BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] L'objectiu del present treball és examinar la presència dels mites de la violació en les sentències del cas de la violació grupal de la Arandina amb la intenció d'analitzar com s'articula el relat del terror sexual a través d'ells. El concepte de terror sexual (Barjola, 2018) ens és útil per a evidenciar que darrera els casos de violències sexuals s'articula un règim polític sexista que funciona com un dispositiu de control de la llibertat i sexualitat del conjunt de dones. Les violacions, i les narracions que fem sobre elles, compleixen la funció de subordinació de les dones i manteniment dels mandats de gènere en el sistema patriarcal.

[es] El objetivo del presente trabajo es examinar la presencia de los mitos de la violación en las sentencias del caso de la violación grupal de la Arandina con la intención de analizar cómo se articula el relato del terror sexual a través de ellos. El concepto de terror sexual (Barjola, 2018) nos es útil para evidenciar que tras los casos de violencias sexuales se articula un régimen político sexista que funciona como un dispositivo de control de la libertad y sexualidad del conjunto de mujeres. Las violaciones, y las narraciones que hacemos sobre ellas, cumplen la función de subordinación de las mujeres y mantenimiento de los mandatos de género en el sistema patriarcal.
[ca] Aquesta recerca estudia com la intel·ligència artificial impacta amb la privacitat, l'ús de dades personals i la discriminació, centrant l'atenció en els desafiaments ètics i legals que sorgeixen fruit de la creixent integració d'aquesta en la vida quotidiana. En referència al marc normatiu, destaca la proposta de Reglament Europeu d'Intel·ligència Artificial, que busca equilibrar la recerca i la innovació amb la protecció de drets humans. Si bé, malgrat els esforços legislatius, aquesta paritat sembla no ser del tot efectiva.

[es] Esta investigación estudia como la inteligencia artificial impacta con la privacidad, el uso de datos personales y la discriminación, centrando la atención en los desafíos éticos y legales que surgen fruto de la creciente integración de esta en la vida cotidiana. En referencia al marco normativo, destaca la propuesta de Reglamento Europeo de Inteligencia Artificial, que busca equilibrar la investigación y la innovación con la protección de derechos humanos. Si bien, a pesar de los esfuerzos legislativos, esta paridad parece no ser del todo efectiva.
[ca] Aquest article analitza la figura de Maria Fortesa / Maria de Fortalesa des d'una doble perspectiva. En primer terme, històrica. Maria és successora i representant dels xuetes mallorquins ajusticiats al segle XVII que, amb el canvi de continent i de posició social, mostra els contrastos entre les dues illes (Mallorca i Cuba) i el progrés del segle XIX basat en l'assimilació del discurs colonial. En segon lloc, a través de Maria, Carme Riera descriu la figura de la "literata"; mostra les contradiccions i restriccions de la primera generació d'escriptores modernes de la qual se sent deutora. D'altra banda, tot i la distància autoral que proporcionen les tècniques narratives de la ironia, la paròdia i l'ús del pastitx, no s'amaga l'escriptura com una passió irrefrenable -a través de l'escriptura epistolar- tot i que es manté allunyada dels models literaris reconeguts a l'època.

[es] Este artículo analiza la figura de Maria Fortesa / Maria de Fortalesa desde una doble perspectiva. En primer lugar, histórica. Maria desciende y representa a los "xuetas" mallorquines ajusticiados en el siglo XVII que, con el cambio de continente y de posición social, muestra los contrastes entre dos islas (Mallorca y Cuba) y el progreso del siglo XIX basado en la asimilación del discurso colonial. En segundo lugar, a través de Maria, su protagonista, Carme Riera describe la figura de la "literata"; muestra las contradicciones y restricciones impuestas a la primera generación de escritoras modernas de la cual se siente heredera. Así, tras la distancia autoral que proporcionan las técnicas narrativas de la ironía, la parodia y el uso del pastiche, emerge la escritura como una pasión irrefrenable -a través de la escritura epistolar- aunque se mantenga alejada de los modelos literarios reconocidos en su época.
[ca] El treball és una anàlisi dels estudis específics d'arxivística que s'han impartit enguany (curs 2014/2015) en les universitats espanyoles. Per aquest motiu, férem una tria dels màsters que consideràrem més representatius, com també de la bibliografia que ens ajuda a fer l'estudi. L'objectiu d'aquesta anàlisi és posar de relleu el grau de diversitat o homogeneïtat que ofereix aquest tipus de formació i, a la vegada, veure el perfil professional dels estudiants que se'n deriva. Paraules clau: Formació arxivística, educació superior, màsters, doctorats, arxivística, arxiver, gestor documental, arxius històrics, arxius administratius, arxius digitals, Espanya.

[es] El trabajo es un análisis de los estudios específicos de archivística que se han dado este año (curso 2014/2015) en las universidades españolas. Por este motivo, escogimos los másteres que consideramos más representativos, como también la bibliografía que ayuda a desarrollar el estudio. El objetivo del análisis es poner de relieve el grado de diversidad u homogeneidad que ofrece este tipo de formación y, a la vez, ver el perfil profesional de los estudiantes que se consigue. Palabras clave: formación archivística, educación superior, másteres, doctorados, archivística, archivero, gestor documental, archivos históricos, archivos administrativos, archivos digitales, España.
[ca] L'objectiu del projecte és respondre a la següent pregunta: Com de fidel va ser el periòdic espanyol El País respecte al relat sobre la Primavera Àrab d'Egipte que els usuaris van fer a Twitter? Per a respondre, el treball fa un anàlisi del frame de Twitter i un anàlisi del frame de El País i compara ambdós frames. El que es compara és la construcció que fa cada mitjà de comunicació de la Primavera Àrab d'Egipte. La comparació s'estructura en els tres aspectes que donen significat a un moviment social: el diagnostic framing, el prognostic framing i el motivational framing. Amb això, s'arriba a la conclusió que El País va construir un relat similar al que es va construir a Twitter. A més, el treball també analitza l'existència d'una perspectiva orientalista a El País en els articles referits a la Primavera Àrab. El que es troba és que alguns artícles d'opinió tenen presenten petjades d'orientalisme, a diferència dels artícles periodístics, on no se'n troben.

[es] El objetivo del proyecto es responder a la siguiente pregunta: Cómo de fiel fue el periódico español El País respecto al relato sobre la Primavera Árabe de Egipto que los usuarios hicieron en Twitter? Para responder, el trabajo hace un análisis del frame de Twitter y un análisis del frame de El País País y compara ambos frames. La comparación se estructura en base a los tres aspectos que dan significado a un movimiento social: el diagnostic framing, el prognostic framing y lo motivational framing. Con esto, se llega a la conclusión que El País construyó un relato similar al que se construyó en Twitter. Además, el trabajo también analiza la existencia de una perspectiva orientalista en El País en los artículos referidos en la Primavera Árabe. Los resultados muestran que algunos articulos de opinión presentan huellas de orientalismo, a diferencia de los articulos periodísticos, donde no se encuentran.
[ca] L'afectació d'Osgood Schlatter es comú en infants i adolescents provocant dolor a la zona anterior del genoll. És un dolor que acostuma a relacionar-se amb l'etapa de maduració òssia, però que si no es tracta correctament, persisteix fins a l'edat adulta.

[es] La afectación de Osgood Schlatter es común en niños y adolescentes provocando dolor en la zona anterior de la rodilla. Es un dolor que acostumbra a relacionarse con la etapa de maduración ósea, pero que si no se trata correctamente, persiste hasta la edad adulta.
[ca] El dolor és una complicació freqüent tras cesària. Últimament, s'està desenvolupant una nova tècnica analgèsica que consisteix en la infiltració d'anestésic local (AL) a nivel subfascial en la ferida quirúrgica. El nostre objectiu és comparar l'eficàcia analgèsica de dos AL. Per això, evaluarem el grau de dolor, paràmetres hemodinàmics, satisfacció de les pacientes i necesitat d'analgèsia de rescat. El análisis estadístic va concluir que no existien diferencies entre els dos tractaments, amb un bon control del dolor, sense alteracions hemodinàmiques. Pareix que la infiltración de un AL és eficaç en la reducció del dolor postoperatori, amb un menor consum d'analgèsia intravenosa, y sense un augment d'efectes secundaris.

[es] El dolor es una complicación frecuente tras cesárea. Últimamente, se está desarrollando una nueva técnica analgésica que consiste en la infiltración de anestésico local (AL) a nivel subfascial en la herida quirúrgica. Nuestro objetivo es comparar la eficacia analgésica de dos AL. Para ello evaluamos el grado de dolor, parámetros hemodinámicos, satisfacción de las pacientes y necesidad de analgesia de rescate. El análisis estadístico concluyó que no existían diferencias entre los dos tratamientos, con buen control del dolor, sin existir alteraciones hemodinámicas. Parece que la infiltración de un AL es eficaz en la reducción del dolor postoperatorio, con menor consumo de analgesia intravenosa, y sin aumento de efectos secundarios.
[ca] En un context de grans canvis en l'organització familiar, aquesta investigació té com a objectiu analitzar el temps compartit amb la família (parella i fills) per a parelles amb nens petits a Espanya. El propòsit principal d'aquest treball és analitzar les diferències entre les parelles de doble ingrés i el model tradicional de breadwinner. Per a això, utilitzem la informació derivada de la pregunta "amb qui es realitza l'activitat" inclosa en la Encuesta de Empleo del Tiempo Espanyola 20092010. Els resultats d'ambdós models lineals generals i models de regressió logística mostren que les mares passen més temps amb els nens que els pares i que les variables d'activitat són els factors més determinants. En les parelles amb característiques més igualitàries la diferència en el temps que els pares i mares destinen en activitats amb els seus fills és menor. No obstant això, la diferència és encara elevada i les mares segueixen sent les principals cuidadores a la llar.

[es] En un contexto de grandes cambios en la organización familiar, esta investigación tiene como objetivo analizar el tiempo compartido con la familia (pareja e hijos) para parejas con niños pequeños en España. El propósito principal de este trabajo es analizar las diferencias entre las parejas de doble ingreso y el modelo tradicional de breadwinner. Para ello, utilizamos la información derivada de la pregunta "¿con quién se realiza la actividad" incluida en la Encuesta de Empleo del Tiempo Española 2009-2010. Los resultados de ambos modelos lineales generales y modelos de regresión logística muestran que las madres pasan más tiempo con los niños que los padres y que las variables de actividad son los factores más determinantes. En las parejas con características más igualitarias la diferencia en el tiempo que los padres y madres emplean en actividades con sus hijos es menor. Sin embargo, la diferencia es aún elevada y las madres siguen siendo las principales cuidadoras en el hogar.
[ca] Aquest estudi pretén investigar la oralitat fingida a les intervencions dels personatges integrants de la tribu fictícia youkol als videojocs de la sèrie Syberia (és a dir, a Syberia 2 (Miroïds, 2004) i a Syberia 3 (Microïds, 2017)). Els objectius d'aquest treball son descriure les característiques de la llengua utilitzada pels membres d'aquest poble i identificar les solucions del traductor a l'espanyol i a l'anglès als camps de morfosintaxis i lèxic a la subtitulació d'aquests videojocs, a més de les característiques tècniques del subtitulat d'aquests videojocs. La motivació que ens ha portat a fer aquest treball és, per una banda, el nombre escàs d'estudis sobre la oralitat fingida de les llengües construïdes de certs col·lectius, tant reals (com ara els parlants de l'esperanto) com ficticis; i, en aquest últim grup, tan fantasiosos com versemblants (per exemple, des de les diferents races i espècies dels universos de Tolkien i de G. R. R. Martin fins a tribus realistes com la que estudiarem) i la creació i, per consegüent, la necessitat de traducció o no de les seves llengües construïdes; i, per una altra banda, la necessitat d'implementació d'unes normes i recomanacions per a la subtitulació de videojocs.

[es] Este estudio pretende investigar la oralidad fingida en las intervenciones de los personajes integrantes de la tribu ficticia youkol en los videojuegos de la serie Syberia (es decir, en Syberia 2 (Microïds, 2004) y en Syberia 3 (Microïds, 2017)). Los objetivos del presente trabajo son describir las características de la lengua utilizada por los miembros de este pueblo e identificar las soluciones del traductor al español y al inglés en los campos de morfosintaxis y léxico en la subtitulación de estos videojuegos, además de las características técnicas del subtitulado de estos videojuegos. La motivación que nos ha llevado a hacer este trabajo es, por una parte, el escaso número de estudios sobre la oralidad fingida de las lenguas construidas de ciertos colectivos, tanto reales (como los hablantes del esperanto) como ficticios; y, en este último grupo, tanto fantasiosos como verosímiles (por ejemplo, desde las diferentes razas y especies de los universos de Tolkien y G. R. R. Martin hasta tribus realistas como la que estudiaremos) y la creación y, por consiguiente, la necesidad de traducción o no de sus lenguas construidas; y, por otra parte, la necesidad de implementación de unas normas y recomendaciones para la subtitulación de videojuegos.
[ca] En aquest article es presenta el procés realitzat per a construir un sistema de reserves d'hotels fet amb l'arquitectura de microservicios. La finalitat és crear un sistema ben implementat per poder comparar les característiques d'aquest amb les que sol tenir una aplicació monolítica. El resultat d'aquest projecte, de-acaba que cap de les dues estructures és millor una davant l'altra, ja que la necessitat que tingui el client amb l'aplicació va a determinar com escollir i qual descartar. En el cas de ser una aplicació molt petita sense perspectiva d'un creixement en el futur ni modificacions, l'elecció més òptima és una estructura monolítica. Per contra, si la previsió és afegir més funcionalitats i adaptacions amb altres sistemes, la decisió és l'arquitectura en microservicios. El motiu és que amb la primera arquitectura els costos en tots els sentits són baixos i s'implementa d'una forma més ràpida a curt termini, i amb la segona passa justament el contrari. Per tant, la millor manera de treure el màxim rendiment als microservicios és en grans aplicacions, ja que tot esforç i cost realitzat des del principi va a permetre traduir directament en beneficis en un futur.

[es] En este artículo se presenta el proceso realizado para construir un sistema de reserva de hoteles hecho con la arquitectura de microservicios. La finalidad es crear un sistema bien implementado para poder comparar las características de éste con las que suele tener una aplicación monolítica. El resultado de este proyecto, de-termina que ninguna de las dos estructuras es mejor una ante la otra, ya que la necesidad que tenga el cliente con la aplicación va a determinar cual escoger y cual descartar. En el caso de ser una aplicación muy pequeña sin perspectiva de un crecimiento en el futuro ni modificaciones, la elección más óptima es una estructura monolítica. Por el contrario, si la previsión es añadir más funcionalidades y adaptaciones con otros sistemas, la decisión es la arquitectura en microservicios. El motivo es que con la primera arquitectura los costes en todos los sentidos son bajos y se implementa de una forma más rápida a corto plazo, y con la segunda pasa justamente lo contrario. Por tanto, la mejor manera de sacar el máximo rendimiento a los microservicios es en grandes aplicaciones, ya que todo esfuerzo y coste realizado desde el principio va a permitir traducirlo directamente en beneficios en un futuro.
[ca] El present treball pretén dibuixar un breu recorregut des dels origens de la bruixa a Occident fins a l'actualitat, passant per l'adaptació d'aquest motiu a la literatura hispanoamericana. A partir dels estudis literaris sobre bruixes, així com d'estudis postcolonials i de gènere, es proposa l'anàlisi intertextual dels contes Circe i Bruja de Julio Cortázar per a comprovar si els mecanismes de construcció d'aquests personatges han evolucionat amb l'arribada de noves tendències literàries i si existeixen estratègies especifiques a la literatura hispanoamericana i/o a Cortázar per a representar a aquestes figures literàries

[es] El presente trabajo pretende dibujar un breve recorrido desde los orígenes de la bruja en Occidente hasta la actualidad, pasando por la adaptación de este motivo a la literatura hispanoamericana. A partir de los estudios literarios sobre brujas, así como de estudios postcoloniales y de género, se propone un análisis intertextual de los cuentos Circe y Bruja de Julio Cortázar para comprobar si los mecanismos de construcción de estos personajes han evolucionado con la llegada de nuevas tendencias literarias y si existen estrategias específicas en la literatura hispanoamericana y/o en Cortázar para representar a a estas figuras literarias
[ca] El grup d'investigació GICOM de la UAB ha comparat i avaluat dos mètodes diferents per tractar els residus de pèl en la indústria del cuir per disminuir l'impacte ambiental principalment en l'aigua residual. Els investigadors han trobat una alternativa que permet que aquests residus es puguin reutilitzar en altres sectors industrials.

[es] El grupo de investigación GICOM de la UAB ha comparado y evaluado dos métodos diferentes para tratar los residuos de pelo en la industria del cuero para disminuir el impacto ambiental principalmente en el agua residual. Los investigadores han encontrado una alternativa que permite que estos residuos se puedan reutilizar en otros sectores industriales.
[ca] Quina és la situació de l'orientació acadèmica i professional que es fa a l'ESO a Catalunya? Quins són els principals desafiaments? Per respondre a aquestes dues preguntes es va conduir una recerca a través d'una enquesta a més de 100 centres de secundària de Catalunya, públics i concertats. A partir de la situació actual de l'orientació es delimiten cinc punts forts, cinc dificultats i cinc desafiaments per construir un model d'orientació per a l'ESO a Catalunya.

[es] ¿Cuál es la situación de la orientación académica y profesional que se lleva a cabo en la ESO en Cataluña? ¿Cuáles son los principales desafíos? Para responder a estas dos preguntas se realizó una investigación mediante una encuesta a más de 100 centros de secundaria de Cataluña, públicos y concertados. A partir de la situación actual de la orientación se delimitan cinco puntos fuertes, cinco dificultades y cinco desafíos con la intención de construir un modelo de orientación en la ESO en Cataluña.
[ca] Les àrees funcionals urbanes (FUA) de Ciudad Real i de Puertollano s'estructuren entorn de totes dues ciutats, funcionalment diferents, però que mantenen relacions cada cop més intenses en el sector sud-oest de la regió de Castella-la Manxa, a la província de Ciudad Real. Aquestes interrelacions es fonamenten en les infraestructures de comunicació, principalment la línia de ferrocarril d'alta velocitat. El present article caracteritza totes dues àrees funcionals i determina les relacions entre els nuclis principals, fent servir una metodologia que combina l'anàlisi estadística (població, creixement anual real, població vinculada, etc.) i empírica, amb representacions cartogràfiques dels indicadors principals. Els resultats obtinguts permeten abordar una caracterització conjunta de totes dues àrees funcionals en el context del policentrisme aplicat a la regió de Castella-la Manxa i de l'important paper articulador que tenen les infraestructures d'alta capacitat en aquest cas d'estudi.

[es] Las áreas funcionales urbanas (FUA) de Ciudad Real y de Puertollano se estructuran a partir de ambas ciudades, funcionalmente diferentes pero que sostienen unas relaciones cada vez más intensas en el sector suroccidental de la región de Castilla-La Mancha, dentro de la provincia de Ciudad Real. Las interrelaciones se establecen en base a las infraestructuras de comunicación, principalmente la línea de alta velocidad ferroviaria. Este artículo caracteriza ambas áreas funcionales y determina las relaciones entre sus núcleos principales en base a una metodología que combina análisis estadístico (población, crecimiento real anual, población vinculada, etc.) y empírico, con las representaciones cartográficas de los principales indicadores. Los resultados obtenidos permiten abordar una caracterización conjunta de ambas áreas funcionales en el contexto del policentrismo aplicado a la región de Castilla-La Mancha y del importante papel articulador que las infraestructuras de alta capacidad tienen en este caso de estudio.
[ca] Aquest projecte neix del interés personal de l'autor per a la indústria dels videojocs. El principal objectiu de l'aplicació és esdevenir un joc complet mitjançant l'ús de tècniques clàssicament empleades en el desenvolupament de jocs en dues dimensions de manera que la experiència i tècniques adquirides sigui el més reutilitzable possible.

[es] Este proyecto nace del interés personal del autor por la industria de los videojuegos. El principal objetivo de esta aplicación es la de convertirse en un juego completo mediante el uso de técnicas clásicamente empleadas en el desarrollo de juegos de dos dimensiones de manera que la experiencia i técnicas adquiridas sean lo más reutilitzables posible.
[ca] Porto-salè és el nom d'una zona de Formentera l'etimologia del qual s'ha relacionat freqüentment amb la sal que s'extreia dels estanys propers. Una versió del topònim recollida en el Compasso de Navegare (segle XIII) i la comparació amb altres topònims com Binissalem, a Mallorca, o Grazalema, a Cadis, ens permeten proposar que es tracta d'un topònim clànic berber i que és, de fet, el calc del topònim àrab Marsa Salama o Marsa Salāma.

[es] Porto-salè es el nombre de una zona de Formentera cuya etimología se ha relacionado frecuentemente con la sal que se extraía de los estanques próximos. Una versión del topónimo recogida en el Compasso de Navegare (siglo XIII) y la comparación con otros topónimos como Binissalem, en Mallorca, o Grazalema, en Cádiz, nos permiten proponer que se trata de un topónimo clánico bereber y que es, de hecho, el calco del topónimo árabe Marsa Salama o Marsa Salāma.