[ca] Després de la segona guerra mundial, Europa s'ha vist immersa en una dinàmica de transformacions mediambientals de vastes proporcions. Les causes d'aquests canvis es troben en diversos factors: el ràpid increment demogràfic, l'economia agrícola basada en tècniques intensives, l'evolució dels sistemes industrials amb un progressiu augment dels agents contaminants i la mobilitat, factor fonamental de l'economia moderna. L'increment de la població, unit a un determinat model de desenvolupament, ha produït a través dels segles un augment de la pressió sobre el medi ambient, reconeguda com evident sobretot a inicis dels anys 60-70, amb greus conseqüències en termes de consum de recursos naturals i de producció de residus i deixalles. El nostre propi estil de vida, canviat molt ràpidament en el curs d'aquest segle a causa dels grans avanços realitzats en el camp científic i tecnològic, ens posa, de fet, enfront de temàtiques com la dels problemes mediambientals, cada cop més importants en el debat sobre la definició dels models de desenvolupament futur. La resposta a aquesta problemàtica pot trobar-se principalment en el progrés tecnològic, que pot aconseguir reduir el coeficient d'extracció del medi ambient per unitat de producte o servei. Més concretament, és necessària la introducció i difusió de tecnologies més netes que, aplicades al conjunt de processos productius, redueixin l'intensitat de pol·lució i, al mateix temps, l'augment de l'activitat de recuperació de deixalles i residus disminuint el consum d'energia, optimitzant la utilització de recursos, etc... L'anàlisi de cicle de vida (ACV) és un dels instruments que permet més fàcilment caracteritzar i valorar el dany mediambiental causat per la fabricació de productes, l'aplicació de processos i la gestió de serveis. En aquest panorama així articulat, l'arquitectura no és estranya com a manifestació de les activitats humanes que és, sigui com expressió d'un concepte basat en la durada i permanència, o bé en la temporalitat. El treball que segueix neix d'aquestes consideracions i consisteix en la valoració de l'impacte ambiental produït per dues solucions habitables d'emergència temporal, comparades utilitzant el mètode de càlcul de Life Cycle Assessment (anàlisi de cicle de vida).

[es] Tras la segunda guerra mundial, Europa se ha visto inmersa en una dinámica de transformaciones medioambientales de vastas proporciones. Las causas de estos cambios han sido diversos factores: el rápido incremento demográfico, la economía agrícola basada en técnicas intensivas, la evolución de los sistemas industriales con un progresivo aumento de los agentes contaminantes, y la movilidad, factor fundamental de la economía moderna. El incremento de la población, unido a un determinado modelo de desarrollo, ha producido a través de los siglos un incremento de la presión sobre el medioambiente, reconocida como evidente sobre todo a inicios de los años 60-70 con graves consecuencias en términos de consumo de recursos naturales y de producción de residuos y desechos. Nuestro propio estilo de vida, cambiado muy rápidamente en el curso de este siglo a causa de los grandes avances realizados en el campo científico y tecnológico, nos pone, de hecho, frente a temáticas como la de los problemas medioambientales cada vez más importantes en el debate sobre la definición de los modelos de desarrollo futuro. La respuesta a esta problemática puede encontrarse principalmente en el progreso tecnológico que puede conseguir reducir el coeficiente de extracción del medioambiente por unidad de producto o servicio. Esto, a través de la introducción y difusión de tecnologías mas limpias que, aplicadas al conjunto de procesos productivos, reduzcan la intensidad de polución gracias a tecnologías mas eficientes de reducción de la contaminación; y al mismo tiempo, aumentando la actividad de recuperación de desechos y residuos disminuyendo el consumo de energía, optimizando la utilización de recursos, etc.. El análisis de ciclo de vida (ACV) es uno de los instrumentos que permite más fácilmente caracterizar y valorar el daño medioambiental debido a la producción de productos, a la aplicación de procesos y a la gestión de servicios. En este panorama así articulado la arquitectura no es extraña en cuanto manifestación de las actividades humanas, sea como expresión de un concepto basado en la duración y permanencia, o bien en la temporalidad. El trabajo que sigue nace de tales consideraciones y consiste en la valoración del impacto ambiental producido por dos soluciones habitables de emergencia temporal, comparadas utilizando el método de cálculo de Life Cycle Assessment (análisis de ciclo de vida).