[ca] La interpretació en llengua de signes (ILS) és un dels principals serveis d'accessibilitat als mitjans audiovisuals, juntament amb l'àudiodescripció i la subtitulació. Tot i la seva rellevància, la recerca en aquest camp és incipient. Actualment, les organitzacions de radiotelevisió que ofereixen aquests serveis no compten encara amb guies de bones pràctiques basades en resultats empírics. Aquesta tesi té com a finalitat cobrir parcialment aquest buit de coneixement a partir de l'estudi dels paràmetres formals que afecten la llegibilitat de la ILS i la lectura dels diferents elements visuals de la composició de la pantalla televisiva. El marc conceptual d'aquesta recerca conjumina dos models complementaris sobre els drets dels usuaris de la LS: (1) el model inclusiu d'accessibilitat i (2) el doble estatus social d'aquest grup, com a persones amb una discapacitat sensorial i com a membres d'una comunitat lingüística minoritària. Aquesta tesi té dos objectius: d'una banda, (1) identificar els paràmetres formals d'inserció de la ILS i els seus efectes en l'accessibilitat als contingut televisats. De l'altra, (2) estudiar la recepció i el processament d'un documental interpretat a la LS emprant diferents dissenys. La investigació implementa mètodes mixtos seguint un disseny exploratori seqüencial que integra tres etapes: (1) un estudi inicial qualitatiu, (2) una etapa intermèdia de desenvolupament de l'instrument de mesura psicomètrica i (3) una etapa final amb l'estudi preeminent de naturalesa quantitativa. La primera fase es va dissenyar amb l'objectiu de recollir dades qualitatives de dos dels principals grups d'interès del servei d'ILS a la TV: (1) les intèrprets professionals i (2) els sords signants com a principals usuaris dels serveis d'accessibilitat. Els resultats d'aquesta primera fase de recerca suggereixen que la velocitat i la mida de la intèrpret a la pantalla són els paràmetres formals més importants pel que fa a la llegibilitat, mentre que la posició pot ser un dels paràmetres que condicionen la lectura dels diferents elements visuals de la pantalla. Aquests resultats varen constituir la base per al desenvolupament de les fases posteriors de recerca. L'etapa intermèdia tenia com a objectiu desenvolupar una eina de recollida de dades que pogués implementar un qüestionari accessible en LS i que constituís un instrument vàlid i fiable per avaluar el record visual d'informació en LS. L'etapa quantitativa final va incloure dos estudis experimentals: (1) la captura dels moviments oculars per estudiar els patrons de distribució de l'atenció visual dels signants sords a la pantalla de TV amb ILS incrustada i (2) les proves de record mitjançant qüestionaris de memòria per mesurar l'accessibilitat del contingut. A partir d'aquestes proves quantitatives de recepció, es pot concloure que, a l'hora de produir continguts audiovisuals accessibles que inclouen una finestra per a la ILS en un format televisiu de pantalla dividida, la mida en combinació amb la posició a la pantalla són factors importants a tenir en compte. Els resultats mostren que el format de pantalla òptim per a l'accessibilitat als contingut audiovisuals s'obté mitjançant la combinació d'una finestra de mida mitjana per a la ILS a l'esquerra de la pantalla. Tot i que la visualització de continguts televisius en LS és una tasca complexa que requereix atenció dividida, els resultats d'aquesta tesi mostren que implementar els paràmetres òptims pot tenir un impacte positiu en la llegibilitat i la lectura dels continguts i, en definitiva, sobre la usabilitat i l'accessibilitat global. Aquesta tesi constitueix un primer pas cap a la realització de futurs tests de recepció de la LS dins del camp de l'accessibilitat als mitjans i la traducció audiovisual.

[en] Sign language interpreting (SLI) is the third major media accessibility service along with audio description and subtitling. Although SLI first appeared on TV nearly seventy years ago, the field of media accessibility on SLI still lacks critical investigation on tested te- chniques to produce guidelines that can constitute best practice for both broadcasters and stakeholders. This PhD thesis has the purpose of partially filling this knowledge gap by studying the formal parameters that affect legibility and readability of the sign langua- ge on the screen. It is framed within two complementary conceptual models regarding deaf sign language users' rights: (1) the inclusive model of accessibility and (2) the dual category status, where deaf signers are regarded as both persons with a disability and as members of a minority language group, namely a Sign Language Community. This dissertation is exploratory in nature and has two aims: (1) to identify the SLI on-screen parameters and their relevance to content accessibility and SLI service usability and (2) to explore the reception and processing of different split screen composites including sign-interpreted content -combining two variables- by deaf sign language service users in a documentary film. Within a mixed methods research approach, an ins- trument-development variant of an exploratory sequential design was implemented in order to meet the research aims. The research consisted of three steps: (1) an initial quali- tative phase; (2) an intermediate instrument development phase and (3) a final prioritised quantitative phase. First, the qualitative phase was designed to collect open-ended information from two stakeholder groups: one including semi-structured interviews with professional sign lan- guage interpreters working on TV, the other including focus groups with deaf sign lan- guage participants that were TV access service users. The results suggest that the speed rate and size of the interpreter on the screen were the most important formal parametersaffecting legibility while position may be related to screen readability. These findings provided informed choices to develop the next research phases. The intermediate phase aimed to develop a data collection tool that could implement an accessible and reliable questionnaire to assess information recall in sign language. The final quantitative phase aimed to gather close-ended information on both users' behaviour and performance. It included two experimental studies, the first using eye-tracking techniques to analyse deaf signers visual attention allocation patterns on sign-interpreted TV and the second using recall tests to analyse content accessibility. From the quantitative reception tests, it can be concluded that size in combination with on-screen position are two important factors to consider when producing AV works including signing in a TV split screen design. The results show that the most balanced information content recall scores are obtained using a mid-sized interpreter's window screen in a left position displaying the scene screen on the right. From this finding, it can be concluded that this split screen composite format encompasses the optimal combination of features for the size and position para- meters to access broadcast documentary contents. Although watching audiovisual contents with signing services is a complex task requiring divided attention, the results from the user tests show that implementing the optimal pa- rameters can have a positive impact on the SLI service legibility and readability and, ulti- mately, on service usability and content accessibility. This novel methodology combining users' opinions and measuring their psychological responses in a controlled reception test will hopefully constitute a first step towards conducting future research in the field of SLI in media accessibility and audiovisual translation studies.