BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] La cerca de medicaments i vacunes per a ajudar a combatre la COVID-19 es va fer realitat després que l'Organització Mundial de la Salut (OMS) declarés la pandèmia de coronavirus el 11/03/2020. Aquest fet impactant en les nostres vides ha emfatitzat la importància de la ciència per al manteniment de la vida i la salut de tots. Les recomanacions de l'OMS s'han convertit en una constant en els telenotícies, sobretot perquè estem davant una situació nova i aterridora. D'acord amb la seva característica transnacional, la pandèmia reforça que la inversió en recerca en el camp mèdic i de la salut és vital per al manteniment i concreció dels drets fonamentals de la pròpia condició humana: la vida i la salut. En aquest context, aquest article té com a objectiu, sense pretendre esgotar el vast tema, identificar la prescripció de medicaments sense prova científica de la seva efectivitat en el tractament del COVID-19 com un conflicte d'interessos que genera impactes nocius en la societat.

[en] The search for drugs and vaccines to help combat COVID-19 became a reality after the World Health Organization (WHO) declared a Coronavirus pandemic on 11/03/2020. This shocking event in our lives has emphasized the importance of science for the maintenance of life and health for all. WHO recommendations have become a constant on the News, especially since we are dealing with a new and frightening situation. In accordance with its transnational characteristic, the pandemic reinforces that investment in research in the medical and health field is vital for the maintenance and realization of the fundamental rights of the human condition itself: life and health. In this context, this article aims, without pretending to exhaust the vast subject, to identify the possibility of conflicts of interest in the prescription of drugs without scientific proof of their effectiveness in the treatment of COVID-19, which generates harmful impacts on Society.
[ca] Carlota O'Neill de Lamo (1905-2000) va ser una dona polivalent, com la majoria de les modernes: escriptora, periodista, dramaturga, empresària, productora de televisió i de radio, activista..., una trajectòria professional que encara a hores d'ara es desconeix a causa del seu empresonament i el seu exili. Moltes de les seves posicions ideològiques les transmet a la seva producció. Va ser pionera del teatre proletari a Espanya, i el tema escollit per la seva primera obra va ser la situació de les treballadores. A tota la seva producció memorialista —que no es resumeix sols a Una mexicana en la guerra de España (1964)— mostra un interès especial per la marginalitat i els baixos fons. Des de la seva primera obra de teatre, Al rojo, de 1933, passant per les seves memòries i altres obres inèdites, la prostitució és un dels temes essencials. D'aquesta manera, busquem indicis en la seva obra per respondre a la següent pregunta: Era Carlota O'Neill abolicionista?

[en] Carlota O'Neill de Lamo (1905-2000) was a versatile woman, like most modern women: writer, journalist, playwright, businesswoman, television and radio producer, activist... a professional career that is still unknown today, due to her imprisonment and exile. Many of her ideological positions are transmitted in her production. She was a pioneer of proletarian theater in Spain, and the theme chosen for her first play was the situation of women workers. In all her memoirs—which are not limited only to Trapped in Spain (1964)— she shows special interest in marginality and the slums. From her first play, Al rojo, in 1933, through her memoirs and other unpublished works, prostitution is one of the essential elements. Consequently, we have searched for clues in her work to answer the following question: Was Carlota O'Neill an abolitionist?
[ca] En aquest treball abordem l'al·lomorfia del datiu singular li i del pronom neutre ho en les combinacions d'acusatiu de tercera persona o neutre i datiu en català antic. Tradicionalment, s'ha assumit que el datiu li adoptà l'al·lomorf /i/ per motius eufònics quan es combinava amb l'acusatiu de tercera persona. Així mateix, per analogia amb la combinació de l'acusatiu masculí de tercera persona amb l'al·lomorf /i/ de datiu singular, es considera que el pronom neutre ho (&lt; HŌC) adoptà l'al·lomorf lo en les combinacions /loj/ i /li/. A partir de l'anàlisi qualitativa i quantitativa de les dades que proporciona el Corpus Informatitzat de Català Antic (CICA) de les diverses combinacions flexives de "lo + li", "lo + hi" i "li + ho", aquest treball permet comprovar que la hipòtesi eufònica tradicional no es pot admetre sense discussió. En el cas del datiu, junt amb el condicionament eufònic, cal tenir en compte el reforç que representava la productivitat funcional del pronom adverbial hi (&lt; ĬBI). Quant al pronom neutre, les dades permeten postular l'existència des dels orígens d'un al·lomorf lo (&lt; ĬLLUD) al costat de ho

[en] This paper deals with allomorphy in the case of the dative singular clitic pronoun li and of the neuter ho in the combinations of 3rd person or neuter accusative and dative in Old Catalan. Traditionally, it is assumed that the dative li manifested the allomorph /i/ due to euphonic reasons when it combined with a 3rd person accusative pronoun. Furthermore, it is considered that the neuter pronoun ho (&lt; HŌC) adopted the allomorph lo in the combinations /loj/ and /li/ by analogy with the combination of the 3rd person accusative masculine singular and the dative singular allomorph /i/. By means of qualitative and quantitative analyses of the data provided by the Corpus Informatitzat de Català Antic (CICA) of the several inflected combinations of "lo + li", "lo + hi" and "li + ho", this study argues that the traditional euphonic hypothesis cannot be adopted without discussion. In the case of the dative, together with the euphonic constraint, the reinforcement implied by the functional productivity of the adverbial pronoun hi must be taken into account. As for the neuter pronoun, the data allows us to propose the existence of an allomorph lo (&lt; ĬLLUD) alongside ho in the earlier texts.
[ca] En aquest text s'aborden diverses qüestions relacionades amb el contracte de rabassa morta. En primer lloc, es recullen les aportacions de P. Vilar sobre l'evolució d'aquest contracte de plantació de vinya i es comparen amb els resultats obtinguts a l'Alt Penedès del segle XVIII. En segon lloc, s'analitza l'evolució jurídica del contracte a través de l'examen de les seves clàusules al llarg del segle. Per últim, es fa una aproximació a les dimensions social i econòmica de la rabassa a partir dels inventaris post-mortem i els encants públics dels rabassers, fonts que aporten pistes valuoses sobre les seves condicions de vida.

[en] This text examines several issues related to the rabassa morta contract. First, I examine the findings of Pierre Vilar on the evolution of this type of vineyard contract, and then I contrast them with results obtained in the Alt Penedès region in the 18th century. Second, I analyse the legal development of this type of contract by examining its provisions over the course of the century. Finally, I explore the social and economic dimensions of the rabassa system by looking into the rabassers' post mortem inventories and encants públics, sources that offer valuable information on their life conditions.
[ca] El present assaig proposa fer una lectura de l'itinerari plantejat per Ricoeur que va desde l'aparició del text fins a la seva interpretació com a evidència de l'estructura narrativa, de l'experiència humana. A partir d'aquest punt, ens proposem demostrar que l'obra literària no constitueix un fet aïllat de la realitat sinó el seu moment hermenèutic, és a dir, una manera de plantejar i catalitzar experiències que originen determinats camins existencialistes. En segon lloc, de la mà de Ricoeur, es pretén fer una lectura de les influències de la Lingüística i l'Hermenèutica en la reflexió del segle XX i del rescat de la Poètica d'Aristòtil portat a terme per ambdues escoles.

[en] The present article attempts to read the itinerary suggested by Ricoeur, which starts with the appearance of the text, and finishes with its interpretation as evidence of the narrative structure of human experience. Having done this, we propose to demonstrate that the literary work does not represent an event isolated from reality, but its hermeneutic moment, i.e. a way to think about and catalyze experiences that give way to certain existential courses. In the second place, together with Ricoeur, we attempt to read the influence of Linguistics and Hermeneutics on 20th century literary thought, and the recovery of Aristotle's Poetics carried out by both schools.
[ca] Introducció. La població espanyola ha tendit a l'augment de l'edat mitjana de maternitat durant els últims anys, la gran majoria de les vegades a causa dels estils de vida moderns. Aquest fet va lligat a la disminució de la natalitat, ja que amb l'edat es produeixen canvis en la fisiologia de les dones que dificulten l'embaràs, el qual es veu reflectit en l'augment de tècniques de reproducció assistida. Objectiu. Analitzar les possibles complicacions que poden tenir les dones a l'hora de concebre l'embaràs durant la gestació, el part i el post-part. Metodologia. S'ha realitzat una revisió bibliogràfica dels últims 5 anys a les bases de dades PubMed, sCielo i Medline, i s'han consultat les revistes mèdiques ASRM i Revista Sinergia, el protocol de seguiment de l'embaràs actual de Catalunya i la guia de pràctica clínica sobre l'embaràs del Ministeri de Salut. Resultats. S'han inclòs un total de 6 articles, 4 són articles originals quantitatius i 2 revisions bibliogràfiques. Els resultats obtinguts fan referència als efectes d'una gestació en edat avançada, les tecnologies disponibles per a la reproducció, patologies que poden aparèixer en aquest tipus d'embaràs així com les diferències entre multípares i primípares. Conclusions. Els avenços tecnològics i mèdics permeten concebre l'embaràs a edats avançades amb pocs riscos associats. Manquen estudis sobre l'abordatge infermer, les variables socials i demogràfiques i els aspectes fisiopatològics que intervenen en aquest tipus de gestacions.

[en] Introduction. The Spanish population has tended to increase the average age of childbearing in recent years, mostly due to modern lifestyles. This fact is linked to the decrease in the birth rate, since with age there are changes in women's physiology that make pregnancy more difficult, which is reflected in the increase in assisted reproduction techniques. Objectives. This article aims to analyze the possible complications women may have when trying to conceive, during pregnancy, childbirth, and postpartum. Method. A bibliographic review of the last 5 years was carried out using the databases PubMed, sCielo and Medline, and the medical journals ASRM and Revista Sinergia, the protocol on pregnancy follow-up in Catalonia and the clinical practice guide on pregnancy of the Ministry of Health were consulted. Results. A total of 6 articles were included, 4 original quantitative articles and 2 literature reviews. The results obtained refer to the effects of late gestation, the technologies available for reproduction, pathologies that can appear in this type of pregnancy as well as the differences between multiparous and primiparous. Conclusions. Technological and medical advances make it possible to conceive a pregnancy at an advanced age with few associated risks. There is a lack of studies on the nursing approach, the social and demographic variables and the pathophysiological aspects involved in this type of pregnancy.
[ca] En aquest article analitzem la transició des del model de conselleries pre i post avortament cap a la implementació de la interrupció legal de l'embaràs (ILE) a l'Àrea Metropolitana de Buenos Aires. Mentre el primer model s'emmarca en el paradigma de la reducció de riscos i danys, la implementació de la interrupció legal de l'embaràs estableix com un dret els supòsits de no punibilitat contemplades en el Codi Penal argentí de 1921, a saber: el supòsit de violació i el supòsit de salut. En aquest treball, analitzem en quin context es produeix aquesta transició, quins han estat els factors que hi han contribuït i quines diferències suposa aquest canvi de model.

[en] In this paper, we analyze the transition from pre and post abortion-counseling model to the implementation of legal interruptions of pregnancy (ILE, for its Spanish initials) in the Metropolitan Area of Buenos Aires. Whereas the first model is framed in the paradigm of risk and harm reduction, the implementation of legal interruptions of pregnancy resignifies as a right the cases of non-punishable abortion included at the Argentine Penal Code of 1921, namely: cases of rape and cases of maternal health or life risk. In this paper, we analyze in which context this transition takes place, which factors have contributed and what differences this change of model implies.
[ca] Aquest article tracta la invisibilització existent dels assentaments autoproduïts als marges del riu Besòs, entenent-los com a formes de producció i regulació de l'espai urbà. Es realitzà un treball de camp que va permetre apropar-se i treballar amb els habitants d'aquests assentaments, amb els quals es va tractar la marginació, invisibilització i estigmatització existent respecte als processos d'urbanització (in)formal que duen a terme. La investigació realitzada ens mostra com les estratègies de planificació urbana actuals continuen sense considerar aquests espais autoproduïts, fragmentant-los amb infraestructures viàries i metropolitanes que responen al creixement de la ciutat central, ocultant els processos sociospatials que actualment existeixen en aquests territoris.

[en] This article seeks to address the existing invisibilization of the self-produced settlements on the margins of the Besòs river, understanding them as forms of production and regulation of urban space. Fieldwork was developed to approach and work with the inhabitants of these settlements, with whom the marginalization, invisibilization and stigmatization existing with respect to the processes of (in)formal urbanization that they carry out was addressed. The research carried out shows us how current urban planning strategies continue without considering these self-produced spaces, fragmenting them with road and metropolitan infrastructures that respond to the growth of the central city, hiding the socio-spatial processes that currently occur in these territories.
[ca] En molts dels relats que conformen Dubliners (1914), de James Joyce, s'hi inclouen diverses relacions il·lícites o no normatives. Aquest tipus de vincle emocional no tenia cabuda a la Irlanda catòlica de finals del segle XIX, i tota relació no ortodoxa es castigava en tant que es considerava pecaminosa i socialment inacceptable, segons l'estricta moralitat de l'època. Aquest article analitza alguns dels relats més significatius de Dubliners per disseccionar les maneres en què la doble moral imperant al Dublin finisecular castigava qualsevol subjecte que es desviés de la norma social establerta en relació amb el matrimoni, ja fos mitjançant la seva reclusió en l'espai domèstic/privat, imposant-hi un matrimoni normatiu o, fins i tot, empenyent-lo a la bogeria, l'alcoholisme o el suïcidi.

[en] Illicit or non-normative sentimental relationships appear repeatedly in many of the short stories that comprise James Joyce's Dubliners (1914). This type of emotional link did not have any room in end-of-century Catholic Ireland, and any unorthodox relationship was regarded or punished as sinful and socially unacceptable, following the strict morality of the times. In this article, I intend to analyse some of the most significant stories in Dubliners, in order to dissect the ways in which late nineteenth-century Dublin's double standards punished any subject steering away from established social norms concerning marriage and acceptable relationships, either by forcing the reclusion of the subjects to the domestic/private sphere or by imposing a normative marriage on them, or even by pushing them to the brink of madness, alcoholism, or suicide.
[ca] Tot i que la investigació sempre ha relacionat els e-portfolis amb l'aprenentatge autoregulat, recentment també s'ha destacat l'agència, que inclou elements individuals, relacionals i contextuals. Així mateix, s'ha investigat l'agència en entorns tecnològics que donen suport a processos col·laboratius d'aprenentatge i codiseny. Aquest estudi, que indaga en la manifestació de l'agència acadèmica dins del codi-disseny d'aprenentatge d'e-portfolis a l'educació secundària, se centra en com els estudiants perceben la seva agència dins d'un model de codiseny de l'aprenentatge d'e- portfolis, anomenat com el model Co-PIRS en etapes prèvies d'aquesta investigació. Entre els resultats, s'observa que l'alumnat mostra una consciència més gran d'agència, caracteritzada per creences de competència (domini individual) en la fase de presentació dels e-portfolis, aprenentatge entre parells (domini relacional) i les oportunitats per prendre decisions ( domini contextual) a la fase d'implementació. L'estudi també revela les actituds positives dels estudiants cap a la reflexió, cosa que suggereix la idoneïtat d'estructurar la col·laboració en l'enfocament de codi-disseny. Aquestes percepcions serveixen com a base per implementar un model de codi-disseny d'e-portfolis per empoderar l'agència de l'alumnat i proporcionar orientació al professorat.

[en] Although research has always related e-portfolios to self-regulated learning, recently agency, which includes individual, relational, and contextual domains, has also been highlighted. Likewise, agency has been explored in technological environments that support collaborative and co-design learning processes. This study, investigating the enactment of student agency within e-portfolio learning co-design in secondary education, focuses on how students perceive their agency within a co-design e-portfolio learning framework, which was coined as the Co-PIRS model in previous stages of research. Among the findings, it can be argued that students report a greater awareness of agency, characterized by competence beliefs (individual domain) in the showcase phase of e-portfolios, peer learning (relational domain), and the opportunities to make choices (contextual domain) in the implementation phase. The study also reveals students' positive attitudes towards reflection, which suggests the suitability of structuring collaboration in the co-design approach. These insights serve as a foundation for implementing e-portfolio co-design frameworks to empower students' agency and provide educators with guidance.
[ca] Igual que altres dictadors europeus a la dècada dels vint, el general Miguel Primo de Rivera va haver de construir-se una aura carismàtica per justificar el seu poder. En aquest article analitzem l'intent de construir una figura carismàtica de Primo de Rivera a través de les institucions propagandístiques dictatorials, els mitjans de comunicació sota control governamental, els viatges del dictador i les mobilitzacions de masses dirigides per la Unión Patriótica. Tots ells van ser instruments fonamentals a l'hora d'elaborar una imatge oficial de Primo de Rivera com a líder providencial, salvador de la pàtria, que a més era un militar viril, d'actitud cavallerosa, un bon catòlic i un pare de família considerat. La creació d'un líder carismàtic va portar aparellada una reelaboració del concepte de masculinitat nacional que tenia com a objectiu la restauració d'un ordre social i sexual que es considerava seriosament amenaçat a la dècada dels vint.

[en] Like other 1920s European dictators, general Miguel Primo de Rivera had to build a charismatic aura to legitimise his government. This article analyses the attempt to create a charismatic figure of Primo de Rivera via dictatorship propaganda, government-controlled media, the dictator's regular trips throughout Spain and Unión Patriótica-led mass mobilisation. All these instruments played a key role in the construction of an image of Primo de Rivera as a charismatic leader, a saviour of the fatherland, a virile military officer, a good Catholic and an esteemed father. The creation of this charismatic leader came hand in hand with the recasting of the concept of 'national masculinity', seeking to restore a supposedly threatened social and sexual order.
[ca] Durant la Guerra Civil espanyola els fortins de formigó es van utilitzar àmpliament amb finalitats defensives. A Catalunya es van aplicar a la defensa de costes. Es conserva una part significativa d'aquestes fortificacions i fins i tot algunes han estat restaurades. Cunit (Tarragona) és un cas singular. No se centra en la recuperació o la reconstrucció, sinó en la recreació. Un dels fortins més significatius de la localitat, el "Fortí del Torrent", ubicat prop de la platja, va ser totalment arrasat durant els anys setanta del segle passat. L'any 2021 es va decidir recrear parcialment la construcció desapareguda, amb finalitats didàctiques i turístiques. El procés, dissenyat pel grup de recerca DIDPATRI de la Universitat de Barcelona, ​​va implicar una experiència de memòria històrica i patrimonial singular, centrada en la recreació d'un artefacte desaparegut. En aquest sentit, la intervenció (amb els seus problemes i encerts) constitueix un model amb possibilitats de reaplicació.

[en] During the Spanish Civil War concrete forts were widely used for defensive purposes. In Catalonia they were applied to coastal defense. A significant part of these fortifications is preserved, and some have even been restored. Cunit (Tarragona) is a unique case. The focus is not on recovery or reconstruction, but on recreation. One of the most significant forts in the town, the "Fortí del Torrent", located near the beach, was completely razed during the seventies of the last century. In 2021, it was decided to partially recreate the missing building, for educational and tourist purposes. The process, designed by the DIDPATRI research group of the University of Barcelona, ​​involved a unique experience of historical memory and heritage, centered on the recreation of a missing artifact. In this sense, the intervention (with its problems and successes) constitutes a model with possibilities of reapplying.
[ca] Partint de les noves perspectives que s'han desenvolupat recentment sobre l'estudi de la dificultat en els game studies, aquest article planteja una aplicació del concepte d'obstaculització, estudiat per Shklovski i els formalistes russos, al videojoc. Amb la base d'un marc teòric centrat en la finalitat estètica de l'obra, la dificultat s'entén com una dilació de la percepció que no està limitada ni a les mecàniques, ni a la ficció, ni a les barreres immanents del videojoc. Així, les intencions d'aquest article són les de desenvolupar una metodologia que comprengui el dinamisme de la seva estètica i el canvi de les seves funcions, així com delimitar amb precisió les possibles aplicacions del concepte, dins d'una teoria artística més àmplia de la desautomatització.

[en] Starting from the new perspectives that have recently been developed on the study of difficulty in game studies, this article proposes an application of the concept of obstaculization, studied by Shklovsky and the Russian formalists, to videogames. Based on a theoretical framework focused on the aesthetic purpose of the work, difficulty is understood as a delay in perception that is not limited to mechanics, fiction, or the immanent barriers of the videogame. Therefore, the purpose of this article is to develop a methodology that understands the dynamism of its aesthetics and the change in its functions, as well as to precisely delimit the possible applications of the concept, within a broader artistic theory of defamiliarization.