[ca] En 2015, l'Ajuntament de València inicia una política de reverdiment urbà i renaturalització per mitigar els efectes del canvi climàtic. Segons la literatura, aquestes intervencions poden produir gentrificació verda, que és el procés pel qual el canvi ambiental d'un districte atrau nous habitants de classe mitjana i alta i on viure esdevé inassequible per al veïnat original. Elaborem un model de detecció primerenca del risc de gentrificació verda relacionat amb les noves intervencions renaturalitzadores dels diferents districtes valencians. El model es compon de factors com la proximitat del barri al centre històric, l'adjacència a zones de nova construcció, l'evolució dels preus de l'habitatge respecte de l'evolució de la renda familiar disponible... S'analitzen també les característiques dels projectes urbanístics de reverdiment de la ciutat, districte per districte, per determinar si presenten tendències en el disseny que puguen disparar el risc de gentrificació ambiental. Detectem un risc de gentrificació a Ciutat Vella, Extramurs, Jesús, Malilla, Cabanyal, Natzaret i Benicalap. Quatre projectes de renaturalització especialment alarmants pel seu potencial efecte gentrificador són el Parc Central, el Corredor verd sud, el Parc de la Desembocadura i el Parc de Benicalap. A València, el risc de gentrificació ambiental està relacionat amb altres tipologies de gentrificació com la gentrificació de nova construcció i la turistificació. Tanmateix, existeixen també projectes de reverdiment a escala "humana" que suposen solucions de sostenibilitat justa, alineades amb l'enfocament just green enough (Curran i Hamilton, 2012). Aquests són exemples d'iniciatives sostenibles de la capital valenciana que no obliden sostenir també el seu veïnat.

[en] In 2015, the city of València initiated an urban greening policy with the aim of mitigating the effects of climate change. According to the literature, these interventions can produce green gentrification, which is the process by which environmental change in a district can attract middle and upper class residents, and where living becomes inaccessible to the original inhabitants. A model was elaborated for early detection of the risk of green gentrification in the different districts of Valencia as a result of green infrastructure provision. It consists of factors such as proximity to the centre, the adjacency to newly built areas, the evolution of house prices with respect to the evolution of disposable family income… The main characteristics of the greening projects in the city were also analysed district by district, to determine if there are design trends that could trigger the risk of environmental gentrification. Our conclusions point out a risk of gentrification in Ciutat Vella, Extramurs, Jesús, Malilla, Cabanyal, Nazaret and Benicalap. Four renaturalisation initiatives that seem particularly alarming due to their potential gentrifying effect are Parc Central, Corredor verd sud, Parc de la Desembocadura and Parc de Benicalap. In València, the risk of environmental gentrification is related to other types of gentrification, such as new construction gentrification and touristification. Valencia has also launched "human" scale greening projects that involve fair sustainability solutions, aligned with the "just green enough" approach (Curran & Hamilton, 2012). These are examples of greening projects in the València that do not forget its inhabitants.