BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Objectius: analitzar el grau d'implantació de la infografia, les seves característiques i la visualització de dades en quatre diaris espanyols. Material i mètodes: es van estudiar les infografies publicades durant dos mesos en els diaris El País, El Mundo, Marca i El Correo. Resultats: es va trobar que si bé els diaris estudiats fan un ús extens dels recursos infogràfics, encara es troben en un estadi d'evolució inicial. Això es verifica, entre altres indicis, pel predomini de les representacions figuratives, l'absència completa de recursos de visualització avançats però ben coneguts, com ara els treemaps i els núvols d'etiquetes (tag clouds), i el poc ús de la interactivitat en les representacions.

[es] Objetivos: analizar el grado y las características de la implantación de la infografía y la visualización de datos en cuatro periódicos españoles. Material y métodos: se estudiaron las infografías publicadas durante dos meses por los periódicos El País, El Mundo, Marca y El Correo. Resultados: se encontró que si bien los periódicos estudiados hacen un uso extenso de los recursos infográficos, estos se encuentran aún en un estadio de evolución temprano. Esto se verifica, entre otros indicios, por el predominio de las representaciones figurativas, la ausencia completa de recursos de visualización avanzados pero bien conocidos como son los treemaps y los tag clouds y el poco uso de la interactividad en las representaciones.
[ca] Aquesta anàlisi sorgeix com a conseqüència de la intervenció, mitjançant coaching, sobre les competències, la motivació, la resiliència i les habilitats socioemocionals entre els estudiants de formació professional bàsica de la família professional d'Imatge Personal de la Ciutat Autònoma de Ceuta. L'alumnat d'aquesta etapa presenta una motivació baixa i un alt índex d'absentisme escolar. Per millorar-ne el perfil psicosocial i aportar-li una possibilitat més gran d'inserció sociolaboral, s'ha dissenyat un projecte d'intervenció basat en el seu perfil psicosocial, formatiu i laboral, emprant el coaching com a metodologia d'intervenció. Aquest estudi fa servir un disseny quasiexperimental, amb pretest i postest, en una mostra de 25 alumnes del cicle professional bàsic de Perruqueria i Estètica. Amb la finalitat d'establir les diferències intergrups i intragrups es va emprar la t de Student per a mostres independents i relacionades, respectivament, i per analitzar la relació dels constructes entre si es va fer ús de la correlació bivariada de Pearson. Els resultats demostren l'èxit del projecte, destacant-ne la millora en les competències transversals, en la dimensió d'acceptació d'un mateix i en el nivell de motivació, i aquests elements són fonamentals per facilitar la inserció sociolaboral de l'alumnat de Formació Professional Bàsica.

[es] El presente análisis surge como consecuencia de la intervención, mediante coaching, sobre las competencias, la motivación, la resiliencia y las habilidades socioemocionales en los estudiantes de formación profesional básica de la familia profesional de Imagen Personal de la Ciudad Autónoma de Ceuta. El alumnado de esta etapa cuenta con una baja motivación y un alto índice de absentismo escolar. Para mejorar su perfil psicosocial y aportarle una mayor posibilidad de inserción sociolaboral, se ha diseñado un proyecto de intervención basado en su perfil psicosocial, formativo y laboral, utilizando el coaching como metodología de intervención. Este estudio emplea un diseño cuasiexperimental, con pretest y postest, en una muestra de 25 alumnos del ciclo profesional básico de Peluquería y Estética. A fin de establecer las diferencias intergrupos e intragrupos se empleó la t de Student para muestras independientes y relacionadas, respectivamente, y para analizar la relación de los constructos entre sí se hizo uso de la correlación bivariada de Pearson. Los resultados demuestran el éxito del proyecto, destacando la mejora en las competencias transversales, en la dimensión de aceptación de uno mismo y en el nivel de motivación, siendo estos elementos fundamentales para la inserción sociolaboral del alumnado de Formación Profesional Básica.
[ca] Objectiu: aquest estudi analitza la presència de les periodistes esportives a les notícies de la premsa esportiva digital espanyola durant els Jocs Olímpics de Rio del 2016 per conèixer si hi ha desequilibris quantitatius en l'autoria de les notícies, així com presència de biaixos de gènere que puguin contribuir a perpetuar la desigualtat en les redaccions d'aquests mitjans. Metodologia: per abordar els objectius de la investigació s'analitza el contingut dels quatre diaris esportius digitals a Espanya de més audiència ( Marca , As , Mundo Deportivo i Sport ) durant els dies de la competició olímpica dels Jocs de Rio del 2016, que va permetre estudiar un total de 5.189 informacions que s'hi van publicar des d'una perspectiva de gènere. Resultats: els resultats revelen un desequilibri quantitatiu en l'autoria de les notícies publicades sobre aquest esdeveniment olímpic, en la quantitat de notícies firmades per les periodistes esportives enfront dels homes, però també es perceben biaixos de gènere. Destaca una cobertura més gran de l'esport femení per les periodistes enfront del cas masculí, com també més atenció a l'esport nacional per elles i de disciplines tradicionalment femenines, com ara tennis o atletisme, davant d'una cobertura internacional més gran i d'esports tradicionalment masculins pels redactors homes.

[es] Objetivo: este estudio analiza la presencia de las periodistas deportivas en las noticias de la prensa deportiva digital española durante los Juegos Olímpicos de Río 2016 para conocer si existen desequilibrios cuantitativos en la autoría de las noticias, así como presencia de sesgos de género que puedan contribuir a perpetuar la desigualdad en las redacciones de tales medios. Metodología: para abordar los objetivos de la investigación se realiza un análisis de contenido de los 4 diarios deportivos digitales en España de mayor audiencia ( Marca , As , Mundo Deportivo y Sport ) durante los días de la competición olímpica de los Juegos de Río 2016, que permitió estudiar un total de 5.189 informaciones publicadas en estos desde una perspectiva de género. Resultados: los resultados revelan un desequilibrio cuantitativo en la autoría de las noticias publicadas sobre este acontecimiento olímpico, en la cantidad de noticias firmadas por las periodistas deportivas frente a los varones, pero también se perciben sesgos de género. Destaca una mayor cobertura del deporte femenino para las periodistas frente al caso masculino, así como mayor atención al deporte nacional para ellas y de disciplinas tradicionalmente femeninas, tales como tenis o atletismo, frente a una mayor cobertura internacional y de deportes tradicionalmente masculinos para los redactores varones.
[ca] El discurs en les obres de F. M. Dostoievski porta més de 150 anys atraient l'atenció de nombrosos especialistes, cada vegada procedents d'àmbits més dispars. Amb la consolidació de les Humanitats digitals (HD) com a espai necessàriament interdisciplinari s'han aconseguit interessants avanços i no menys suggestives propostes que semblen llançar llum sobre la interpretació d'unes certes qüestions narratològiques de les obres d'aquest autor. En el present estudi abordarem l'estat actual de la imbricació de les HD i els Estudis literaris i mostrarem el potencial de l'anàlisi quantitativa, les tècniques de visualització i l'anàlisi de xarxes per a l'estudi de textos literaris i, en particular, de l'obra literària de Dostoievski.

[es] El discurso en las obras de F. M. Dostoievski lleva más de 150 años atrayendo la atención de numerosos especialistas, cada vez procedentes de ámbitos más dispares. Con la consolidación de las Humanidades digitales (HD) como espacio necesariamente interdisciplinar se han conseguido interesantes avances y no menos sugestivas propuestas que parecen arrojar luz sobre la interpretación de ciertas cuestiones narratológicas de las obras de este autor. En el presente estudio abordaremos el estado actual de la imbricación de las HD y los estudios literarios y mostraremos el potencial del análisis cuantitativo, las técnicas de visualización y el análisis de redes para el estudio de textos literarios y, en particular, de la obra literaria de Dostoievski.
[ca] Relacions i distàncies entre les tradicions "continental" i "analítica". L'autor sosté una unitat de desenvolupament entre elles (mundanització del sentit i naturalització del significat) i la persistència d'un hiat ontològic (ontologia de l'esdeveniment i ontologia de la factualitat)

[es] Relaciones y distancias entre las tradiciones "continental" y "analítica". El autor sostiene una unidad de desarrollo entre ellas (mundanización del sentido y naturalización del significado) y la persistencia de un hiato ontológico (ontología del contecimiento y ontología de la factualidad.
[ca] Durant els anys previs a la pandèmia, la interpretació simultània remota (ISR) ja havia demostrat tot el potencial que atresorava per representar el major canvi paradigmàtic en la interpretació de conferències des de l'adveniment de la interpretació simultània durant els judicis de Núremberg. L'eclosió que ha experimentat des de l'inici de la pandemia, en convertir-se en l'única manera d'oferir continuïtat per als serveis d'interpretació, ha suposat una difusió addicional sense precedents d'una modalitat que, en un principi, havia estat rebuda amb grans reticències per part de la comunitat de professionals de la interpretació. A fi de saber fins a quin punt aquest predomini tindrà continuïtat futura, hem plantejat a professionals i investigadors la pregunta: "Després del canvi de paradigma que ha suposat la interpretació remota per a la interpretació de conferències, com creus que serà el futur immediat de la professió: presencial, remot o híbrid? Per què?". Aquest article ofereix els antecedents que il·lustren la pertinença de les preguntes i una ànalisi de les respostes rebudes.

[es] Durante los años previos a la pandemia, la interpretación simultánea remota (ISR) ya había demostrado todo el potencial que atesoraba para suponer el mayor cambio paradigmático en la interpretación de conferencias desde el advenimiento de la interpretación simultánea durante los juicios de Núremberg. La eclosión que ha experimentado desde el inicio de la pandemia al convertirse en la única forma de ofrecer continuidad para los servicios de interpretación ha supuesto una difusión adicional sin precedentes de una modalidad que, en un principio, había sido recibida con grandes reticencias por parte de la comunidad de profesionales de la interpretación. A fin de saber hasta qué punto esta predominancia va a tener continuidad futura, hemos planteado a profesionales e investigadores la pregunta: "Tras el cambio de paradigma que ha supuesto la interpretación remota para la interpretación de conferencias, ¿cómo crees que va a ser el futuro inmediato de la profesión: presencial, remoto o híbrido? ¿Por qué?". El presente artículo ofrece los antecedentes que ilustran la pertinencia de dicha pregunta y un análisis de las respuestas recibidas.
[ca] La situació sanitària actual ha suposat un gran repte per a l'alumnat i el professorat de totes les etapes educatives. En aquest sentit, ha estat imperatiu adaptar el procés d'ensenyament-aprenentatge a les restriccions sanitàries derivades de la COVID-19. En la present investigació hi van participar un total de 130 estudiants universitaris matriculats a la Universitat de Granada, en els campus de Ceuta i de Melilla (M = 23,38; DT = 6,95), en un estudi ex post facto, de naturalesa quantitativa, amb un disseny descriptiu, correlacional i de tall transversal, que van respondre a l'adaptació a l'espanyol de l'escala de motivació situacional de Guay, Vallerand i Blanchard (2000). Entre els resultats es pot destacar que la població més motivada intrínsecament és la femenina i de religió catòlica. Pel que fa a les habilitats socials, la sociabilitat, la comunicació i l'assertivitat són les que influeixen en el grau de motivació de l'alumnat. Les dades extretes d'aquest estudi reflecteixen la utilitat d'analitzar la motivació dels universitaris per brindar-los un ensenyament més individualitzat, destacant que hi ha una important necessitat de treballar-ne les habilitats socials.

[es] La situación sanitaria actual ha supuesto un gran reto para el alumnado y el profesorado de todas las etapas educativas. En este sentido, ha sido imperativo adaptar el proceso de enseñanza-aprendizaje a las restricciones sanitarias derivadas de la COVID-19. El objetivo de este análisis es analizar la motivación de los estudiantes de Ciencias de la Educación en relación con su género, su tendencia religiosa y sus habilidades sociales. En la presente investigación participaron un total de 130 estudiantes matriculados en la Universidad de Granada, en los campus de Ceuta y de Melilla (M = 23,38; DT = 6,95), en una investigación ex post facto, de naturaleza cuantitativa, con un diseño descriptivo, correlacional y de corte transversal, que respondieron a la versión española de la escala de motivación situacional de Guay, Vallerand y Blanchard (2000). Entre los resultados se puede destacar que la población más motivada intrínsecamente es la femenina y de religión católica. Respecto a las habilidades sociales, la sociabilidad, la comunicación y la asertividad son las que influyen en el grado de motivación del alumnado. Los resultados de este estudio reflejan la utilidad de analizar la motivación de los universitarios para brindarles una enseñanza más individualizada, destacando que existe una importante necesidad de trabajar sus habilidades sociales.
[ca] Arran de la necessitat de millorar els nivells generals de la competència digital docent (CDD) del professorat universitari, neix l'interès per comprendre el caràcter dinàmic i qualitatiu d'aquesta competència. En el present article es comparteixen els resultats de la recerca sobre l'evolució de la CDD en la trajectòria acadèmica de professors universitaris d'Espanya i Mèxic. Des d'una aproximació qualitativa i mitjançant el mètode biograficonarratiu es va portar a terme un conjunt d'estudis de cas centrats en relats de vida professional. Es van identificar incidents crítics per a l'adquisició i el desenvolupament de la CDD per part dels docents participants. Els incidents estaven agrupats en quatre conjunts: antecedents d'ús de les TIC; selecció i creació de continguts per a les assignatures; exploració de recursos digitals per a l'aprenentatge i la docència, i desenvolupament de projectes i iniciatives amb les TIC. A més, es van reconèixer aspectes transversals, com ara les reflexions del professorat, els tipus de canvis en l'ús de les TIC, l'ajuda rebuda i les dificultats experimentades. A partir dels resultats trobats, es proposa una llista de categories i d'indicadors per comprendre la CDD com una evolució enfocada en el desenvolupament professional docent, i també com una perspectiva complementària per a projectes de diagnòstic i formació docents.

[es] Ante la necesidad de mejorar la competencia digital docente (CDD) del profesorado universitario, surge el interés por comprender esta competencia como un proceso dinámico y cualitativo. En el presente artículo se comparten resultados de investigación acerca de la evolución de la CDD en la trayectoria profesional de profesores universitarios de España y México. Desde una aproximación cualitativa y mediante el método biográfico-narrativo se realizó un conjunto de estudios de caso centrados en relatos de vida profesional. Se identificaron incidentes críticos para la adquisición y el desarrollo de la CDD por parte de los docentes participantes. Los incidentes estaban agrupados en cuatro conjuntos: antecedentes de uso de tecnologías de la información y la comunicación (TIC); selección y creación de contenidos para las asignaturas; exploración de recursos digitales para el aprendizaje y la docencia, y desarrollo de proyectos e iniciativas con TIC. Asimismo, se reconocieron aspectos transversales del desarrollo competencial: las reflexiones del profesorado, el tipo de cambios en el uso de TIC, las ayudas recibidas y las dificultades experimentadas. A partir de los hallazgos se propone un listado de categorías y de indicadores para comprender la CDD como evolución enfocada en el desarrollo profesional docente y también como una perspectiva complementaria para proyectos de diagnóstico y formación docente.
[ca] En aquesta recerca s'hi analitza l'accés a la informació dels alumnes amb deficiències sensorials en dos estudis de cas: l'un d'alumnes amb deficiència visual (9 subjectes), l'altre d'alumnes amb deficiència auditiva (8 subjectes), de nivells educatius diferents. La recollida de dades es va realitzar mitjançant entrevistes. Se'n va analitzar el contingut agrupant-lo en funció de percentatges de resposta. Tot i que s'hi aprecien diferències individuals intragrup, són més grans les que hi ha entre els casos, en funció de les possibilitats, les dificultats i l'interés suscitats per a cadascun dels mitjans d'informació.

[es] En esta investigación se analiza el acceso a la información de alumnos con deficiencias sensoriales en dos estudios de casos: uno de alumnos con deficiencia visual (9 sujetos), el otro de alumnos con deficiencia auditiva (8 sujetos), de distintos niveles educativos. La recogida de datos se realizó a través de entrevistas, donde se analizó su contenido agrupándolo en función de porcentajes de respuesta. Aunque se aprecian diferencias individuales intragrupo, son mayores las diferencias entre los casos, en función de las posibilidades, las dificultades y el interés suscitados por cada uno de los medios de información.
[ca] En aquest treball ens proposem pensar l'aproximació que han propiciat molts artistes i col·lectius artístics de la seva pràctica a problemàtiques d'ordre social. Voldríem d'una banda presentar els modes per què determinades pràctiques artístiques de caràcter col·laboratiu es conceben com a exercicis crítics que interpel·len i exerceixen la crítica tant al sistema de l'art i les seves institucions com a altres camps i els seus respectius aparells institucionals, com és el cas de l'educació o els mitjans de comunicació. D'altra banda, d'una manera transversal voldríem apuntar diferents estratègies o dispositius en els quals el treball d'edició s'ha pres com a eina de traducció i circulació dels sabers produïts en aquests espais de col·laboració que denominem "laboratoris artístics col·laboratius". Ens interessarà indagar com aquesta organicitat col·laborativa impulsada per artistes fan ús de la pràctica editorial com a territori de recerca contextual, de creació i experimentació artística i com a dispositiu d'intervenció política en l'esfera pública.

[es] En este trabajo nos proponemos pensar la aproximación que han propiciado muchos artistas y colectivos artísticos de su práctica a problemáticas de orden social. Quisiéramos por una parte presentar los modos por los que determinadas prácticas artísticas de carácter colaborativo se conciben como ejercicios críticos que interpelan y ejercen la crítica tanto al sistema del arte y sus instituciones como a otros campos y sus respectivos aparatos institucionales, como es el caso de la educación o los medios de comunicación. Por otra parte, de una manera transversal quisiéramos apuntar distintas estrategias o dispositivos en los que el trabajo de edición se ha tomado como herramienta de traducción y circulación de los saberes producidos en estos espacios de colaboración que denominamos "laboratorios artísticos colaborativos". Nos interesará indagar cómo esta organicidad colaborativa impulsada por artistas hace uso de la práctica editorial como territorio de investigación contextual, de creación y experimentación artística y como dispositivo de intervención política en la esfera pública.
[ca] Els docents s'enfronten a reptes que necessiten actualització, formació i informació constants, i les tecnologies de la informació i la comunicació (TIC) són elements clau en aquest assumpte. En els entorns virtuals d'aprenentatge és molt important conèixer i utilitzar les TIC correctament perquè els processos d'ensenyament-aprenentatge siguin eficaços. Una de les metodologies emergents actuals és l'ús de la ludificació en educació, que fomenta la motivació dels estudiants quan s'enfronten a problemes complexos contextualitzats en la realitat professional, alhora que promou una formació en competències necessàries per incorporar-se al món laboral. L'objectiu d'aquest estudi és mesurar quins factors han influït en el desenvolupament d'una experiència ludificada. Per aquest motiu s'ha fet una recerca de tall quantitatiu, amb una anàlisi descriptiva ex post facto a una població de 238 participants distribuïts en 50 docents i 188 estudiants de diferents titulacions de grau d'universitats andaluses. Entre els principals resultats se'n destaca els alts nivells d'activació i de pensament creatiu. Es por concloure que tant alumnes com docents presenten uns graus elevats de motivació, d'activació i de creativitat després d'experiències ludificades.

[es] Los docentes se enfrentan a retos que necesitan de constante actualización, formación e información, y las tecnologías de la información y la comunicación (TIC) son elementos clave en ese asunto. En los entornos académicos virtuales es muy importante el conocimiento y el buen manejo de las TIC para que los procesos de enseñanza-aprendizaje sean eficaces. Una de las metodologías emergentes actuales es el uso de la gamificación en educación, que fomenta la motivación de los estudiantes cuando se enfrentan a problemas complejos contextualizados en la realidad profesional, a la vez que promueve una formación en competencias necesarias para su incorporación al mundo laboral. El objetivo de este estudio es medir qué factores han influido en el desarrollo de una experiencia gamificada. Para ello se ha hecho una investigación de corte cuantitativo, con un análisis descriptivo ex post facto a una población de 238 participantes distribuidos en 50 docentes y 188 estudiantes de distintas titulaciones de grado de universidades andaluzas. Entre los principales resultados se destacan los altos niveles de activación y de pensamiento creativo. La conclusión es que tanto estudiantes como docentes presentan grados elevados de motivación, de activación y de creatividad tras experiencias gamificadas.