BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Aquest treball presenta una antologia de contes de la tradició oral de Guardamar (Baix Segura), transcrits seguint criteris filològics, catalogats segons l'índex tipològic internacional (ATU) i introduïts amb unes breus notes per a entendre el context en què funcionava aquest gènere de la literatura oral.

[en] This paper presents an anthology of folktales from the oral tradition of Guardamar (Baix Segura), transcribed following philological criteria, categorized according to the international typological index (ATU) and introduced with brief notes to understand the context in which this genre of oral literature worked.
[ca] En aquest treball plantegem una aproximació a la tasca feta per l'escriptor Joan Fuster en l'elaboració de la Gran Enciclopèdia Catalana (1968-1980) i la Gran Enciclopedia de la Región Valenciana (1973-1977) a través, principalment, de l'examen de la correspondència conservada. Aquesta faena, poc ponderada en el conjunt de la seua obra i la seua trajectòria professional, supera amb escreix la d'assessorament que s'havia esmentat ocasionalment. D'altra banda, contribuïm també a aportar noves dades sobre l'enciclopedisme en la tradició lexicogràfica catalana.

[en] In this work we propose an approach to the work done by the writer Joan Fuster in the preparation of the Gran Enciclopèdia Catalana (1968-1980) and the Gran Enciclopedia de la Región Valenciana (1973-1977) through, mainly, the examination of the preserved correspondence. This task, which is not weighted in the entirety of his work and his professional career, far exceeds that of advice that had been mentioned occasionally. On the other hand, we also contribute to providing new data on encyclopedism in the Catalan lexicographical tradition.
[ca] L'article aborda l'estudi d'un nou enclavament amb Art Llevantí al Massís del Caroig, Cuevas Largas II. També es realitza una anàlisi historiogràfica sobre l'Art Rupestre en el seu entorn immediat, tenint en compte els estudis previs i, de forma preliminar, la resta d'enclavaments recentment descoberts al riu Escalona (València).

[en] This article approaches the study of a new location containing Levantine Art, in the Caroig massif, Cuevas Largas II. Likewise, a historiographical analysis on the rock art present in this area has been performed, taking into consideration the previous research, and including, in a preliminary way, the remaining locations containing this kind of artistic expressions that have been recently discovered in Escalona river (Valencia).
[ca] Aquest estudi de Roser Calvo examina l'obra dietarística —de singulars característiques— que ha anat confegint el prestigiós escriptor lleidatà Josep Vallverdú, amb una atenció especial a l'obra Quasi nou llunes, obra imbuïda del pes dels anys viscuts.

[en] Roser Calvo studies the dietary works —with singular characteristics— shaped by the prestigious writer from Lleida Josep Vallverdú, paying special attention to the work Quasi nou llunes, a work imbued with the burden of his long life.
[ca] Daniel Jiménez de Cisneros va ser un dels geòlegs i paleontòlegs més destacats del primer terç del segle XX per les seues aportacions al sud d'Alacant i part de Múrcia. La serra de Crevillent va ser una de les alineacions muntanyenques a la qual va parar una especial atenció. El 1919, després de més de deu anys de visites continuades, publicava a la revista Ibérica els seus treballs de síntesi geològica i paleontològica al voltant d'aquesta serra. Amb motiu del centenari de l'aparició d'eixes publicacions, es pretén posar en valor l'extraordinària aportació que la seua tasca va suposar. El present treball, tot partint d'una publicació apareguda ja al 2017 i en la qual analitzàvem amb detall els itineraris de Jiménez de Cisneros a la serra de Crevillent, presenta de manera sintètica les diferents excursions i publicacions realitzades per Jiménez de Cisneros sobre aquesta serra, parant especial atenció als treballs apareguts en Ibérica, fa ara cent anys.

[en] Daniel Jiménez de Cisneros is one of the most prominent geologists and paleontologists of the first third of the 20th century for his contributions around southern Alicante and part of Murcia. The Sierra de Crevillent was one of the mountain ridges to which he paid special attention. In 1919, after more than ten years of continuous visits, he published in the magazine "Ibérica" his works of geological and paleontological synthesis on that mountain range. On the occasion of the centenary of the appearance of these publications, it is intended to highlight the extraordinary contribution of his work. The present work, based on a publication that already appeared in 2017 and in which we analyzed in detail the itineraries of Jiménez de Cisneros on the Crevillent mountain range, synthetically presents the different excursions and publications made by Jiménez de Cisneros on this mountain range, lending special attention to the works appeared in "Ibérica" one hundred years ago.
[ca] Es presenten les recerques realitzades al conjunt arqueològic del Tossal del Morquí (Terrateig-Llocnou de Sant Jeroni, València). Hem realitzat la caracterització topogràfica digital, prospeccions superficials i sondejos arqueològics. Els resultats mostren una ampla seqüència d'ocupació datada entre els segles IX i III a.n.e. i formada per espais funeraris, una amplia zona d'habitatge i un possible lloc de culte que cobreixen una llarga seqüència entre els segles IX i III a.n.e. Totes aquestes evidències ens mostren un important centre que controla un pas estratègic per a les comunicacions entre la costa i l'interior a les comarques centrals valencianes.

[en] Research in the Iberian Iron Age site of El Tossal del Morquí (Terrateig-Llocnou de Sant Jeroni, Valencia province) is presented. We have carried out topographical characterization assisted with geospatial technologies, archaeological surveys and excavations. The results show a wide sequence of occupation dated from the 9th to the 3rd centuries BC. We have identified funerary spaces, a large settlement area and a possible cult place. The extensive occupation and the complex structure of the site reveal the importance of this centre and its strategic role in the control of the territory in the Valencia central region.
[ca] Acabada la guerra civil, la dictadura de Francisco Franco va prohibir les traduccions al català durant una dècada, fins al 1948, en què van aparèixer l'Odissea de Carles Riba i la Divina Comèdia de Josep M. de Sagarra en condicions molt restrictives. Aquestes condicions es van mantenir pràcticament inalterables fins al 1962, quan va deixar de practicar-se la censura lingüística prèvia davant la demanda de publicar qualsevol traducció catalana. En la dècada dels quaranta, quan la persecució era més severa, van sortir a llum dues revistes clandestines en català, Poesia (1944-1945) i Ariel (1946-1951), que van traduir regularment una selecció de l'obra dels noms canònics de la literatura occidental, sense negligir l'aportació de la contemporaneïtat, les avantguardes i les novetats més recents.

[en] After the Spanish Civil War, Francisco Franco's dictatorship banned Catalan translations for a decade. But in 1948, Carles Riba's version of the Odyssey and Josep Maria de Sagarra's version of the Divine Comedy were published, albeit with severe restrictions. These restrictions remained virtually unchanged until 1962, when the regime began allowing the publication of Catalan translations without prior censorship. In the 1940s, when the repression was at its fiercest, two underground journals in Catalan, Poesia (1944-1945) and Ariel (1946-1951), regularly translated a portion of some of the classics of Western literature, and also published contemporary and avant-garde material as well as the most recent works.
[ca] En aquest article s'estudia la fitonímia inclosa en l'obra lírica en llatí de Josep Gosalbes de Cunedo. L'anàlisi lingüística dels noms de plantes inclosos en els poemes d'aquest metge alacantí del segle XVI —concretament, al llibre Eclogae— dona lloc a una anàlisi interdisciplicar. A l'article es trobarà una aproximació als versos alhora lingüística i literària, però també botànica, bioclimàtica i geològica. Aquesta interpretació de l'obra de Gosalbes permet reconstruir el paisatge vegetal de la comarca de l'Alacantí del segle XVI.

[en] This paper studies the phytonymy contained in the lyrical work in Latin by Josep Gosalbes de Cunedo. The linguistic analysis of the names of plants included in the poems by this 16th-century doctor from Alicante —particularly in the book Eclogae— results in an interdisciplinary analysis. This paper provides a both linguistic and literary approach to the verses, but also a botanical, bioclimatic and geological approach to them. This interpretation of Gosalbes' work allows to reconstruct the vegetal landscape of the Alicante region in the 16th century.
[ca] El principal objectiu de la nostra investigació és l'anàlisi comparativa de la personalitat de Mathilde (r), l'heroïna de la novel·la Un long dimanche de fiançailles escrita per Sébastien Japrisot, i de Mathilde (f), l'heroïna de la pel·lícula homònima el guió de la qual ha sigut escrit per Jean-Pierre Jeunet i Guillaume Laurant. El nostre estudi permetrà desvetllar les respectives particularitats de la feminitat de les dues " veuves blanches " després de la I Guerra mundial, i gràcies al salt enrere de la narradora a les respectives feminitats abans que la guerra haguera esgarrat els seus festejos. Com a instruments d'aprofundiment en els discursos literari i fílmic hem utilitzat la narratologia literària i fílmica. D'altra banda, hem introduït el model semiològic, ja que per a accedir a la configuració de la feminitat de Mathilde (f) hem centrat la nostra atenció en els signes visibles en la pantalla. Finalment, hem recorregut a les interpretacions simbòliques, ja que açò ens permetrà accedir a les esferes de les idees de Mathilde (f) i Mathilde (r).

[en] Our main concern in this research is the comparative analysis of Mathilde's personality, the heroine of the novel Un long dimanche de fiançailles written by Sébastien Japrisot, and that of Mathilde, the heroine of the homonymous picture whose script has been written down by Jean-Pierre Jeunet and Guillaume Laurant. Our study will allow us to unveil the respective particularities about the feminity of both "veuves blanches" after the I World War, and thanks to the narrator's flashbacks, their respective feminities before the War would have torn their engagements. As an instrument to go in depth in the literary and film discourses we have used the literary and film narratology. On the other hand, we have introduced a semiological pattern, because we have put all our attention in the screen visible signs in order to gain acces to Mathilde's feminity configuration. Lastly, we have appealed to symbolic interpretations, in the conviction that they will allow us to get to Mathilde's(f) and Mathilde's(r) ideas sphere.
[ca] Entrevista de Joan Ignasi Soriano a Enric Balaguer, a propòsit del Simposi Internacional de Literatura Autobiogràfica que el Grup de Recerca de Literatura Contemporània organitza biennalment en la Universitat d'Alacant. S'hi tracta el gènere autobiogràfic en el panorama internacional i en la literatura catalana actual; la importància creixent dels dietaris en la literatura contemporània; i, en general, la capacitat de seducció que enclouen els bons exponents de la literatura del jo.

[en] Interview to Enric Balaguer by Joan Ignasi Soriano, on the occasion of the International Simposium on Autobiographical Literature, biennially organized by the Contemporary Literature Research Group at the University of Alicante. The discussed topics are the autobiographical genre at international scope and in the present Catalan Literature; the growing importance of diaries in contemporary literature; and, in general, the power of attraction shown by the good examples of autobiographical literature.
[ca] L'article és una contribució a l'estudi sociolingüístic del seccesionisme lingüístic valencià. S'hi aporta una anàlisi de les variables que l'expliquen així com reflexions de caràcter metodològic per a l'estudi del fenomen.

[en] This article is a contribution to the study of the valencian linguistic secessionism. Includes an estudy of the sociolinguistic variables that explain this phenomenon and metodological aportations to the study of the linguistic secessionism.
[ca] Aquestes fotografies en color de la ciutat de Roma es van fer l'abril del 1979 amb una cambra rèflex Asahi Pentax Spotmatic II amb objectiu de 50 mm, tot fent servir diapositives Agfacolor. El Museu de la Universitat d'Alacant en conserva una col·lecció completa; 193 còpies fotogràfiques de 32 x 21,3 cm amb tintes Ultrachrome sobre paper Ilford Gold Fibre Silk i paper Baritado (100 % de cotó) de 310 gr/m2 realitzades a Estudio Paco Mora, València, de l'any 2020 al 2022, amb digitalització prèvia a partir de les diapositives originals mitjançant un escàner Haselblad Flextight X 1 a una resolució de 3.200 punts per polzada.

[en] These photographs of Rome, were all taken in full colour in April 1979. The equipment used was an Asahi Pentax Spotmatic II reflex camera with a 50 mm lens, and the films used were Orwo. The Alicante University Museum keeps a full collection: 193 photographic copies of 32 x 21,3 cm in Ultrachrome ink on Ilford Gold Fibre Silk and Baritado (100 % de cotó) paper of 310 gr/m2 made at Estudio Paco Mora, Valencia, from 2020 to 2022, by means of digitalization of the original slides using a Haselblad Flextight X 1 scanner at a resolution of 3,200 points per inch.
[ca] La presència de gent de mar i de comerciants catalanoparlants a l'Andalusia atlàntica és una constant històrica documentada, almenys, des del segle XIII. Aquesta presència ha tingut unes conseqüències lingüístiques que es testimonien en l'existència de nombrosos préstecs dintre del lèxic marítim entre el català i el castellà. En relació amb aquesta dinàmica, en el present treball estudiem el procés d'emigració de pescadors catalanoparlants, especialment valencians, a les costes de Cadis des del segle XVIII fins a l'últim terç del segle XX, motivada per l'aparició d'una nova tècnica pesquera: l'arrossegament amb parelles de bou. Aquesta innovació halièutica proporcionà un gran avantatge als pescadors valencians i originà un moviment emigratori cap a les costes andaluses. Es tracta d'un contacte humà i lingüístic que ha deixat una marca visible en l'aparició d'ictiònims atlàntics com cavalla, marraix, bacallaret o pinta-roja entre altres.

[en] Catalan-speaking seamen and merchants have constantly been found on the Atlantic coast of Andalusia throughout history and have been documented since at least the thirteenth century. This presence has had linguistic consequences which can be seen in the existence of numerous loanwords between Catalan and Spanish in maritime vocabulary. In connection with this dynamic, this article studies the migration process of Catalan-speaking fishermen, especially from the region of Valencia, to the coasts of the province of Cádiz from the eighteenth century until the last third of the twentieth century. This migration was caused by the appearance of a new fishing technique, pair sail trawling, a fishing innovation that gave Valencian fishermen a decisive advantage and spurred a migratory movement towards the coasts of Andalusia. This human and linguistic contact has left a visible mark in the appearance of Atlantic ichthyonyms, such as cavalla (Atlantic mackerel), marraix (shortfin mako), bacallaret (blue whiting) and pinta-roja (catshark).
[ca] L'objectiu d'aquest treball és contribuir a l'escàs coneixement que es té de la materialitat vinculada als processos de pastat, assecat, tornejat i allisat de les peces ceràmiques, així com el muntatge de la càrrega del forn, propis dels cicles productius de la terrisseria ibèrica en la Contestania. Aquest article presenta una sistematització d'aquest repertori material documentat en la terrisseria de la Illeta dels Banyets (El Campello), amb la intenció d'aproximarse al coneixement d'aquests gestos productius en època ibèrica.

[en] The objective of this paper is to contribute to the scarce knowledge that there is of the materiality linked to the processes of kneading, drying, throwing and smoothing of the pieces, as well as the assembly of the kiln load, typical of the productive cycles of Iberian pottery in the Contestania. This work presents a systematization of this material repertoire documented in La Illeta dels Banyets' kiln site (El Campello), with the intention of contributing to the knowledge of these productive gestures in the Iberian era.
[ca] La violència ha estat sempre present al llarg de la història i les formes per resoldre aquests conflictes han anat variant en la seua forma. El present estudi esbossa de quina manera es personalitzava i es posava fi a la violència interpersonal en la València de finals del segle XV. La metodologia emprada per dur-lo a terme ha sigut mitjançant l'examinació documental d'un tipus de font judicial específica com són les paus i treves. Aquesta recerca ens ha permés conéixer i posar en correlació el nivell d'efectivitat que tingueren els discursos literaris per part d'alguns moralistes, i si es complien les pautes segons les quals es podia fer ús de la violència segons la legislació foral valenciana. A partir de l'anàlisi de les paus i treves que es registraren a la cort del Justícia Criminal s'ha estimat quina era la quantitat de firmes anuals d'aquests pactes en un tribunal públic en comparació amb altres mecanismes d'índole més privada, quins foren els protagonistes que amb major freqüència recorregueren a aquests arbitratges, la seua condició social o el seu ofici, i quins motius els portaren a signar-les. Al mateix temps, s'han agrupat i classificat aquelles paus que foren fetes per individus que pertanyeren al mateix ofici tractant de donar una explicació als motius que pogueren dur-los a enfrontar-se. D'aquesta manera, hem pogut constatar la quotidianitat de la violència que es produïa en un espai urbà com era la ciutat de València, a la qual calia posar-li fi de manera pública acudint a la cort criminal.

[en] Violence has always been present throughout history and the ways to resolve these conflicts have varied in form. The present study outlines how interpersonal violence was personalized and put an end to in Valencia at the end of the 15th century. The methodology used to carry it out has been through the documentary examination of a specific type of judicial source such as peaces and truces. The research has allowed us to know and correlate the level of effectiveness of the literary speeches by some moralists, and if the guidelines according to which violence could be used according to the Valencian regional legislation were met. Based on the analysis of the peaces and truces registered in the Court of "Justícia Criminal" it has been estimated which was the annual number of signatures of these pacts in a public court compared to other mechanisms of a more private nature, who were the protagonists who most frequently went to law to these arbitrations, their social status or their profession, and what reasons were leading them to sign. At the same time, those peaces that were made by individuals who belonged to the same trade have been grouped and classified, trying to give an explanation to the reasons that could lead them to face each other. In this way, we were able to verify the everydayness of the violence that occurred in an urban space such as the city of Valencia, which had to be put to an end in a public way by going to the criminal court.
[ca] L'objectiu del present article es donar a conèixer uns resultats preliminars de la meua tesi doctoral: on es farà un anàlisi diplomàtic, paleogràfic i sigil·logràfic dels llibres 23 i 24 (1653 i 1655) de la sèrie Privilegios y provisiones, conservats en l'Arxiu municipal d'Alacant. Aquest tipus de documentació és de gran interès perquè contribueix a conèixer les característiques del formulari i estructura. Permet valorar, entre altres aspectes, trets de l'escriptura humanística i la seua evolució a mitjan del segle XVII.

[en] The objective of this article is introduce the investigations of my thesis, where I did a diplomatic, paleographic and sigylographic analysis of 23 and 24 books of Privilegios y provisones of Alicant archive. This type of documents are very interesting because they to a better understanding the characteristics of form and structure. It contributes to value, among other aspects, strokes of evolution of humanistic writing and its evolution in the century XVII.
[ca] La profusió de dos i tres és un detall que sovint, en March, pot passar desapercebut, però que, en conjunt, és molt destacable. La inclusió d'aquestes xifres té un paper molt important en el desenvolupament de la teoria amorosa, moral i psicològica. En aquesta anàlisi hem partit de l'estudi col·locacional global que ens ha revelat el fet que el dos i el tres pre· senten una alta presència en l'obra. Ens hem centrat en les concordances d'aquests numerals per a determinar amb quins substantius es col·loquen i hem contextualitzat les combinacions dins del text i dins del pensament de l'època. Presentem aquesta informació en llistats de col· locacions, amb comentaris sobre el seu paper i les línies de concordança que els justifiquen.

[en] The profusion of the numbers dos ('two') and tres ('three') is a detail that usually go unnoticed reading the poems by March, but that is quite remarkable when regarding his work as a whole. These numbers plays a very important role in the development of his love, moral and psychological theory. We base on a global collocational analysis that revealed that dos and tres have a high frequency in the poet's work. We focus on the concordances of these numbers to determine the substantives they collocate with. Then, we contextualize these combinations in the text, as well as in the thinking of the time. We will present this information as a collocations list, with comments on their role and the concordances justifying them.