BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] A les darreres dècades, la cirurgia refractiva s'ha transformat en un dels principals mètodes per a corregir les ametropies de manera definitiva. Actualment, aquells pacients operats, es converteixen en candidats per a l'operació de cataractes i la implantació de lents intraoculars. Això suposa una sèrie de dificultats, ja que els mètodes normals de mesura dels paràmetres corneals, no funcionen amb tanta exactitud en aquests subjectes. A més a més, la resta visual prèvia a la cirurgia refractiva normalment no està limitada per una baixa agudesa visual, sinó per la presència d'aberracions oculars d'alt ordre. És per això que cal conèixer els mètodes correctes de mesura dels paràmetres oculars, així com el càlcul i l'elecció de la lent intraocular més indicada, per poder minimitzar els efectes de les aberracions en la visió i no empitjorar l'estat visual. En aquest treball bibliogràfic estan resumides les pautes per a una correcta presa de mesures, així com les diferents fórmules per al càlcul de la LIO final, i no per últim els tipus de lents existents i les seves característiques, per tal d'orientar l'òptic optometrista que desenvolupi la seva activitat en aquest camp clínic.

[es] En las últimas décadas, la cirugía refractiva se ha transformado en uno de los principales métodos para corregir las ametropías de manera definitiva. Ahora, aquellos pacientes operados, se convierten en candidatos para la operación de cataratas e implantación de lentes intraoculares. Esto supone una serie de dificultades, ya que los métodos normales de medida de los parámetros corneales, no funcionan con tanta exactitud en estos sujetos. Además, el resto visual previo a la cirugía refractiva normalmente no está limitado por una baja agudeza visual, sino por la presencia de aberraciones oculares de alto orden. Es por esto que hay que conocer los métodos correctos de medida de los parámetros oculares, así como el cálculo y la elección de la lente intraocular más indicada, para poder minimizar los efectos de las aberraciones en la visión y no empeorar su estado visual. En este trabajo bibliográfico están resumidas las pautas para una correcta toma de medidas, así como las diferentes fórmulas para el cálculo de la LIO final, y no por último los tipos de lentes existentes y sus características con el fin de orientar al óptico optometrista que desarrolle su actividad en este campo clínico.
[ca] Des de mitjan segle XX fins avui, a Catalunya, el sistema de provisió d'habitatge es regeix pel lliure mercat, s'orienta a l'activació del sector de la construcció com a dinamitzador econòmic i impulsa la propietat privada com a règim majoritari de tinença i la compra com a forma d'accedir-hi. El sector de l'habitatge cooperatiu es va consolidar durant el primer terç del segle XX i en d'altres, entorn la dècada de 1970. Aquests dos períodes, en tot cas, destaquen com a fases d'expansió generalitzada de pràctiques i polítiques d'habitatge cooperatiu. A partir dels anys 2000, i en particular, en el període posterior a la crisi mundial del 2007-2008, es comença a albirar una tercera fase expansiva i un interès renovat en l'habitatge cooperatiu a escala internacional. En definitiva, ens trobem davant una nova onada d'habitatge a la qual Catalunya és pioner i àmbit d'estudi en aquest tema d'habitatge cooperatiu. A partir de les anàlisis i estudis del model establert per Sostre Cívic referent a les cooperatives d'habitatges, quin impacte i com podria funcionar com a eina dinamitzadora del territori en el món rural.

[es] Desde mediados de siglo XX hasta hoy, en Cataluña, el sistema de provisión de vivienda se rige por el libre mercado, se orienta a la activación del sector de la construcción como dinamizador económico e impulsa la propiedad privada como régimen mayoritario de tenencia y la compra como forma de acceder. El sector de la vivienda cooperativa se consolidó durante el primer tercio del siglo XX y en otros, en torno a la década de 1970. Estos dos periodos, en todo caso, destacan como fases de expansión generalizada de prácticas y políticas de vivienda cooperativa. A partir de los años 2000, y en particular, en el periodo posterior a la crisis mundial del 2007-2008, se empieza a divisar una tercera fase expansiva en los países estudiados y un interés renovado en la vivienda cooperativa a escala internacional. En definitiva, ens trobem davant una nova onada d'habitatge a la qual Catalunya és pioner i àmbit d'estudi en aquest tema d'habitatge cooperatiu. A partir de los análisis y estudios del modelo establecido por Sostre Civic en lo referente a las cooperativas de viviendas, qué impacto y cómo podría funcionar como herramienta dinamizadora del territorio en el mundo rural.
[ca] El creixement continuat de la demanda en el sector de l'aviació comercial ha provocat que aeroports arreu del món s'hagin vist al límit de les seves capacitats teòriques per les quals van ser dissenyats. L'aeroport de Barcelona-El Prat no en queda exempt i l'any 2019 va arribar al seu màxim històric de passatgers, arribant, gairebé, a la saturació i provocant inconvenients tant pels usuaris com per les companyies aèries. Aquesta situació ha evidenciat la necessitat de crear infraestructures capaces de fer front a la demanda creixent a la vegada de ser sostenibles mediambientalment amb l'entorn que les envolta. La recuperació del trànsit aeri post-pandèmia Covid-19 tornarà a tensionar les instal·lacions de l'aeroport català, tant en passatgers processables a les terminals com en el nombre d'operacions assolibles per les pistes de vol. Degut a l'impacte mediambiental que provocaria l'ampliació de l'aeroport apareix amb força la possibilitat d'implementar un potencial sistema multi-aeroportuari a Catalunya format pels aeroports de Barcelona, Girona i Reus. En aquest treball s'estudiarà la viabilitat d'un sistema aeroportuari català, al mateix temps que altres possibles alternatives de creixement amb l'objectiu comú de trobar una solució a la congestió que viu i viurà en un futur l'aeroport de Barcelona.

[es] El crecimiento continuado de la demanda en el sector de la aviación comercial ha provocado que aeropuertos en todo el mundo se hayan visto en el límite de sus capacidades teóricas por las que fueron diseñados. El aeropuerto de Barcelona-El Prat no queda exento y en 2019 llegó a su máximo histórico de pasajeros, llegando, casi, a la saturación y provocando inconvenientes tanto por los usuarios como por las compañías aéreas. Esta situación ha evidenciado la necesidad de crear infraestructuras capaces de hacer frente a la creciente demanda a la vez de ser sostenibles medioambientalmente con el entorno que las rodea. La recuperación del tráfico aéreo post-pandemia Covid-19 volverá a tensionar las instalaciones del aeropuerto catalán, tanto en pasajeros procesables en las terminales como en el número de operaciones alcanzables por las pistas de vuelo. Debido al impacto medioambiental que provocaría la ampliación del aeropuerto aparece con fuerza la posibilidad de implementar un potencial sistema multiaeroportuario en Cataluña formado por los aeropuertos de Barcelona, ​​Girona y Reus. En este trabajo se estudiará la viabilidad de un sistema aeroportuario catalán, al tiempo que otras posibles alternativas de crecimiento con el objetivo común de encontrar una solución a la congestión que vive y vivirá en un futuro el aeropuerto de Barcelona.
[ca] Aquest treball de final de grau consistirà en l'estudi de la realització de la documentació necessària per poder acreditar una empresa com a laboratori de certificació y assajos per a la homologació de reformes de turismes. El meu projecte d'empresa realitzarà inspeccions de turismes amb reformes, seguint la normativa indicada al "Manual de Reformes". També la empresa realitzarà assajos de suport a les inspeccions de frenada de turismes, i assajos de mecanismes de direcció. Qui concedeix aquesta certificació es ENAC (Entidad Nacional de Acreditación en España), la qual té certs requisits y processos per a les empreses que sol·liciten l'acreditació en les diverses activitats de les que es responsable. En el nostre cas, les nostres activitats seran de certificació i assajos, les quals són regulades segons ISO17020, realitzant assajos de suport a la inspecció. L'objectiu de l'empresa es ser un servei de certificació d'independència tipus A i servei tècnic de categoria B, treball del qual consisteix en la realització de certificacions i assajos per clients externs, realitzant els assajos a les instal·lacions del client. L'objectiu del treball es generar un estudi que permeti obtenir la documentació necessària per poder ser acreditat per ENAC, junt amb un pressupost aproximat de costos, incloent els costos d'enginyeria de l'estudi del projecte.

[es] Este trabajo de final de grado consistirá en el estudio de la realización de la documentación necesaria para poder acreditar una empresa como laboratorio de certificación y ensayos para la homologación de reformas de turismos. Mi proyecto de empresa realizará inspecciones de turismos con reformas, siguiendo la normativa indicada en el "Manual de Reformas". También la empresa realizará ensayos de apoyo a las inspecciones de frenado de turismos, y ensayos de mecanismos de dirección . Quien concede esta certificación es ENAC (Entidad Nacional de Acreditación en España), la cual tiene ciertos requisitos y procesos para las empresas que solicitan la acreditación en las diverses actividades de las que es responsable. En nuestro caso, nuestras actividades serán las de certificación y ensayos, las cuales están reguladas según ISO17020, realizando ensayos de apoyo a la inspección. El objetivo de la empresa es ser un servicio de certificación de independencia tipo A y servicio técnico de categoría B, trabajo del cual consiste en la realización de certificaciones y ensayos para clientes externos, realizando ensayos en las instalaciones del cliente. El objetivo del trabajo es generar un estudio que permita obtener la documentación necesaria para poder ser acreditados por ENAC, junto con un presupuesto aproximado de los costes, incluyendo los costes de ingeniería del estudio del proyecto.
[ca] L'objectiu principal d'aquesta tesi és aprendre les tecnologies emergents SDN i NFV. Principalment ens centrarem en l'estudi de NFV MANO i especialment en Open Source MANO. Explicarem i definirem aquests conceptes i implementarem alguns escenaris de serveis de xarxa. En primer lloc es proporcionarà una descripció general de les tecnologies SDN i NFV, per què van aparèixer i quina és la seva arquitectura i components principals. Parlarem del protocol OpenFlow utilitzat pels controladors SDN i sobre la relació que hi ha entre SDN i NFV. Després definirem més específicament què són NFV MANO i la implementació de Open Source MANO. No només explicarem les característiques més importants sinó que també el marc arquitectònic. A més, s'estudiaran els principals descriptors utilitzats per definir les funcions de xarxa virtual i els serveis de xarxa. També s'explicaran algunes característiques importants. Desenvoluparem alguns escenaris de serveis de xarxa amb la creació dels descriptors necessaris en format YAML i descrivint els seus components interns i les connexions necessàries. Finalment, a les conclusions, valorarem el treball fet i el coneixement adquirit durant tot el procés de realització del projecte.

[es] El objetivo principal de esta tesis es aprender las tecnologías emergentes SDN y NFV. Principalmente nos centraremos en el estudio de NFV MANO y especialmente en Open Source MANO. Los explicaremos y definiremos e implementaremos algunos escenarios de servicios de red. En primer lugar se proporcionará una descripción general de las tecnologías SDN y NFV, por qué aparecieron y cuál es su arquitectura y componentes principales. Hablaremos del protocolo OpenFlow usado por los controladores SDN y sobre la relación entre SDN y NFV. Luego definiremos más específicamente qué son NFV MANO y la implementación de Open Source MANO. No solo explicaremos las características más importantes sino que también el marco arquitectónico. Además, se estudiarán los principales descriptores usados para definir las funciones de red virtual y los servicios de red. También se explicarán algunas características importantes. Desarrollaremos algunos escenarios de servicios de red con la creación de los descriptores necesarios en formato YAML y describiendo sus componentes internos y las conexiones necesarias. Finalmente, en las conclusiones, valoraremos el trabajo hecho y el conocimiento adquirido a lo largo de la realización del proyecto.
[ca] Els vehicles aeris no tripulats o UAV com s'indica viatgen per l'aire sense cap tipus de necessitat d'actuació per part d'un pilot. Neix d'aquesta idea el desenvolupament del present projecte on es pretén dissenyar un UAV basat en un avió de modelisme seguint els criteris de conferir-li autonomia de navegació amb suficient precissió i estabilitat i sota el principi de dissenyar el sistema complert desde zero, això és, sense basar-se en cap sistema ja implementat. El motiu es trobar i detectar les criticitats del sistema. El projecte consta de dues parts: - Part de disseny, construcció i implementació del sistema, analitzant els requisits i oferint solucions particulars. - Part experimental mitjançant proves de camp que validen el sistema. Els resultats obtinguts durant les 22 sessions de proves de vol validen el disseny i conclueixen amb les criticitats que apunten principalment al sistema de sensors inercials del qual depén tot el sistema de control de l'aeronau.

[es] Los vehículos aereos no tripulados o UAV, tal como indica, viajan por el aire sin ningún tipo de actuación por parte de un piloto. Nace de esta idea el desarrollo del presente proyecto donde se pretende diseñar un UAV basado en un avión de modelismo siguiendo los criterios de ofrecerle autonomía de navegación con suficiente precisión y estabilidad, y bajo el principio de diseñar el sistema completo desde zero, esto es, sin tomar como base ningún sistema ya implementado. El motivo es encontrar y detectar las criticidades del sistema. El proyecto consta de dos partes: - Parte de diseño, construcción e implementación del sistema, analizando los requisitos y ofreciendo soluciones particulares. - Parte experimental mediante pruebas de campo que validan el sistema. Los resultados obtenidos durante las 22 sesiones de pruebas de vuelo validan el sistema y concluyen con las criticidades que apuntan principalmente al sistema de sensores inerciales del cual depende todo el sistema de control de la aeronave.
[ca] El canvi climàtic és un problema mundial que està afectant al medi ambient del nostre planeta i el principal causant és l'ús de fonts energètiques amb emissions de contaminants associades. En aquest treball, s'ha realitzat una proposta de dos models (M1 i M2) d'un sistema integrat que inclou un reactor nuclear amb turbina de gas per produir electricitat i energia tèrmica de manera neta. El reactor considerat en la proposta és un reactor nuclear d'alta temperatura refrigerat amb heli d'estructura semblant al GTHTR300. L'energia tèrmica útil de cogeneració és utilitzada per produir hidrogen mitjançant el reformat amb vapor de metanol (MSR) en un reactor catalític. Les principals dades han estat extretes d'informes de la planta pilot del Laboratori de Catàlisi de l'INTE de la Universitat Politècnica de Catalunya situat al Campus EEBE. Com un dels resultats, s'ha obtingut també la quantitat d'hidrogen produït per unitat d'energia tèrmica obtinguda del reactor nuclear. Segons la proposta aquest hidrogen serà emmagatzemat i posteriorment consumit en piles de combustible de tipus PEMFC "Pila de combustible de membrana d'intercanvi de protons". Com a exemple s'ha calculat l'abastiment amb l'energia elèctrica d'uns habitatges a Espanya que estan aïllats de la xarxa elèctrica. A més a més, s'ha introduït i analitzat un indicador anomenat coeficient de rendiment (COP), per poder caracteritzar l'eficiència dels dos models proposats.

[es] El cambio climático es un problema mundial el cual está afectando al medio ambiente de nuestro planeta y cuyo principal causante es el uso de fuentes energéticas con emisiones de contaminantes asociadas. En este trabajo, se ha realizado una propuesta de dos modelos (M1 y M2) de un sistema integrado que incluye un reactor nuclear con turbina de gas para producir electricidad y energía térmica de forma limpia. El reactor considerado en la propuesta es un reactor nuclear de alta temperatura refrigerado con helio cuya estructura es similar al GTHTR300. La energía térmica útil de cogeneración es utilizada para producir hidrógeno a partir del reformado con vapor de metanol (MSR) en un reactor catalítico. Los principales datos han sido extraídos de informes de la planta piloto del Laboratorio de Catálisis del INTE de la Universidad Politécnica de Cataluña situado en el Campus EEBE. Como uno de los resultados, ha sido obtenido también la cantidad de hidrógeno producido por unidad de energía térmica obtenida del reactor nuclear. Según la propuesta que se ha realizado, este hidrógeno será almacenado y posteriormente consumido en pilas de combustible tipo PEMFC "Pila de combustible de membrana de intercambio de protones". Como ejemplo se ha calculado el abastecimiento con la energía eléctrica de las viviendas en España que están aisladas de la red eléctrica. Además, se ha introducido y analizado un indicador llamado coeficiente de rendimiento (COP), para poder caracterizar la eficiencia de ambos modelos propuestos.
[ca] El projecte en Elviña aborda la necessitat de serveis i habitatges per a estudiants en una àrea amb mescla de teixits urbans. Es proposa una residència estudiantil en un entorn abandonat però culturalment valuós, connectant dos pobles i revitalitzant la zona amb una nova construcció que generi un relació entre el modern i l'antic.

[es] El proyecto en Elviña aborda la necesidad de servicios y viviendas para estudiantes en un área con mezcla de tejidos urbanos. Se propone una residencia estudiantil en un entorno abandonado pero culturalmente valioso, conectando dos pueblos y revitalizando la zona con una nueva construcción que genere un relación entre lo moderno y lo antiguo.
[ca] El següent projecte se centra en el disseny d'una productora audiovisual adaptada a les demandes i exigències de la indústria audiovisual actual. Durant el desenvolupament d'aquest projecte s'abordaran tres aspectes clau: el disseny dels espais, el disseny de les xarxes de comunicació i les metodologies de treball. La finalitat del projecte és crear una estructura completa i eficient, el més fidel possible a la realitat, que permeti el desenvolupament de projectes audiovisuals a gran escala i que pugui ser competent amb la resta de productores de la indústria. Primerament, avançarem analitzant les estructures dels espais i els equipaments que conformen als grans equips actuals per a després dissenyar uns espais i unes xarxes d'equip pròpies amb les quals abordar les mateixes demandes de treball. A mesura que es vagi dissenyant la xarxa, analitzarem les diferents metodologies de treball amb cada equip i s'establirà un flux de treball adaptat al nostre sistema. Analitzarem el workflow que predomina en els diferents àmbits de la indústria i farem una anàlisi precisa del flux dels arxius durant tot el procés de producció Finalment, es realitzarà una avaluació exhaustiva de la viabilitat del projecte i un pressupost orientatiu que ens ajudessin a conèixer els riscos i avantatges del projecte, i la demanda econòmica d'aquest. El projecte constarà d'una sèrie de quatre lliurables que inclouen aquesta memòria, un annex, el pressupost i els plans i diagrames. Neteja

[es] El siguiente proyecto se centra en el diseño de una productora audiovisual adaptada a las demandas y exigencias de la industria audiovisual actual. Durante el desarrollo de este proyecto se abordarán tres aspectos clave: el diseño de los espacios, el diseño de las redes de comunicación y las metodologías de trabajo. La finalidad del proyecto es crear una estructura completa y eficiente, lo más fiel posible a la realidad, que permita el desarrollo de proyectos audiovisuales a grande escala y que pueda ser competente con el resto de productoras de la industria. Primeramente, avanzaremos analizando las estructuras de los espacios y los equipamientos que conforman a los grandes equipos actuales para luego diseñar unos espacios y unas redes de equipo propias con las que abordar las mismas demandas de trabajo. A medida que se vaya diseñando la red, analizaremos las diferentes metodologías de trabajo con cada equipo y se establecerá un flujo de trabajo adaptado a nuestro sistema. Analizaremos el workflow que predomina en los diferentes ámbitos de la industria y haremos un análisis preciso del flujo de los archivos durante todo el proceso de producción Finalmente, se realizará una evaluación exhaustiva de la viabilidad del proyecto y un presupuesto orientativo que nos ayudaran a conocer los riesgos y ventajas del proyecto, y la demanda económica de este. El proyecto constará de una serie de cuatro entregables que incluyen esta memoria, un anexo, el presupuesto y los planos y diagramas.
[ca] Des de mitjan segle XX ens hem vist sotmesos a un gran creixement de les ciutats i les seves perifèries. Un fenomen que s'ha intensificat en els primers anys del segle XXI. A la Barcelona metropolitana, l'expansió descontrolada de la ciutat ha anat deixant espais residuals que moltes vegades s'han convertit en franges sense propòsit. El veïnat de les zones afectades ha sabut respondre a aquesta condició ocupant de manera col·lectiva molts d'aquests espais que han quedat en desús. L'aparició de la petanca i els clubs associats a ella han creat una xarxa fonamental per a la cura d'aquestes perifèries oblidades. La petanca ha passat a formar part del desenvolupament urbà i la identitat d'aquests llocs. Aquest treball explora la petanca com un catalitzador de cultura i comunitat. El mateix joc comporta unes certes dinàmiques que fomenten la col·lectivitat i la cohesió social. L'arquitectura es converteix en el recipient sobre el qual el joc es duu a terme. Formant un ritual que desenvolupa la cultura del lloc. És més que un simple passatemps i arriba a conformar el dia a dia de la gent del barri. Les seves regles i dinàmiques defineixen una sèrie d'interaccions que ajuden a un millor funcionament de zones amb baixa inversió econòmica, contribuint a la millora de les condicions de vida els seus veïns i veïnes.

[es] Desde mediados del siglo XX nos hemos vistos sometidos a un gran crecimiento de las ciudades y sus periferias. Un fenómeno que se ha intensificado en los primeros años del siglo XXI. En la Barcelona metropolitana, la expansión descontrolada de la ciudad ha ido dejando espacios residuales que muchas veces se han convertido en franjas sin propósito. El vecindario de las zonas afectadas ha sabido responder a esta condición ocupando de forma colectiva muchos de estos espacios que han quedado en desuso. La aparición de la petanca y los clubes asociados a ella han creado una red fundamental para el cuidado de estas periferias olvidadas. La petanca ha pasado a formar parte del desarrollo urbano y la identidad de estos lugares. Este trabajo explora la petanca como un catalizador de cultura y comunidad. El propio juego conlleva ciertas dinámicas que fomentan la colectividad y la cohesión social. La arquitectura se convierte en el recipiente sobre el cual el juego se lleva a cabo. Formando un ritual que desarrolla la cultura del lugar. Es más que un simple pasatiempo y llega a conformar el día a día de la gente del barrio. Sus reglas y dinámicas definen una serie de interacciones que ayudan a un mejor funcionamiento de zonas con baja inversión económica, contribuyendo a la mejora de las condiciones de vida sus vecinos y vecinas.