BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Aquest article analitza les maneres de concebre i experimentar els vincles entre la natura i la ciutat que es posen en joc en el maneig de l'arbrat de la Ciutat de Buenos Aires. La investigació es basa en un treball etnogràfic acompanyant una quadrilla de poda en les tasques quotidianes. S'observa que l'arbrat urbà, símbol de la natura a la ciutat, és concebut com una invasió que s'ha de controlar perquè no molesti els veïns, en un espai urbà que es planteja com a plenament modelat a voluntat. Tot i això, mostraré que malgrat tot l'esforç posat a "mantenir-los a ratlla", sempre hi ha alguna cosa als arbres que continua escapant al control.

[es] Este artículo analiza los modos de concebir y experimentar los vínculos entre la naturaleza y la ciudad que se ponen en juego en el manejo del arbolado de la Ciudad de Buenos Aires. La investigación se basa en un trabajo etnográfico acompañando a una cuadrilla de poda en sus tareas cotidianas. Se observa que el arbolado urbano, símbolo de la naturaleza en la ciudad, es concebido como una invasión que debe controlarse para que no moleste a los vecinos, en un espacio urbano que se plantea como plenamente moldeado a su voluntad. Sin embargo, mostraré que a pesar de todo el esfuerzo puesto en "mantenerlos a raya", siempre hay algo en los árboles que continúa escapando al control.
[ca] El nostre primer article és co-escrit per tres persones reconegudes en la investigació i la pràctica de l'Intercanvi Intercultural en línia ('Online Intercultural Exchange' a anglès) aplicat al camp de l'ensenyament i aprenentatge d'idiomes: Sarah Guth, Francesca Helm (Universitat de Padova, Itàlia) i Robert O'Dowd (Universitat de Lleó, Espanya). Sobre la base d'una creixent necessitat d'aprofundir en els fonaments pedagògics subjacents sobre entorns d'aprenentatge virtual, aquests autors descriuen les perspectives dels professors implicats en telecolaboración així com els reptes que s'enfronten. Els seguents dos articles tracten l'adquisició plurilingüe: estudiants de francès àrab parlants i estudiants de Quítxua, seguit per un article sobre les creences dels professors de llengua estrangera sobre l'ús de L1 a les classes de L2.

[es] Nuestro primer artículo es co-escrito por tres personas reconocidas en la investigación y la práctica del Intercambio Intercultural en Línea ('Online Intercultural Exchange' en inglés) aplicado al campo de la enseñanza y aprendizaje de idiomas: Sarah Guth, Francesca Helm (Universidad de Padova, Italia) y Robert O'Dowd (Universidad de León, España). Sobre la base de una creciente necesidad de profundizar en los fundamentos pedagógicos subyacentes sobre entornos de aprendizaje virtual, estos autores describen las perspectivas de los profesores implicados en telecolaboración así como los retos que se enfrentan. Los siguentes dos artículos tratan la adquisición plurilingüe: estudiantes de francés árabe parlantes y estudiantes de Quichua, seguido por un artículo sobre las creencias de los profesores de lengua extranjera sobre el uso de L1 en las clases de L2.
[ca] En aquest article examino la interpretació freudiano-hegeliana de Slavoj Žižek de la novel·la Frankenstein o el Prometeu modern (1818) de Mary Shelley i argüeixo que la crítica de Žižek a l'actitud ambigua i contradictòria de Shelley envers la Revolució Francesa i el seu règim de terror continua sent avui dia un punt central en els debats sobre els ideals revolucionaris i de la Il·lustració. Segons Žižek, Shelley utilitza el mite de la família no només per ofuscar la realitat social de la Revolució Francesa, sinó també per subvertir la família burgesa des de dins a través de la seva política sexual transgressiva. A més d'aconseguir desmantellar la modernitat, Shelley expressa un compromís radical amb una forma "pura de la subjectivitat de la Il·lustració". No obstant això, Shelley no aconsegueix articular la identitat especulativa de la Il·lustració i del seu règim de terror. L'anàlisi de Žižek de la postura contradictòria de Shelley respecte de la política d'emancipació té una gran repercussió en la seva crítica als debats d'esquerra sobre els refugiats musulmans a Europa i la sexualitat transgènere. És imperatiu, Žižek reitera correctament, interrogar les maneres en què les polítiques identitàries i el règim dels drets humans poden ser fàcilment apropiats i mercantilitzats.

[es] En este artículo examino la interpretación freudiano-hegeliana de Slavoj Žižek de la novela Frankenstein o el moderno Prometeo (1818) de Mary Shelley y arguyo que la crítica de Žižek a la actitud ambigua y contradictoria de Shelley hacia la Revolución Francesa y su régimen de terror sigue siendo hoy día un punto central en los debates sobre los ideales revolucionarios y de la Ilustración. Según Žižek, Shelley usa el mito de la familia no solo para ofuscar la realidad social de la Revolución Francesa, sino también para subvertir la familia burguesa en su interior a través de su política sexual transgresiva. Además de lograr desmantelar la modernidad, Shelley expresa un compromiso radical con una forma "pura de la subjetividad de la Ilustración". No obstante, Shelley no logra articular la identidad especulativa de la Ilustración y de su régimen de terror. El análisis de Žižek de la postura contradictoria de Shelley respecto a la política de emancipación tiene una gran repercusión en su crítica a los debates de izquierda sobre los refugiados musulmanes en Europa y la sexualidad transgénero. Es imperativo, Žižek reitera correctamente, interrogar los modos en que las políticas identitarias y el régimen de los derechos humanos pueden ser fácilmente apropiados y mercantilizados.
[ca] La següent investigació te per objectiu fer una aproximació als conceptes d'economia social i solidària i ruralitat al principat català. Partint d'un anàlisi històric que situa les problemàtiques actuals dels entorns rurals, el text analitza els reptes d'aquests a través de projectes vinculats al moviment d'economia social i solidària que treballen per revertir-los. Es pretén doncs aconseguir una visió holística de les problemàtiques del model econòmic actual sobre el món rural, i conèixer alternatives en funcionament per tal de repensar-lo.

[es] La siguiente investigación tiene por objectivo llevar a cabo una aproximación a los conceptos de economia social i solidária i ruralidad en el principado catalán. Partiendo del análisis histórico en el que se enmarcan las problemáticas actuales de los entornos rurales, el texto analiza los desafíos de los mismos a partir de proyectos vinculados a la economía social i solidaria que trabajan para revertir-los. Así, se pretende conseguir una visión completa de las problematicas del modelo economico actual en el mundo rural, y conocer alternativas en funcionamiento para poderlo repensar.
[ca] La consolidació de La Adelita com a estereotip femení ha contribuït a invisibilitzar la diversitat de rols que va exercir la dona durant la revolució mexicana. Darrere de la soldadera per antonomàsia, per exemple, van quedar aquelles dones que van desafiar la norma social en optar per les armes. Aquestes figures femenines, que moltes vegades van assolir rangs elevats, van significar una transgressió de les expectatives masculines, raó per la que gairebé sempre van ser vistes com una amenaça. El propòsit d'aquest article és analitzar com la premsa i la literatura de l'època (1911-1915) va representar aquestes dones.

[es] La consolidación de la Adelita como estereotipo femenino ha contribuido a invisibilizar la diversidad de roles que desempeñó la mujer durante la Revolución mexicana. Detrás de la soldadera por antonomasia, por ejemplo, quedaron aquellas mujeres que desafiaron la norma social optando por las armas. Estas figuras femeninas, que muchas veces alcanzaron rangos elevados, significaron una transgresión de las expectativas masculinas, razón por la cual casi siempre fueron vistas como una amenaza. El propósito de este artículo es analizar cómo la prensa y la literatura de la época (1911-1915) representó a estas mujeres.
[ca] Aquest article explora la relació interseccional entre violència de gènere en contextos domèstics i clínics, enfocant-se de manera prioritària en l'aspecte discursiu de la pràctica mèdica. Aquest estudi està basat en el menyspreu sistèmic de les narratives de dones en entorns mèdics -particularment durant les fases d'avaluació i diagnòstic- i l'excessiva tecnicalització i distanciament personal que certs discursos mèdics han adoptat en els últims anys. Per aquesta raó, aquest article presenta una lectura crítica del poema d'Anne Carson, "The Glass Essay", inclòs en Glass, Irony and God (1995), en favor d'una inclusió de tècniques més lliures i creatives durant els tractaments de psicoteràpia per tal de superar les discriminacions de gènere presents en pràctiques mèdiques que han considerat els discursos simptomatològics de moltes dones com massa emocionals i poc objectius. Per sustentar aquesta anàlisi, s'usaran les teories sobre narrativa mèdica de la Dra. Rita Charon juntament amb un estudi de la particular cons-trucció del jo-líric autobiogràfic en els treballs de Carson com a base metodològica per a entendre la importància de l'exclusió de gènere en les pràctiques psicoterapèutiques i la necessitat d'adoptar mètodes d'escriptura creativa que permetin a les víctimes d'abusos expressar-se sense les limitacions que imposen els tecnicismes i estigmes de gènere.

[es] Este artículo explora la relación interseccional entre violencia de género en contextos domésticos y clínicos, enfocándose de manera prioritaria en el aspecto discursivo de la práctica médica. Este estudio está basado en el desprecio sistémico de las narrativas de mujeres en entornos médicos -particularmente durante las fases de evaluación y diagnóstico- y la excesiva tecnicalización y distanciamiento personal que ciertos discursos médicos han adoptado en los últimos años. Por esta razón, este artículo presenta una lectura crítica del poema de Anne Carson "The Glass Essay", incluido en Glass, Irony and God (1995), en favor de una inclusión de técnicas más libres y creativas durante tratamientos de psicoterapia con el fin de superar esas discriminaciones de género que han estado presente en prácticas médicas y que han tachado los discursos sintomatológicos demuchas mujeres como demasiado emocionales y poco objetivos. Para sustentar este análisis, se usarán las teorías sobre narrativa médica de la Dra. Rita Charon junto con un estudio de la particular construcción del yo-lírico autobiográfico en los trabajos de Carson como base metodológica para entender la importancia de la exclusión de género en prácticas psicoterapéuticas y la importancia de adoptar métodos de escritura creativa que permitan a las víctimas de abuso expresarse sin las limitaciones de tecnicismos y estigmas de género.
[ca] En aquest text s'analitza la distribució dels cognoms a Catalunya a partir dels fogatges de 1497 i 1553, on és recullen, per municipis, els noms i cognoms dels caps de casa. Mitjançant l'estudi dels cognoms que apareixen en ambdós fogatges, i desprès d'una homogeneïtzació tant dels cognoms com del territori en què es trobem, podem realitzar una caracterització per zones depenen de la freqüència de cognoms en cada municipi o comarca. Utilitzant l'anàlisi espacial i el coeficient d'isonímia (el qual mesura la proporció de persones que tenen el mateix cognom) es mostren diferents distribucions dels cognoms: a) cognoms amb una alta freqüència que es troben a tot el territori; b) cognoms amb una freqüència mitjana que es localitzen en grans regions; c) cognoms molt específics d'una àrea molt concreta; i d) cognoms que es troben en dues àrees geogràfiques diferents, un fenomen que ens podria indicar el resultat d'una migració. Amb aquesta metodologia, és possible observa antics fluxos migratoris quan no disposem de dades.

[es] En este texto se analiza la distribución de los apellidos en Cataluña a partir de los fogajes de 1497 y 1553, en los cuales se recogen, por municipio, los nombres y apellidos de los cabeza de familia. Mediante el estudio de los apellidos que aparecen en estos fogajes, i después de una homogeneización tanto de los apellidos como del territorio, podemos realizar una caracterización por zonas, dependiendo de la frecuencia de apellidos en cada municipio o comarca. Utilizando el análisis espacial y el coeficiente de isonimia (el cual mide la proporción de personas con un mismo apellido) se muestran distintas distribuciones de los apellidos: a) apellidos con una alta frecuencia que se encuentran en todo el territorio; b) apellidos con una frecuencia mediana que se localizan en grandes regiones; c) apellidos muy específicos de áreas muy concretas, y d) apellidos que se encuentran en dos áreas geográficas diferentes, un fenómeno que nos puede indicar el resultado de un proceso de migración. Con esta metodología, es posible observar antiguos flujos migratorios cuando no disponemos de datos.
[ca] S'aborda la situació del mercat de treball de la província de Barcelona pel que fa a les seves principals variables, des del punt de vista de la participació, l'estructura i l'evolució recent. D'acord amb aquest plantejament general, es plantegen tres grans blocs d'anàlisi: el primer referit a la situació estructural i els principals punts forts, disfuncions i reptes del mercat de treball de la província; el segon bloc analitza, mitjançant eines economètriques, la relació entre les característiques sociodemogràfiques de la població (edat, gènere, nivell d'estudis, etc.) i a més, d'una banda, el seu nivell de participació al mercat de treball, i d'una altra, la seva ocupació; finalment, un tercer bloc analitza en detall els desequilibris entre l'oferta i la demanda de treball.

[es] Se aborda la situación del mercado de trabajo de la provincia de Barcelona por lo que se refiere a sus principales variables, desde el punto de vista de la participación, la estructura y la evolución reciente. De acuerdo con este planteamiento general, se plantean tres grandes bloques de análisis: el primero referido a la situación estructural y principales puntos fuertes, disfunciones y retos del mercado de trabajo de la provincia; el segundo bloque analiza, mediante herramientas econométricas, la relación entre las características sociodemográficas de la población (edad, género, nivel de estudios, etc.) y, por un lado, su nivel de participación en el mercado de trabajo, y por otro lado, su ocupabilidad; finalmente, un tercer bloque analiza en detalle los desequilibrios entre oferta y demanda de trabajo.
[ca] Des de la perspectiva de la crítica feminista que veu en la imatge de la "Donna" un senyal de la creativitat masculina en l'art, la primera part de l'asaig se centra en l'us de la figura de Beatrice en l'òpera poètica i pictòrica de Dante Gabriel Rossetti, traduttore della Vita nuova, el quale en fa un'icona muda, secolaritzada i sensual. La segona part de l'assaig examina alguns exemples de la producció poètica d'Elizabeth Siddal i Christina Rossetti que s'enfronta, des d'una perspectiva protofeminista inèdita, amb la figura de la dona amada, musa inspiradora del geni artístic masculí. A la trama intertextual de Monna Innominata (1881), Christina Rossetti fa parlar amb veu poètica la dona oggetto d'amore della tradizione masculina, convertint-la en subjecte de la poesia amorosa. La visió cristiana que inspira la seva poesia permet a la poetessa ser més fidel a l'espirit dantià del que ho sigui el seu germà Dante Gabriel amb la sua estetizzante Beatriu prerrafaelita.Beatrice preraffaellita.

[es] Desde la perspectiva de la crítica feminista que identifica la imagen de la "Mujer" como signo de la creatividad masculina en el arte, la primera parte del ensayo se centra en el uso de la figura de Beatriz en la obra poética y pictórica de Dante Gabriel Rossetti, traductor de la Vita nuova, que hace de ella un icono mudo, secularizado y sensual. La segunda parte del ensayo examina algunos ejemplos de la producción poética de Elizabeth Siddal y Christina Rossetti, que se enfrentan, desde una perspectiva protofeminista sin precedentes, a la figura de la mujer amada como musa inspiradora del genio artístico masculino. En la trama intertextual de Monna Innominata (1881), Christina Rossetti hace hablar con voz poética a la mujer objeto de amor de la tradición masculina, convirtiéndola en sujeto de la poesía amorosa. La visión cristiana que inspira su lírica permite a la poeta ser más fiel al espíritu de Dante que su hermano Dante Gabriel a su estetizante Beatrice prerrafaelita.
[ca] Revista publicada per l'editorial Cobalto (1947-1953), especialitzada en art i organitzada a partir de temes monogràfics, dirigida per Rafael Santos Torroella. És un dels primers episodis de la recuperació de l'art modern de la postguerra. El primer quadern: El Paisaje, el segon quadern: El retrato, el tercer: Los animales en el arte i el quart: Cerámica española. Un altre quadern està dedicat al pintor Turner i l'últim és el Cuaderno especial surrealismo

[es] Revista publicada por la editorial Cobalto (1947-1953), especializada en arte y organizada a partir de temas monográficos, que se convierte en uno de los primeros episodios de la recuperación del arte moderno de la posguerra. La revista estaba dirigida por Rafael Santos Torroella.El primer cuaderno: El Paisaje, segundo cuaderno: El retrato, el tercero: Los animales en el arte, el cuarto Cerámica española. Otro cuaderno está dedicado al pintor Turner y el último es el Cuaderno especial surrealismo
[ca] L'educació per una ciutadania crítica ha de considerar el context global i digital en què vivim. Els mitjans digitals y els processos globals repercuteixen decisivament en la vida diària de la ciutadania. Tanmateix, els programes d'alfabetització digital rarament van més enllà de l'ensenyament d'habilitats tecnològiques. De manera similar, les aproximacions a la formació del pensament crític se centren en el desenvolupament d'habilitats cognitives, ometent el pes dels valors i les emocions en la presa de decisions de la ciutadania. Aquesta investigació analitza les narracions i reflexions d'estudiants d'educació secundària espanyols sobre dues publicacions a Twitter que presenten informació esbiaixada per promoure actituds no democràtiques. Els resultats mostren que la majoria dels estudiants estan lluny de ser crítics amb la informació que llegeixen a internet, i fàcilment cauen en la defensa de discursos no democràtics.

[es] La educación para una ciudadanía crítica debe considerar el contexto global y digital en el que vivimos. Los medios digitales y los procesos globales repercuten decisivamente en la vida diaria de la ciudadanía. Sin embargo, los programas de alfabetización digital rara vez van más allá de la enseñanza de habilidades tecnológicas. De forma similar, las aproximaciones a la formación del pensamiento crítico se centran en el desarrollo de habilidades cognitivas, omitiendo el peso de los valores y las emociones en la toma de decisiones de la ciudadanía. Esta investigación analiza las narraciones y reflexiones de estudiantes de educación secundaria españoles sobre dos publicaciones en Twitter que presentan información sesgada para promover actitudes no democráticas. Los resultados muestran que la mayoría de los estudiantes están lejos de ser críticos con la información que leen en internet, y fácilmente caen en la defensa de discursos no democráticos.
[ca] Aquest article s'interessa per les desigualtats socials d'escolarització a França i posa de manifest: 1) les desigualtats d'èxit que apareixen especialment a través d'una diferenciació precoç de les adquisicions, 2) la importància de l'herència familiar a través del capital cultual, les pràctiques educatives familiars, la inversió en l'escolaritat i la relació que mantenen amb el sistema educatiu, i 3) la incidència del context d'escolarització amb certes diferències entre els centres i els seus efectes, la distinció entre la pública i la privada, la diferenciació en l'elecció dels centres i, finalment, la distinció entre classes "bones" i "dolentes". Els pares, sobretot els que disposen del capital cultural suficient, de les xarxes socials adequades i de la informació pertinent, elaboren de vegades unes estratègies molt complexes perquè els seus fills estiguin matriculats en els millors centres, tinguin els professors més qualificats i experimentats i estiguin en les aules de més nivell, especialment a través de l'elecció de les llengües estrangeres o de les optatives

[es] Este artículo se interesa por las desigualdades sociales de escolarización en Francia y pone de manifiesto: 1) las desigualdades de éxito que aparecen especialmente a través de una diferenciación precoz de las adquisiciones, 2) la importancia de la herencia familiar a través del capital cultural, las prácticas educativas familiares, la inversión en la escolaridad y la relación que mantienen con el sistema educativo, y 3) la incidencia del contexto de escolarización con ciertas diferencias entre los centros y sus efectos, la distinción entre la pública y la privada, la diferenciación en la elección de los centros y, por último, la distinción entre "buenas" y "malas" clases. Los padres, sobre todo los que disponen del capital cultural suficiente, de las redes sociales adecuadas y de la información pertinente, elaboran a veces unas estrategias muy complejas para que sus hijos estén matriculados en los mejores centros, tengan los profesores más cualificados y experimentados y estén en las aulas de mayor nivel, especialmente a través de la elección de las lenguas extranjeras o de las optativas.
[ca] La creixent irrupció de la depressió en la nostra societat ha implicat un augment del nombre de baixes derivades per aquest trastorn. Això ha provocat un creixent debat sobre la possibilitat de ser declarada com una malaltia que incapaciti de manera permanent al treballador. Així mateix, la normativa reguladora de la gestió i declaració d'una incapacitat laboral ha anat evolucionant gradualment en cerca d'un major control i reducció del cost per a la seguretat social.

[es] La creciente irrupción de la depresión en nuestra sociedad ha implicado un aumento del número de bajas derivadas por dicho trastorno. Esto ha provocado un creciente debate sobre la posibilidad de ser declarada como una enfermedad que incapacite de forma permanente al trabajador. Así mismo, la normativa reguladora de la gestión y declaración de una incapacidad laboral ha ido evolucionando paulatinamente en búsqueda de un mayor control y reducción del coste para la seguridad social.
[ca] Aquest article pretén analitzar la situació geopolítica en l'àmbit del Mar Negre en el període previ a les Guerres Mitridàtiques. Mentre a Occident, Roma ha d'afrontar l'amenaça de cimbres i teutons, a Orient plana el perill de tracis, gals escordiscs, escites i sàrmates. Davant la incapacitat dels romans a l'hora d'ajudar a les poleis amenaçades, Mitrídates VI Eupàtor, rei del Pontus, aprofitarà la circumstància per desenvolupar la seva expansió per les costes del Mar Negre, que el dotarà d'extraordinaris recursos, fonamentals en el seu ulterior conflicte amb la República.

[es] Este artículo pretende analizar la situación geopolítica en el ámbito del Mar Negro en el período previo a las Guerras Mitridáticas. Mientras en Occidente, Roma debe afrontar la amenaza de cimbrios y teutones, en Oriente se cierne el peligro de tracios, galos escordiscos, escitas y sármatas. Ante la incapacidad de los romanos a la hora de ayudar a las poleis amenazadas, Mitrídates VI Eupator, rey del Ponto, aprovechará la circunstancia para desarrollar su expansión por las costas del Mar Negro, que lo dotará de extraordinarios recursos, fundamentales en su ulterior conflicto con la República.