[ca] La tesi indaga en aquests espais, i la investigació etnogràfica multinivell permet visibilitzar les condicions de vida d'un grup de quaranta estudiants d'una escola urbana d'un veïnat específic anomenat aquí Barri de la Frontera. A través de la descripció densa del context en què se situa la feina, navego pels diferents espais de socialització tant dels informants principals (nenes, nens i joves d'entre 13 i 18 anys), com de les seves famílies i professionals que s'exerceixen en què aquí s'anomena "Escola de la Frontera". Per mitjà de les teories de la reproducció i producció cultural, així com de l'enfocament d'educació inclusiva descric i analitzo les formes que adquireixen les pràctiques escolars d'inclusió i d'exclusió a l'escola, així com els efectes que tenen les agències en la desvinculació educativa enfocades a la rendició de comptes i performativització de l'escolar. A més, s'evidencia com l'estudiantat dóna significat a les pràctiques abans descrites, articulant un discurs desafecte amb la institució que acaba per situar-los com a objecte de la disciplina i de les pràctiques docents tradicionals, vigents malgrat l'existència d'una legislació inclusiva. Les principals troballes, es presenten en tres articles publicats entre 2018 i 2023, mostren com malgrat la legislació inclusiva vigent als espais escolars, l'agència professional opera de manera divergent, associada a l'escassetat de formacions i la persistència de pràctiques tradicionals que lluny de reduir desigualtats, transformen el centre escolar en amplificador, col·laborant amb l'exclusió escolar, educativa i en alguns casos social.

[es] La tesis indaga los espacios de relegación urbana y de marginación residencial y educativa. La investigación etnográfica multinivel permite visibilizar las condiciones de vida de un grupo de cuarenta estudiantes de una escuela urbana de un vecindario especifico denominado aquí "Barrio de la Frontera". A través de la descripción densa del contexto en que se sitúa el trabajo, navego por los diferentes espacios de socialización tanto de los informantes principales (niñas, niños y jóvenes de entre 13 y 18 años), como de sus familias y profesionales que se desempeñan en la que aquí se denomina "Escuela de la Frontera". Por medio de las teorías de la reproducción y producción cultural, así como del enfoque de educación inclusiva describo y analizo las formas que adquieren las prácticas escolares de inclusión y de exclusión en la escuela, así como los efectos que tienen en la desvinculación educativa las agencias enfocadas en la rendición de cuentas y performativización de lo escolar. Además, se evidencia cómo el estudiantado da significado a las practicas antes descritas, articulando un discurso desafecto con la institución que termina por situarlos como objeto de la disciplina y de las practicas docentes tradicionales, vigentes pese a la existencia de una legislación inclusiva. Los principales hallazgos, se presentan en tres artículos publicados entre 2018 y 2023, muestran cómo pese a la legislación inclusiva vigente en los espacios escolares, la agencia profesional opera de manera divergente, asociada a la escasez de formaciones y la persistencia de prácticas tradicionales que lejos de reducir desigualdades, transforman al centro escolar en amplificador de estas, colaborando con la excusión escolar, educativa y en algunos casos social.