BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] La descontextualització del patrimoni historic-artístic a què han estat sotmesos gran part dels centres eclesiàstics espanyols suposa un clar exemple de la progressiva pèrdua del patrimoni cultural. L'obra, un cop fora del lloc per al qual va ser concebuda originalment, queda completament desvirtuada, impedint l'historiador, científic, o mer espectador, contemplar-la en la seva totalitat i establir qualsevol hipòtesi sobre el seu origen i configuració original. Inspirat en el cas del cadirat gòtic de la Catedral de Girona, completament desmantellat, aquest article presenta un exercici de reconstrucció virtual i posterior integració en un aplicatiu per a la visualització interactiva del conjunt en el seu context original. Per aconseguir-ho s'integren geomètricament imatges equirectangulars de l'edifici actual amb el model virtual del cadirat reconstruït íntegrament a partir de l'aixecament fotogramètric de part d'elements, encara existents i disseminats en diferents llocs. La tècnica permet combinar de forma hiperrealista imatges reals i virtuals, oferint a l'espectador un recorregut virtual "mixt" de la nau central de la catedral en incorporar el model virtual reconstruït a la ubicació per al que va ser dissenyat originalment. La metodologia proposada suposa una nova estratègia de visualització d'aquest tipus d'elements que, de manera immersiva i interactiva, econòmica i ubiqua, ha de permetre un avenç en la difusió i la recuperació del patrimoni descontextualitzat.

[es] La descontextualización del patrimonio histórico-artístico a la que han estado sometidos gran parte de los centros eclesiásticos españoles supone un claro ejemplo de la progresiva pérdida del patrimonio cultural. La obra, una vez fuera del lugar para el que fue originalmente concebida, queda completamente desvirtuada, impidiendo al historiador, científico, o mero espectador, contemplarla en su totalidad y establecer cualquier hipótesis sobre su origen y configuración original. Inspirado en el caso de la sillería gótica de la Catedral de Girona, completamente desmantelada en la actualidad, este artículo presenta un ejercicio de reconstrucción virtual y posterior integración en un aplicativo para la visualización interactiva del conjunto en su contexto original. Para ello se integran geométricamente imágenes equirectangulares del edificio actual con el modelo virtual de la sillería reconstruida en su totalidad a partir del levantamiento fotogramétrico de parte de elementos, todavía existentes y diseminados en distintos lugares. La técnica permite combinar de forma hiperrealista imágenes reales y virtuales, ofreciendo al espectador un recorrido virtual "mixto" de la nave central de la catedral al incorporar el modelo virtual reconstruido en la ubicación para el que fue originalmente diseñado. La metodología propuesta supone una nueva estrategia de visualización de este tipo de elementos que, de forma inmersiva e interactiva, económica, y ubicua, ha de permitir un avance en la difusión y recuperación del patrimonio descontextualizado.
[ca] Estudi i detecció de les anomalies presents a les parets de les preses d'aigua per mitjà de la termografia infraroja i el processament d'imatges termogràfiques amb Matlab.

[es] Estudio y detección de las anomalías presentes en las paredes de presas de agua mediante la termografía infrarroja y el procesado de imágenes termográficas en Matlab.
[ca] Projecte que estudia el Cell ID, paràmetre funamental en la planificació del sistema LTE. L'estudi es compon d'una base teòrica i pràctica en la qual, a través de 3 escenaris, es prova l'efecte que té el Cell ID en una xarxa LTE situada a Barcelona.

[es] Proyecto que estudia el Cell ID, parámetro fundamental en la planificación del sistema LTE. El estudio se compone de una base teorica i de una practica, en la cual, a traves de 3 escenarios se prueba el efecto que tiene el Cell ID en una red LTE situada en Barcelona.
[ca] La desigualtat urbana, i en concret les àrees vulnerables, han estat un tòpic d'estudi des de l'inici de la disciplina sociològica amb l'Escola de Chicago fins a l'actualitat. L'objectiu d'aquest article és construir un índex sintètic que permeti situar a les àrees urbanes, en concret els barris, en un contínuum que fa al seu grau de vulnerabilitat considerant variables de caràcter sociodemogràfic, soci laboral i residencial. Per a l'elaboració d'aquest índex s'ha realitzat una anàlisi factorial de components principals. Com a novetat, aquest índex integral es compon de quatre índexs parcials que mostren de manera detallada l'origen de l'esmentada vulnerabilitat: vulnerabilitat social, vulnerabilitat laboral, vulnerabilitat residencial i vulnerabilitat demogràfica. Així mateix, a diferència d'altres índexs el ISVUI no utilitza les dades del Cens 2011, en el seu lloc, empra les dades de l'Estadística municipal d'habitatges 2018 duta a terme per Eustat (Institut Basc d'Estadística). Això permet realitzar un índex actualitzat per als municipis bascos però comparable amb qualsevol municipi de l'Estat gràcies al fet que la base comparteix variables censals. Per tal de validar i mostrar el seu caràcter descriptiu, aquest índex s'ha aplicat als barris del municipi de Bilbao i comparat amb estudis previs de la zona. Els resultats de l'índex mostren una vulnerabilitat multidimensional i molt polaritzada. En l'extrem més negatiu es detecten barris en els quals tant l'índex general com els parcials donen mostra d'una elevada vulnerabilitat.

[es] La desigualdad urbana, y en concreto las áreas vulnerables, han sido un tópico de estudio desde el inicio de la disciplina sociológica con la Escuela de Chicago hasta la actualidad. El objetivo de este artículo es construir un índice sintético que permita situar a las áreas urbanas, en concreto los barrios, en un continuum respecto a su grado de vulnerabilidad considerando variables de carácter sociodemográfico, socio laboral y residencial. Para la elaboración de este índice se ha realizado un análisis factorial de componentes principales. Como novedad, este índice integral se compone de cuatro índices parciales que muestran de manera detallada el origen de la mencionada vulnerabilidad: vulnerabilidad social, vulnerabilidad laboral, vulnerabilidad residencial y vulnerabilidad demográfica. Así mismo, a diferencia de otros índices el ISVUI no utiliza los datos del Censo 2011, en su lugar, emplea los datos de la Estadística municipal de viviendas 2018 llevada a cabo por Eustat (Instituto Vasco de Estadística). Esto permite realizar un índice actualizado para los municipios vascos pero comparable con cualquier municipio del Estado gracias a que dicha base comparte variables censales. Con el fin de validar y mostrar su carácter descriptivo, este índice se ha aplicado a los barrios del municipio de Bilbao y comparado con estudios previos de la zona. Los resultados del índice muestran una vulnerabilidad multidimensional y muy polarizada. En el extremo más negativo se detectan barrios en los que tanto el índice general como los parciales dan muestra de una elevada vulnerabilidad.
[ca] L'objectiu d'aquest projecte és realitzar una simulació d'implementació IoT (Internet of Things) amb la finalitat que l'IoT sigui capaç, per si mateix, d'avisar quan es produeixin fallades, de fer incís en quin tipus de fallada es tracta i de realitzar prediccions futures. Com a cas d'estudi, per la implementació d'IoT s'ha escollit fer-la sobre un motor Brushless DC i es durà a terme mitjançant els programes de MATLAB i ThingSpeak. Aquest document conté un estudi del IoT per entendre millor la seva evolució, arquitectura, aplicacions i obstacles. També s'ha portat a cap un estudi dels motors Brushless DC per comprendre els seus components, funcionament, avantatges i aplicacions. Un cop realitzat l'estudi d'ambdues parts, s'ha dut a terme la programació del codi per realitzar la diagnosi i prognosis de fallades. A més, s'ha buscat que l'IoT sigui autònom i tingui la seva característica relació màquina a màquina, perquè no depengui de cap persona per analitzar les dades o generar avisos i prediccions

[es] El objetivo de este proyecto es realizar una simulación de implementación de IoT con el fin de que el IoT sea capaz, por sí mismo, de detectar fallas, especificar el tipo de falla y realizar predicciones futuras. Como caso de estudio para la implementación de IoT, se ha elegido realizarlo en un motor Brushless DC y se llevará a cabo utilizando MATLAB y ThingSpeak. Este documento contiene un estudio sobre IoT para comprender mejor su evolución, arquitectura, aplicaciones y obstáculos. También se ha realizado un estudio sobre los motores Brushless DC para comprender sus componentes, funcionamiento, ventajas y aplicaciones. Una vez realizado el estudio de ambas partes, se ha llevado a cabo la programación detallada para detectar fallos y realizar predicciones. Además, se ha implementado que el IoT sea autónomo y tenga su característica relación máquina a máquina, para que no dependa de ninguna persona para analizar los datos o generar avisos y predicciones
[ca] L'objectiu d'aquest treball és posar en dubte el concepte que es té i l'ús que se li ha donat a la llum en l'arquitectura occidental. Ens queda molt per aprendre de l'elegància i la subtilesa amb la que les societats orientals tracten la llum en la seva arquitectura. Una llum continguda però intel·ligent, que remarca allò que s'ha de remarcar i que banya amb ombra aquells espais que queden sobreentesos. La font d'inspiració i el punt de partida és el llibre ¨El elogi de l'ombra¨ de Junichiro Tanizaki. Un llibre que vaig llegir al principi del grau amb uns ulls i que he rellegit en aquesta última etapa amb uns altres de més experimentats. Un llibre que em va fer veure que aquest sentiment d'atracció que sempre m'havia acompanyat cap els espais en penombra no era una anomalia. Aquí no vull generar un marc teòric per tal d'explicar de manera científica com controlar la llum, sinó que em deixo portar per les emocions i intuïcions que em provoquen els projectes als que retorno al cap de diversos anys. La base conceptual d'aquest treball és l'experimentació. Sigui tant amb maquetes, dibuixos, eines de renderització 3d, collages, o altres eines, la idea es veure si les meves intencions de control lumínic són possibles però per sobre de tot, el que m'agradaria és deixar-me sorprendre.

[es] El objetivo de este trabajo es poner en duda el concepto que se tiene y el uso que se le ha dado a la luz en la arquitectura occidental. Nos queda mucho por aprender de la elegancia y la sutileza con la que las sociedades orientales tratan la luz en su arquitectura. Una luz contenida pero inteligente, que remarca lo que remarcar y que baña con sombra aquellos espacios que quedan sobreentendidos. La fuente de inspiración y el punto de partida es el libro ¨El elogio de la sombra de Junichiro Tanizaki. Un libro que leí al principio del grado con unos ojos y que he releído en esta última etapa con otros más experimentados. Un libro que me hizo ver que este sentimiento de atracción que siempre me había acompañado hacia los espacios en penumbra no era una anomalía. Aquí no quiero generar un marco teórico para explicar de manera científica como controlar la luz, sino que me dejo llevar por las emociones e intuiciones que me provocan los proyectos a los que retorno al cabo de varios años. La base conceptual de este trabajo es la experimentación. Sea tanto con maquetas, dibujos, herramientas de renderización 3d, collages, u otras herramientas, la idea es ver si mis intenciones de control lumínico son posibles pero por encima de todo, lo que me gustaría es dejarme sorprender.
[ca] El present projecte tracta sobre la realització d'una auditoria de sistemes i serveis de ciberseguretat d'una empresa d'assegurances, PFCSA, amb presencia a tot el territori estatal. Un cop analitzats l'estat actual dels seus sistemes de seguretat, es realitza una proposta d'actuacions en cadascun dels àmbits analitzats, incloent en els casos adients el corresponent estudis de mercat, una comparativa d'alternatives i una recomanació/selecció de solució adient. Un cop analitzats els serveis de seguretat, es realitza una proposta de millora per corregir les principals mancances detectades.

[es] El presente proyecto trata sobre la realización de una auditoria de sistemas y servicios de ciberseguridad de una empresa de seguros, PFCSA, con presencia en todo el territorio estatal. Una vez analizado el estado actual de sus sistemas de seguridad, se realiza una propuesta de actuaciones en cada uno de los ámbitos analizados, incluyendo en los casos adecuados el correspondiente estudio de mercado, una comparativa de alternativas y una recomendación/selección de solución óptima. Una vez analizados los servicios de seguridad, se realiza una propuesta de mejora para corregir las principales carencias detectadas.
[ca] Si be és cert que actualment no es considera la zona de Collserola com un territori productor de vi, la història diu el contrari, és mes, Sant Cugat del Vallès va ser un dels principals exportadors de vi. El projecte Recuperant el paisatge, s'uneix a una sèrie d'intervencions en diferents masies i espais de Collserola que estan replantant vinya, a partir de l'ampliació l'antic celler, i la col·locació d'un petit hotel en les plantes altes de la masia.

[es] Si bien es cierto que actualmente no se considera la zona de Collserola como un territorio productor de vino, la historia dice lo contrario, es más, Sant Cugat del Vallès fue uno de los principales exportadores de vino. El proyecto Recuperando el paisaje, se une a una serie de intervenciones en diferentes masías y espacios de Collserola que están replantando viñedo, a partir de la ampliación de la antigua bodega, y la colocación de un pequeño hotel en las plantas altas de la masía.
[ca] El present projecte es basa en l'estudi i la modelització CFD (Computacional Fluid Dynamics) d'un ejector amb aplicacions per l'aprofitament de l'hidrogen residual en el procés d'obtenció d'energia elèctrica en piles PEM. S'utilitzarà el software Comsol Multiphysics per fer les simulacions computacionals que permetran fer un estudi complet i precís del comportament del flux dins l'ejector. L'objectiu principal és obtenir les relacions entre les diferents geometries que ens permetran dimensionar l'ejector per tal de millorar el seu rendiment. Primer s'analitzen les pressions inicials òptimes de funcionament de l'ejector i s'estudien les geometries que tenen una influència directe en el seu rendiment. Es fa un estudi per trobar les possibles relacions entre les geometries més influents en el rendiment, que ens permetran dimensionar l'ejector de la manera més optimitzada possible. Finalment, es fan els canvis en la geometria del model estudiat inicialment, a partir de les relacions òptimes trobades, per tal d'observar si hi ha canvis destacables en els cabals i el rendiment. Els resultats ens mostren que el model final amb els canvis implementats, presenta una millora considerable en el rendiment per totes les condicions inicials de pressió estudiades. El model final és capaç d'induir més cabal màssic d'hidrogen que el model inicial, només fent una sèrie de canvis en les geometries.

[es] El presente proyecto se basa en el estudio y la modelización CFD (Computacional Fluid Dynamics) de un eyector con aplicaciones en el aprovechamiento del hidrogeno residual en el proceso de obtención de energía eléctrica en pilas PEM. Se utilizará el software Comsol Multiphysics para realizar las simulaciones computacionales que permitirán hacer un estudio completo y preciso del comportamiento del flujo dentro del eyector. El objetivo principal es obtener las relaciones entre las diferentes geometrías que nos permitirán dimensionar el eyector para mejorar su rendimiento. Primero se analizan las presiones iniciales óptimas de funcionamiento del eyector y se estudian las geometrías que tienen una influencia directa en su rendimiento. Se realiza un estudio para encontrar las posibles relaciones entre las geometrías más influyentes en el rendimiento, que nos permitirán dimensionar el eyector de la manera más optimizada posible. Finalmente, se realizan los cambios en la geometría del modelo estudiado inicialmente, a partir de las relaciones óptimas encontradas, a fin de observar si hay cambios destacables en los caudales y el rendimiento. Los resultados nos muestran que el modelo final con los cambios implementados presenta una mejora considerable en el rendimiento para todas las condiciones iniciales de presión estudiadas. El modelo final es capaz de inducir un mayor caudal másico de hidrógeno que el modelo inicial, sólo haciendo una serie de cambios en las geometrías.
[ca] Les noves tecnologies en l'àmbit urbà incideixen amb força a la qualitat de vida dels ciutadans, dels city users , dels turistes, però també en l'eficiència de les empreses, dels serveis públics i en l'atracció de noves inversions, en els models de govern de la ciutat i, principalment, en la gestió d'informació. El desenvolupament de sistemes intel·ligents integrats a nivell urbà (urbòtica), fa indispensable la necessitat de replantejar-se la lògica d'intervenció en el context urbà, no es tracta d'agregar automatismes a la gestió i al control de la ciutat sinó d'un re-pensament radical que parteix des de l'anàlisi, la projecció, l'execució, la posada en servei i l'avaluació del procés sencer. És per això que el major desafiament al que ens enfrontem és la gestió, el control i el disseny de les ciutats urbòtiques.

[es] Las nuevas tecnologías en el ámbito urbano inciden fuertemente en la calidad de vida de los ciudadanos, de los city users, de los turistas, pero también en la eficiencia de las empresas, de los servicios públicos y en la atracción de nuevas inversiones, en los modelos de gobierno de la ciudad y, principamente, en la gestión de la información. El desarrollo de sistemas inteligentes integrados a nivel urbano (urbótica), hace indisplensable la necesidad de replantearse la lógica de intervención en el contexto urbano, no se trata de agregar automatismos a la gestión y al control de la ciudad sino de un re-pensamiento radical que parte desde el análisis, la proyección, la ejecución, la puesta en servicio y la evaluación del entero proceso. Es por ello que el mayor desafío al que nos enfrentamos es la gestión, el control y el diseño de las ciudades urbóticas. En este trabajo nos proponemos introducir el concepto de urbótica asociado a un modelo teórico espacial (la grilla teórica), a través del cual emerge la complejidad de la sobreposición de la ciudad física con la ciudad virtual. El modelo de la grilla teórica se apoya en investigaciones propias precedentes que prosiguen conceptualmente el modelo inicial definido por el profesor Marcello Vittorini y desarrolladas por el profesor Mario Cerasoli.
[ca] Les femtocel·les són estacions base de telefonia mòbil de baixa potència, pensades per donar servei a domicilis particulars, negocis o altres escenaris amb necessitats de cobertura reduïdes. Aquestes estacions reutilitzen les mateixes bandes freqüencials assignades a les xarxes 4G exteriors amb l'objectiu d'incrementar la velocitat de transmissió per unitat d'àrea. Aquesta tecnologia millora significativament la capacitat i l'eficiència de les xarxes 4G, ja que un major número d'usuaris poden accedir potencialment al mateix conjunt de recursos ràdio. Per garantir la convivència entre femtocel·les i xarxes 4G convencionals, és necessari el desenvolupament de noves tècniques de gestió dinàmica de recursos i interferències que garanteixin un determinat nivell de qualitat de servei (QoS). En aquest projecte es proposa un nou mecanisme de detecció de senyal interferent, que seria la peça clau per desenvolupar nous sistemes de gestió d'interferències. Concretament, el projecte se centra en minimitzar l'impacte de les femtocel·les sobre les transmissions primàries (entre macrocel·les i terminals que es troben sota la seva cobertura). El mecanisme proposat s'incorpora en la capa física (PHY) dels terminals mòbils, permetent a la xarxa recopilar informació en temps real sobre els terminals que estan patint interferències en recepció. Amb aquesta informació, la xarxa pot informar a les femtocel·les properes per a que canviïn la seva estratègia de transmissió, deixant de transmetre per les bandes on estan interferint.

[es] Las femtoceldas son estaciones base de telefonía móvil de baja potencia, pensadas para dar servicio a domicilios particulares, negocios u otros escenarios con necesidades de cobertura reducidas. Estas estaciones reutilizan las mismas bandas frecuenciales asignadas a las redes 4G exteriores con el objetivo de incrementar la velocidad de transmisión por unidad de área. Esta tecnología mejora significativamente la capacidad y la eficiencia de las redes 4G, ya que un mayor número de usuarios pueden acceder potencialmente al mismo conjunto de recursos radio. Para garantizar la convivencia entre femtoceldas y redes 4G convencionales, es necesario el desarrollo de nuevas técnicas de gestión dinámica de recursos e interferencias que garanticen un determinado nivel de calidad de servicio (QoS). En este proyecto se propone un nuevo mecanismo de detección de señal interferente, que sería la pieza clave para desarrollar nuevos sistemas de gestión de interferencias. Concretamente, el proyecto se centra en minimizar el impacto de las femtoceldas sobre las transmisiones primarias (entre macroceldas y terminales que se encuentran bajo su cobertura). El mecanismo propuesto se incorpora en la capa física (PHY) de los terminales móviles, permitiendo a la red recopilar información en tiempo real sobre los terminales que están sufriendo interferencias en recepción. Con esta información, la red puede informar a las femtoceldas próximas para que cambien su estrategia de transmisión, dejando de transmitir por las bandas donde están interfiriendo.
[ca] A partir de diferents models circuitals de materials mixtes que condueixen ions i electrons, es pretén resoldre matemàticament la seva impedància, i ajustar automàticament a mesures reals per tal d'obtenir els paràmetres que descriuen el comportament d'aquests materials.

[es] A partir de diferentes modelos circuitales de materiales mixtos que conducen iones y electrones, se pretende resolver matemáticamente su impedancia, ajustando automáticamente a medidas reales para obtener los parámetros que describen el comportamiento de estos materiales.
[ca] La detecció de vianants s'ha convertit en una àrea d'investigació molt activa en els darrers anys. S'aplica a una gran varietat d'aplicacions com per exemple en sistemes de vigilància, seguretat en automòbils o en la robòtica, entre d'altres. Aquest projecte pretén localitzar objectes en moviment en seqüències d'imatges, centrant-ne l'atenció en la detecció de vianants. Primerament, es calcularà el moviment aparent en l'escena, a continuació, els vectors de moviment es dividiran entre objectes mòbils o en fons estàtic, i finalment, els segments obtinguts seran analitzats introduint-los en un classificador, per tal de determinar si es tracta de vianants o no.

[es] La detección de peatones se ha convertido en un área de investigación muy activa en los últimos años. Se aplica en una gran variedad de aplicaciones, como por ejemplo en sistema de vigilancia, seguridad en automóviles o en la robótica, entre otros. Este proyecto pretende localizar objetos en movimiento en secuencias de imágenes, centrando la atención en la detección de peatones. Primeramente, se calculará el movimiento aparente en la escena, a continuación, los vectores de movimiento se dividirán entre objetos móviles y fondo, y finalmente, las segmentaciones obtenidas serán analizadas introduciéndolas en un clasificador, para determinar si se trata de peatones o no.