diagnosticadas de dislexia presentan más dificultades en su proceso de aprendizaje ya que la lectura es un medio para poder acceder a los aprendizajes. Dada la importancia de realizar una intervención significativa y ajustada a las necesidades educativas de estos alumnos y el conocimiento que de dispone actualmente de la eficacia de trabajar las habilidades fonológicas para hacer frente a esta adversidad, en este trabajo se realiza una revisión de la literatura científica en relación a la intervención basada en la conciencia fonológica en niños y niñas de entre 6 y 12 años que presentan dislexia. Una vez realizada la búsqueda de los estudios, han estado validados 6, de los cuales se ha extraído que los niños y niñas con dislexia que han realizado la intervención basadas en la conciencia fonológica (grupos experimentales) en general obtienen mejores resultados en la lectura y comprensión lectora que no los niños y niñas que no han formado parte de la intervención (grupos control). Los resultados se discuten de acuerdo con la literatura vigente y se proponen implicaciones prácticas y futuras recercas.
[ca] Aquest article relata els fets històrics més significatius dels 25 anys de la Facultat d'Educació Social i Treball Social Pere Tarrés, de la Universitat Ramon Llull. Fets que han marcat la trajectòria formativa i l'evolució com a centre universitari de referència en el sector de formació socioeducativa

[es] Este artículo relata los hechos históricos más significativos de los 25 años de la Facultad de Educación Social y Trabajo Social Pere Tarrés, de la Universidad Ramon Llull. Hechos que han marcado la trayectoria formativa y la evolución como centro universitario de referencia en el sector de formación socioeducativa.
[ca] Aquest treball consisteix en el coneixement teòric de la gestió emocional complementat per una guia de bones pràctiques. Es fonamenta en la necessitat dels educadors socials de poder gestionar les seves emocions per tal d'aconseguir benestar personal i poder separar entre l'aspecte personal i el professional. Es compon d'una part tècnica on es donen a conèixer els principals elements que componen la gestió emocional i una part on s'aporta un fulletó de bones pràctiques per als educadors socials, per tal que puguin disposar d'eines de diferents nivells per aprofundir en la introspecció.

[es] Este trabajo consiste en el conocimiento teórico de la gestión emocional complementado por una guía de buenas prácticas. Se fundamenta en la necesidad de los educadores sociales de poder gestionar sus emociones para conseguir bienestar personal y poder separar entre lo personal y lo profesional. Se compone de una parte técnica donde se dan a conocer los principales elementos que componen la gestión emocional y una parte donde se aporta un folleto de buenas prácticas para los educadores sociales, para que puedan disponer de herramientas de diferentes niveles para profundizar en la introspección.
[ca] L'actual situació d'inestabilitat social i econòmica que viu la nostra societat ha evidenciat l'existència de grans bosses de persones que viuen en situació de marginació o exclusió social. Les polítiques socials han donat resposta a situacions concretes, però no han articulat un teixit social fort que permeti incorporar de manera efectiva la persona exclosa, ni prevenir aquests processos. Es presenta en aquest article un model d'intervenció socioeducativa anomenat Pedagogia Social Comunitària que centra la seva acció en dos objectius: la millora de la qualitat de vida i el benestar de les persones, especialment d'aquelles que es troben en situació d'exclusió social; i el foment de la cohesió social. Aquestes finalitats s'operativitzen mitjançant l'increment de la participació, l'empoderament individual i comunitari, la coresponsabilitat i la sensibilització social.

[es] La actual situación de inestabilidad social y económica que vive nuestra sociedad ha evidenciado la existencia de grandes bolsas de personas que viven en situación de marginación o exclusión social. Las políticas sociales han dado respuesta a situaciones concretas, pero no han articulado un tejido social fuerte que permita incorporar de forma efectiva a la persona excluida, ni prevenir dichos procesos. Se presenta en este artículo un modelo de intervención socioeducativa denominado Pedagogía Social Comunitaria que centra su acción en dos objetivos: la mejora de la calidad de vida y el bienestar subjetivo de las personas, especialmente aquellas que se encuentran en situación de exclusión social; y el fomento de la cohesión social. Dichas finalidades se operativizan mediante el incremento de la participación, el empoderamiento individual y comunitario, la corresponsabilidad y la sensibilización social.
[ca] Existeixen certs problemes d'enginyeria per a l'ús generalitzat de reaccions fotocatalítiques. La utilització de catalitzadors en forma de partícules és el major causant d'opacitat en el medi i a més, un cop acabat el procés és difícil de separar del medi de reacció. La solució a aquests problemes passa per la deposició del fotocatalitzador sobre substrats suport. Aquesta deposició provoca una gran disminució de la superfície específica del fotocatalitzador amb la consegüent disminució de la seva activitat. Per tal de solucionar la problemàtica que existeix en els processos industrials que usen fotocatalitzadors dipositats sobre substrats, s'ha sintetitzat una pel·lícula formada per partícules amb activitat fotocatalítica de TiO2 unides al substrat mitjançant una pel·lícula també de TiO2 obtenint un material homocompòsit, és a dir, un material constituït per dues formes diferents del mateix compost químic. D'aquesta manera s'aconsegueix un material transparent amb activitat fotocatalítica susceptible de ser utilitzat industrialment. S'ha demostrat l'activitat fotocatalítica del material homocompòsit realitzant la destrucció de models de contaminants tant en fase aquosa com en fase vapor.

[es] Existen ciertos problemas de ingeniería para la uso generalizado de reacciones fotocatalíticas. La utilización de catalizadores en forma de partículas es el mayor causante de opacidad en el medio y además, una vez terminado el proceso es difícil de separar del medio de reacción. La solución a estos problemas pasa por la deposición del fotocatalizador sobre sustratos soporte. Esta deposición provoca una gran disminución de la superficie específica del fotocatalizador con la consiguiente disminución de su actividad. Con el fin de solucionar la problemática que existe en los procesos industriales que usan fotocatalizadores depositados sobre sustratos, se ha sintetizado una película compuesta por partículas con actividad fotocatalítica de TiO2 unidas al sustrato mediante una película también de TiO2 obteniéndose un material homocompuesto, es decir, un material compuesto por dos formas distintas del mismo compuesto químico. De este modo se consigue un material transparente con actividad fotocatalítica susceptible de ser utilizado industrialmente. Se ha demostrado la actividad fotocatalítica del material homocompuesto realizando la destrucción de modelos de contaminantes tanto en fase acuosa como en fase vapor.
[ca] El present projecte pretén facilitar la recuperació funcional de les persones afectades de trastorn bipolar tipus I i II. Estudis realitzats evidencien l'avantatge de compaginar la intervenció mèdica al costat de la intervenció psicosocial per a la reducció de recaigudes i hospitalitzacions. La intervenció psicosocial que presentem a continuació ofereix grups de psicoeducació i tallers per a l'adquisició de competències i estratègies que millorin la qualitat de vida d'aquestes persones i el seu entorn més proper. Sense obviar la importància del tractament farmacològic, el projecte incideix en la necessitat de proporcionar un acompanyament psicosocial per a les persones amb trastorn bipolar.

[es] El presente proyecto pretende facilitar la recuperación funcional de las personas afectadas de trastorno bipolar tipo I y II. Estudios realizados evidencian la ventaja de compaginar la intervención médica junto a la intervención psicosocial para la reducción de recaídas y hospitalizaciones. La intervención psicosocial que presentamos a continuación ofrece grupos de psicoeducación y talleres para la adquisición de competencias y estrategias que mejoren la calidad de vida de estas personas y su entorno más próximo. Sin obviar la importancia del tratamiento farmacológico, el proyecto incide en la necesidad de proporcionar un acompañamiento psicosocial para las personas con trastorno bipolar.
[ca] El següent estudi presenta l'anàlisi de l'organització comunitària de la Comunidad Nuevo Horizonte (Guatemala) i com aquesta ha generat una disminució en les desigualtats de gènere de la comunitat, fet que és rellevant dins el marc de l'acció comunitària. La primera hipòtesis plantejada fa referència a que el fet identitari de la història passada de la Comunitat Nuevo Horizonte afavoreix l'organització horitzontal i el progrés de la comunitat en l'actualitat. La segona planteja que el tipus d'organització ha facilitat la mobilització de la dona a la Comunitat Nuevo Horizonte. La metodologia d'aquest estudi és qualitativa, en el qual ens basem en l'anàlisi durant tres mesos de la Comunitat, a través d'entrevistes, diaris de camp, projecte, història de vida i observació participant. A partir de la recollida de dades, s'ha arribat a uns resultats que demostren que, els trets identitaris col·lectius de la comunitat provenen d'una bona organització i d'una història passada, fet que afavoreix que la Comunitat tingui un caràcter més inclusiu i per tant, la participació de la dona en el funcionament d'aquesta estigui molt present.

[es] El estudio presenta el anàlisi de la organización comunitària de la Comunidad Nuevo Horizonte (Guatemala) y como esta ha generado una disminución en las desigualdades de género dentro de la comunidad, relevante dentro del marco de acción comunitaria. La primera hipótesis planteada hace referencia a la identidad de la historia pasada de la Comunidad Nuevo Horizonte favorece la organización horizontal y el progreso de la comunidad en la actualidad. La segunda plantea que el tipo de organización ha favorecido la movilización de la mujer en la Comunidad Nuevo Horizonte. La metodologia de este estudio es qualitativa, en la que nos basamos en el anàlisi durante tres meses de la Comunidad, a través de las entrevistas, el diario de campo, un proyecto, una historia de vida y de la observación participante durante 3 meses. A partir de los resultados de la recogida de dadas se demuestran que, la identidad colectiva de la comunidad proviene de una buena organización i de una historia pasada, que favorece que la comunidad tenga un carácter más inclusivo y por eso, la participación de la mujer en el funcionamiento de esta esté más presente