BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] El domini de la llengua escolar apareix en totes les polítiques educatives com el tema central a través del qual s'ha d'incidir per garantir la igualtat i la cohesió social, ja que l'èxit escolar passa per desenvolupar una bona competència en la llengua vehicular de l'ensenyament (OECD 2008). A Catalunya, tot i els esforços destinats, els resultats lingüístics de l'alumnat estranger continuen essent molt més baixos que els de l'alumnat nacional (Consell Superior d'Avaluació del Sistema Educatiu 2009). No obstant això, hi ha molt pocs estudis que hagin analitzat els factors que s'amaguen darrere dels resultats lingüístics de l'alumnat estranger. Amb aquest objectiu en ment, l'article presenta les dades d'una recerca que pretén aprofundir les variables que incideixen en el coneixement de català i castellà escrit de l'alumnat estranger escolaritzat en 57 escoles de primària repartides pel territori de Catalunya.

[es] El dominio de la lengua escolar aparece en todas las políticas educativas como el tema central a través del cual se debe incidir para garantizar la igualdad y la cohesión social, ya que el éxito escolar pasa por desarrollar una buena competencia en la lengua vehicular de la enseñanza (OECD 2008). En Cataluña, a pesar de los esfuerzos destinados, los resultados lingüísticos del alumnado extranjero siguen siendo mucho más bajos que los del alumnado nacional (Consejo Superior de Evaluación del Sistema Educativo 2009). Sin embargo, hay muy pocos estudios que hayan analizado los factores que se esconden detrás de los resultados lingüísticos del alumnado extranjero. Con este objetivo en mente, el artículo presenta los datos de una investigación que pretende profundizar en las variables que inciden en el conocimiento del catalán y el español escrito del alumnado extranjero escolarizado en 57 escuelas de primaria repartidas por el territorio de Cataluña.
[ca] En aquesta investigació es presenta una descripció dels patrons melòdics /+ interrogatius/ que caracteritzen la parla de Cali (Colòmbia). Ha estat portada a terme basant-nos en el mètode Anàlisi Melòdica de la Parla, el qual ens ha permès obtenir dades precises del moviment tonal. El corpus oral, format per 93 enunciats procedents de 50 informants, homes i dones d'entre 21 i 65 anys, es va obtenir a partir de converses enregistrades de programes de televisió, judicis orals, programes de ràdio i de gravacions ocultes. Quant als resultats, s'ha pogut verificar que a la mostra de l'espanyol de Colòmbia (Cali), els tres patrons descrits com a /+interrogatius/ es corresponen amb els de l'espanyol peninsular (Cantero y Font-Rotchés, 2007; Font-Rotchés y Mateo, 2013). Es tracta del Patró II. Inflexió final ascendent (+70%), el patró III. Inflexió final ascendent (+40-60%) i el patró XIII. Cos i inflexió final ascendents. En canvi, el patró IV. Inflexió final ascendent-descendent, de l'espanyol peninsular, no es troba en cap de les preguntes del corpus.

[es] En esta investigación se presenta una descripción de los patrones melódicos /+interrogativos/ que caracterizan el habla de Cali (Colombia), llevado a cabo utilizando la metodología "Análisis Melódico del Habla", la cual nos permitió obtener datos precisos del movimiento tonal. El corpus oral, formado por 93 enunciados procedentes de 50 informantes, hombres y mujeres de entre 21 y 65 años, se obtuvo a partir de la recolección de conversaciones espontáneas tomadas de programas de televisión, juicios orales, programas de radio y de grabaciones ocultas. En cuanto a los resultados, se pudo verificar que en la muestra tomada del español de Colombia (habla caleña), los tres patrones descritos con valor /+ interrogativo/ tienen correspondencia con los descritos para el español peninsular (Cantero y Font-Rotchés, 2007; Font-Rotchés y Mateo, 2013). Se trata de: el Patrón II. Inflexión final ascendente (+70%), el patrón III. Inflexión final ascendente (+40-60%) y el patrón XIII. Cuerpo e inflexión final ascendentes. En cambio, el patrón IV. Inflexión final ascendente-descendente, del español peninsular, no se encontró en ninguna de las preguntas del corpus.
[ca] INTRODUCCIÓ. Les ciutats enquadrades des del cinema han construït una cultura visual amb la qual s'identifiquen els seus consumidors; imatges emblemàtiques que configuren una memòria col·lectiva. Però aquestes metròpolis només existeixen en la ficció. La realitat té poc o gens a veure amb aquestes visualitats. En aquesta investigació s'ofereix un relat alternatiu sobre la ciutat de París. MÈTODE. A partir d'una metodologia de recerca basada en l'art, s'empra la deriva com a mètode d'observació i anàlisi crítica de l'entorn urbà. L'objectiu és percebre París d'una manera alternativa a l'imaginari urbà creat pel cinema, a partir de la recerca de cartells de cinema que es troben en aquesta ciutat. RESULTATS. El resultat és una narrativa personal i visual femenina des de l'experiència urbana que s'oposa als discursos hegemònics androcentristes, heteronormatius i del cinema europeu utilitzant les seves pròpies imatges. DISCUSSIÓ. Es conclou amb algunes problemàtiques que afecten aquesta metròpolis que les ciutats europees en expansió haurien de considerar en el seu creixement.

[es] INTRODUCCIÓN. Las ciudades encuadradas desde el cine han construido una cultura visual con la que se identifican sus consumidores, imágenes emblemáticas que conforman una memoria colectiva. Pero tales metrópolis solo existen en la ficción. La realidad poco o nada tiene que ver con esas visualidades. En esta investigación se ofrece un relato alternativo sobre la ciudad de París. MÉTODO. A partir de una metodología de investigación basada en el arte, se emplea la deriva como método de observación y análisis crítico del entorno urbano. El objetivo es percibir París de un modo alternativo al del imaginario urbano creado por el cine, a partir de la búsqueda de carteles cinematográficos en esta ciudad. RESULTADOS. El resultado es una narrativa personal y visual femenina desde la experiencia urbana que se opone a los discursos hegemónicos androcentristas, heteronormativos y del cine europeo, utilizando sus propias imágenes. DISCUSIÓN. Se concluye con algunas problemáticas que afectan a esta metrópolis y que las ciudades europeas en expansión deberían considerar en su crecimiento.
[ca] Aquest article aborda l'ideari estètic, l'estil, la teoria del coneixement, la concepció del subjecte i del llenguatge de l'escriptor romanès E. M. Cioran. Deixant de banda els seus tan comentats nihilisme i escepticisme, l'assaig indaga en la naturalesa poètica dels seus aforismes, destinada a crear, contradient la llengua, un enfora d'aquesta, on els conceptes es revelen com una cosa física, com paraules de carn i os en què el poeta n'aboca el saber del cos amb la intenció de generar un efecte d'estranyament.

[es] El presente artículo aborda el ideario estético, el estilo, la teoría del conocimiento, la concepción del sujeto y del lenguaje del escritor rumano E. M. Cioran. Dejando de lado sus tan comentados nihilismo y escepticismo, el ensayo indaga en la naturaleza poética de sus aforismos, destinada a crear, contradiciendo la lengua, un afuera de ésta, donde los conceptos se revelan como algo físico, como palabras de carne y hueso en las que el poeta vierte su saber del cuerpo con la intención de generar un efecto de extrañamiento.
[ca] L'objectiu d'aquest estudi consisteix a identificar les característiques que incideixen en la millora de la qualitat de vida a partir de la reestructuració de les xarxes socials en els individus desmobilitzats. S'avaluen empíricament les seves dimensions de qualitat de vida i les estratègies d'afrontament en la construcció d'un sistema de capital social. Els resultats van indicar que els individus desvinculats comparteixen xarxes socials tancades i homogènies: amb vincles forts i nombre petit de membres. Es va utilitzar una estratègia de de reconeixement dels mecanismes per a "La Obtenció de Suport Social" i el seu "Capital Social". Els indicadors de qualitat de vida, en el seu component físic i psicològic i la conformació del sistema de capital social, mostren nivells baixos de rendiment i, en general, apunten a distingir una sèrie de debilitats que poden afectar el funcionament dels individus desmobilitzats i els seus possibilitats d'afrontament efectiu davant la pobresa.

[es] El objetivo de éste estudio consistió en identificar las características que inciden en el mejoramiento de la calidad de vida a partir de la re-estructuración de las redes sociales en los individuos desmovilizados. Se evalúan empíricamente sus dimensiones de calidad de vida y las estrategias de afrontamiento en la construcción de un sistema de capital social. Los resultados indicaron que los individuos desvinculados comparten redes sociales cerradas y homogéneas: con vínculos fuertes y número pequeño de miembros. Se utilizó una estrategia de reconocimiento de los mecanismos para "La Obtención de Apoyo Social" y su "Capital Social". Los indicadores de calidad de vida, en su componente físico y psicológico y la conformación del sistema de capital social, muestran niveles bajos de rendimiento y, en general, apuntan a distinguir una serie de debilidades que pueden afectar el funcionamiento de los individuos desmovilizados y sus posibilidades de afrontamiento efectivo ante la pobreza.
[ca] El present article analitza els espais del llibre en el context de la Castella dels segles XV i XVI, centrant la seva atenció en el cas del llinatge Mendoza, un dels de major rellevància política, cultural i artística de l'època. L'estudi utilitza com a principal font un inventari datat el 1575 del duc del Infantado, el qual, a més d'enumerar els volums de la biblioteca, aporta algunes dades que permeten realitzar una reconstrucció hipotètica d'un d'aquests espais libraris.

[es] El presente artículo analiza los espacios del libro en el contexto palaciego en la Castilla de los siglos XV y XVI, centrando su atención en el caso del linaje Mendoza, uno de los de mayor relevancia política, cultural y artística de la época. El estudio utiliza como principal fuente un inventario del duque del Infantado fechado en 1575, en el que, además de enumerar los volúmenes de la biblioteca, se aportan algunos datos que permiten realizar una reconstrucción hipotética de uno de estos espacios librarios.
[ca] Aquest article planteja les conseqüències de la prematuritat sobre l'adquisició del llenguatge i revisa treballs recents que han analitzat les capacitats inicials de percepció de la parla del prematur. Es discuteix un tema de controvèrsia actual sobre si l'exposició a la llengua abans de l'edat a terme podria accelerar d'alguna manera aquestes capacitats inicials, malgrat la immaduresa cerebral, i repercutir favorablement en les etapes inicials d'adquisició del llenguatge. Els resultats de la recerca no donen un suport clar a aquesta hipòtesi. La interacció entre els factors maduratius i l'experiència amb el llenguatge és complexa en aquesta població de risc.

[es] Este artículo plantea las consecuencias de la prematuridad sobre la adquisición del lenguaje y revisa trabajos recientes que han analizado las capacidades iniciales de percepción del habla en el prematuro.Se discute un tema de controversia actual sobre si la exposición a la lengua antes de la edad a término podría acelerar de alguna manera estas capacidades iniciales, a pesar de la inmadurez cerebral, y repercutir favorablemente en les etapas iniciales de adquisición del lenguaje. Los resultados de la investigación no ofrecen un claro apoyo a esta hipótesis. La interacción entre los factores madurativos y la experiencia con el lenguaje es compleja en esta población de riesgo.
[ca] Sabem que quan els estudiants interactuen per trobar una resposta a problemes complexos produeixen modificacions rellevants des del punt de vista cognitiu però també d'identitat. Aquest treball analitza des del pradigma metodològic de l'etnografia les interaccions que sorgeixen a l'aula de primària entre estudiants quan treballen en petits grups i, més concretament, quin tipus d'enunciats produeixen i com es posicionen els discents des del punt de vista de l'enunciació, respecte del punt de vista de l'altre.

[es] Sabemos que cuando los alumnos interactúan para dar respuesta a problemas complejos se producen modificaciones relevantes desde el punto de vista cognitivo pero también de identidad. Este trabajo analiza desde el paradigma metodológico de la etnografía las interacciones que surgen en el aula de primaria entre alumnos cuando trabajan en pequeños grupos, y más concretamente qué tipo de enunciados producen y cómo se posicionan los discentes desde el punto de vista de la enunciación, respecto del punto de vista del otro.
[ca] Aquest article presenta els resultats d'una investigació basada en la implementació d'una proposta didàctica sobre la competència digital docent en el context de la didàctica de la llengua i la literatura, que s'ha dut a terme en la formació inicial del professorat de Secundària durant tres cursos (del 2020-2021 al 2022-2023) i, a més, recentment s'ha realitzat una prova pilot amb docents en actiu (febrer del 2023). L'objectiu és identificar el repertori de recursos tecnològics dels futurs docents d´ensenyament secundari, mitjançant l'anàlisi dels PLE realitzats mitjançant Symbaloo pels estudiants del Màster de Professorat d'Educació Secundària de la Universitat de València, i contrastar-lo amb el dels docents en actiu. Els resultats mostren que el repertori de les eines digitals per a la docència ha variat al llarg del temps i actualment les més utilitzades són Kahoot, Genially, Canva, Google Drive, Google Classroom i YouTube. La proposta d'elaboració d'un PLE sobre eines digitals mitjançant Symbaloo és extrapolable per a implementar-la i avaluar-la a l'aula per part d'altres docents, ja que promou l'aprenentatge personalitzat i el desenvolupament de la competència digital.

[es] En este artículo se presentan los resultados de una investigación basada en la implementación de una propuesta didáctica sobre la competencia digital docente en el contexto de la didáctica de la lengua y la literatura, que se ha llevado a cabo en la formación inicial del profesorado de Secundaria durante tres cursos (de 2020-2021 a 2022-2023) y, además, recientemente se ha realizado una prueba piloto con docentes en activo (febrero de 2023). El objetivo es identificar el repertorio de recursos tecnológicos de los futuros docentes de enseñanza secundaria, mediante el análisis de los PLE realizados mediante Symbaloo por los estudiantes del Máster de Profesor/a de Educación Secundaria de la Universitat de València, y contrastarlo con el de los docentes en activo. Los resultados muestran que el repertorio de herramientas digitales para la docencia ha variado a lo largo del tiempo y actualmente las más utilizadas son Kahoot, Genially, Canva, Google Drive, Google Classroom y YouTube. La propuesta de elaboración de un PLE sobre herramientas digitales mediante Symbaloo es extrapolable para su implementación y evaluación en el aula por parte de otros docentes, ya que promueve el aprendizaje personalizado y el desarrollo de la competencia digital.
[ca] Aquest article il·lustra un episodi clau de la transició energètica dels combustibles tradicionals als fòssils, un patró sovint observat en els països en desenvolupament. Examina el fort increment del consum de Gas Liquat de Petroli (GLP) per a ús domèstic a Espanya durant la dècada de 1960, centrant-se en les disparitats regionals. Tot i que el règim franquista va promoure activament l'ús del GLP a través de l'empresa Butano SA, les diferències regionals no es poden explicar plenament per les variacions en el clima o en el teixit industrial. Per explorar-ho, l'estudi analitza el consum de GLP juntament amb altres fonts d'energia substitutives per a usos calorífics (llenya, carbó, gas ciutat) i fonts d'energia complementàries per a la il·luminació (electricitat). A continuació, s'avaluen els factors que van impulsar l'adopció d'aquestes fonts d'energia. Els resultats posen de manifest la complexitat de la transició energètica en les llars espanyoles i confirmen l'existència de desigualtats importants en l'accés a l'energia entre les zones rurals i urbanes. S'hi introdueix una perspectiva innovadora: el GLP es va associar estretament a les grans ciutats espanyoles i les seves àrees metropolitanes, on les precàries condicions de l'habitatge van jugar un paper fonamental en la seva adopció generalitzada.

[es] Este artículo ilustra un episodio clave de la transición energética de los combustibles tradicionales a los fósiles, una pauta observada a menudo en las naciones en desarrollo. Examina el fuerte aumento del consumo de Gas Licuado de Petróleo (GLP) para uso doméstico en España durante la década de 1960, centrándose en las disparidades regionales. Aunque el régimen franquista fomentó activamente el uso del GLP a través de la empresa Butano SA, las diferencias regionales no pueden explicarse plenamente por variaciones en el clima o en tejido industrial. Para explorarlo, el estudio analiza el consumo de GLP junto con otras fuentes de energía sustitutivas para usos de caloríficos (leña, carbón, gas ciudad) y fuentes de energía complementarias para la iluminación (electricidad). A continuación, se evalúan los factores que impulsan la adopción de estas fuentes de energía. Los resultados ponen de manifiesto la complejidad de la transición energética de los hogares españoles y confirman la existencia de importantes disparidades en el acceso a la energía entre las zonas rurales y urbanas. Se introduce un argumento novedoso: el GLP fue una energía asociada estrechamente a las grandes urbes españolas y sus áreas metropolitanas, donde las malas condiciones de la vivienda desempeñaron un papel clave a la hora de impulsar su adopción generalizada.
[ca] Després de l'inici de la invasió russa d'Ucraïna el 24 de febrer de 2022, els autors del present article, tots dos professors d'educació secundària, decidim replantejar la seva programació didàctica i dissenyar i implementar un projecte, titulat "De Kíev a *Weimar: una cronologia inversa del món contemporani (2022-1919)", els objectius del qual són l'adquisició d'una visió global del món contemporani, l'ús del coneixement històric per a argumentar idees i revisar-les de manera crítica, i el desenvolupament d'un pensament crític i creatiu que permeti analitzar els problemes socials rellevants. La seva metodologia gira al voltant de tres eixos: l'aplicació del mètode retrospectiu, el tractament integrat de llengua i continguts (TILC) i l'ús de metodologies actives. Un treball que s'alinea amb les directrius establertes tant en la *LOMLOE com en el nou currículum d'ordenació dels ensenyaments de batxillerat a Catalunya. El projecte, encara en fase d'implementació, ha presentat dues dificultats fins al moment: d'una banda, la resistència de part de l'alumnat davant una metodologia no basada en la presentació cronològica dels fets per a la seva memorització. Per un altre, la quantitat d'esforç invertit pels docents per a programar i planificar de manera minuciosa totes les tasques. No obstant això, aquestes dificultats s'han vist compensades pel grau de participació i motivació que el projecte està despertant a l'aula, convertida en un espai molt més participatiu i obert al debat i a l'opinió.

[es] Tras el inicio de la invasión rusa de Ucrania el 24 de febrero de 2022, los autores del presente artículo, ambos profesores de Educación Secundaria, decidimos replantear su programación didáctica y diseñar e implementar un proyecto, titulado "De Kiev a Weimar: una cronología inversa del mundo contemporáneo (2022-1919)", cuyos objetivos son la adquisición de una visión global del mundo contemporáneo, el empleo del conocimiento histórico para argumentar ideas y revisarlas de manera crítica, y el desarrollo de un pensamiento crítico y creativo que permita analizar los problemas sociales relevantes. Su metodología gira alrededor de tres ejes: la aplicación del método retrospectivo, el tratamiento integrado de lengua y contenidos (TILC) y el uso de metodologías activas. Un trabajo que se alinea con las directrices establecidas tanto en la LOMLOE como en el nuevo currículum de ordenación de las enseñanzas de bachillerato en Catalunya. El proyecto, todavía en fase de implementación, ha presentado dos dificultades hasta el momento: por un lado, la resistencia de parte del alumnado ante una metodología no basada en la presentación cronológica de los hechos para su memorización. Por otro, la cantidad de esfuerzo invertido por los docentes para programar y planificar de forma minuciosa todas las tareas. Sin embargo, estas dificultades se han visto compensadas por el grado de participación y motivación que el proyecto está despertando en el aula, convertida en un espacio mucho más participativo y abierto al debate y a la opinión.
[ca] La salut constitueix un dret individual universal, que resulta tenir una dimensió més àmplia que abasta la societat en el seu conjunt: el fet de gaudir de bona salut, possibilita la participació dels individus en la societat i pot derivar en conseqüències potencialment positives per al conjunt. En aquest marc s'inscriu la mirada d'equitat en salut, el propòsit central és que les persones assoleixin el seu potencial de salut, independent de les seves condicions socials i econòmiques. Davant aquest propòsit, els llocs on s'assenta la població prenent un paper actiu perquè influeixen i determinen les condicions de salut. En aquest treball s'aproxima un mètode d'estudi en el qual intervenen els determinants socials de la salut per al cas de la ciutat de Madrid, constatant una clara geografia de les desigualtats.

[es] La salud constituye un derecho individual universal, que además resulta tener una dimensión más amplia que abarca la sociedad en su conjunto, ya que el gozar de buena salud, posibilita la participación de los individuos en la sociedad y puede derivar en consecuencias potencialmente positivas para el conjunto. En este marco se inscribe la mirada de equidad en salud, cuyo propósito central es que las personas alcancen su potencial de salud, independiente de sus condiciones sociales y económicas. Ante este propósito los lugares donde se asienta la población influyen y determinan las condiciones de salud tomando un papel activo. En este trabajo se aproxima un método de estudio en el que intervienen los determinantes sociales de la salud para el caso de la ciudad de Madrid, constatando una clara geografía de las desigualdades.