[ca] El Streptococcus pyogenes, també conegut com a estreptococ ß-hemolític del grup A (EGA), és un bacteri que afecta la pell i l'orofaringe. És transmès per gotes i contacte directe afectant principalment a infants i pot causar infeccions lleus com escarlatina o algunes invasives com la fasciïtis necrosant. Tot i que es coneix la seva sensibilitat a la penicil·lina s'ha observat un increment en les infeccions invasives en els últims anys, especialment després de la pandèmia de la SARS-CoV-2. És d'aquí que sorgeix la necessitat de conèixer les noves dinàmiques epidemiològiques que presenta i així poder anticipar possibles epidèmies d'infeccions invasives i poder corregir la dinàmica d'augment de la transmissivitat actual. En aquest projecte, realitzat amb el grup de recerca de la UPC BIOCOM-SC i amb la col·laboració del grup de recerca Infecció i Immunitat al pacient pediàtric de la Vall d'Hebron, es vol comprendre la dinàmica epidemiològica de l'escarlatina tant a llarg termini com a curt termini per determinar quins han estat els canvis que s'han produït en aquesta dinàmica per la pandèmia del SARS-CoV-2. Per a respondre les preguntes plantejades a l'inici del projecte s'han tractat i analitzat les dades diàries de Vigilància sindròmica d'infeccions a Atenció Primària proporcionades pel Sistema d'Informació per a la Vigilància d'Infeccions a Catalunya (SIVIC). A partir d'aquesta informació, s'ha generat un conjunt de gràfics amb la finalitat d'examinar la dinàmica epidemiològica en períodes anuals, trimestrals i setmanals, amb l'objectiu d'identificar possibles patrons a llarg i curt termini. Els resultats obtinguts indiquen que la transmissivitat de l'escarlatina està lligada als períodes lectius que és quan es produeix un augment de diagnòstics d'aquesta infecció. A partir dels resultats també s'ha pogut confirmar que hi ha hagut un augment dels diagnòstics des de l'any 2022 en comparació amb el període des d'on es comencen a tenir dades, any 2011, fins al 2019 on comença la pandèmia del COVID-19. Finalment, s'ha observat que el nombre de diagnòstics no és aliè a dia de la setmana obtenint un major nombre de diagnòstics al inici de la setmana i un menor durant el cap de setmana.

[es] Streptococcus pyogenes, también conocido como estreptococo ß-hemolítico del grupo A (EGA), es una bacteria que afecta la piel y la orofaringe. Es transmitida por gotas y contacto directo afectando principalmente a infantes y pudiendo causar infecciones leves como escarlatina o algunas invasivas como la fascitis necrosante. Aunque se conoce su sensibilidad a la penicilina se ha observado un incremento en las infecciones invasivas en los últimos años, especialmente después de la pandemia de SARS-CoV-2. Es de aquí que surge la necesidad de conocer las nuevas dinámicas epidemiológicas que presenta y así poder anticipar posibles epidemias de infecciones invasivas y corregir la dinámica actual de augmento en la transmisividad. En este proyecto, realizado con el grupo de investigación de la UPC BIOCOM-SC y con la colaboración del grupo de investigación "Immunitat al paciente pediàtric" de la Vall d'Hebron, se quiere comprender la dinámica epidemiológica de escarlatina a largo y corto plazo para determinar cuáles han sido los cambios que se han producido en esta dinámica por la pandemia de SARS-CoV-2. Para responder a las preguntas planteadas al inicio del proyecto se han tratado y analizado los datos diarios de "Vigilància sindròmica d'infeccions a Atenció Primària" proporcionados por el "Sistema d'Informació per a la Vigilància d'Infeccions a Catalunya" (SIVIC). A partir de esta información, se ha generado un conjunto de gráficos con el propósito de examinar la dinámica epidemiológica en periodos anuales, trimestrales y semanales, para identificar posibles patrones a largo y corto plazo. Los resultados obtenidos indican que la transmisividad de escarlatina está ligada a los periodos lectivos que es cuando se produce un augmento de los diagnósticos de esta infección. A partir de los resultados también se ha podido confirmar que ha habido un aumento de los diagnósticos des de el año 2022 en comparación con el periodo donde se empiezan a tener datos, año 2011, hasta el año 2019 donde empieza la pandemia del COVID-19. Finalmente, se ha observado que el número de diagnósticos no es ajeno al día de la semana obteniendo un mayor número de diagnósticos al inicio de la semana y un menor durante el fin de semana.