[ca] El concepte de paisatge urbà s'enfronta a moltes complexitats i ambigüitats. Aquestes ambigüitats condueixen a malentesos entre les fonts acadèmiques i la societat professional. Els termes "entorn" i "paisatge" també han canviat des del seu origen. El terme de "imatge" i concepte de llegibilitat el fa més complex. Hi ha algunes disciplines que es refereixen a el concepte de paisatge urbà. Cadascuna d'aquestes disciplines es coneix a si mateixa com a responsable del paisatge urbà. Aquest article intenta revisar la literatura diversa d'aquests dos conceptes comptant les complexitats d'aquests termes i després presenta una nova definició per a ells. Aquest article intenta revisar diverses nocions sobre paisatge urbà i imatge a través de l'anàlisi de contingut i estudis bibliotecaris. El paisatge urbà de cada ciutat és el sorgiment de la realitat d'aquesta ciutat. No es pot reduir a una qüestió objectiva, ni tampoc se li dóna forma subjectiva a l'objectiva. El paisatge urbà ha estat jutjat per les filosofies de la ciència dominants en un temps específic. Aquesta investigació intenta anar més enllà de les diferents definicions de paisatge urbà que s'han presentat en diferents èpoques. Després d'això, proporciona un nou marc a través del "realisme científic". Des del punt de vista del realisme científic, la definició anterior redueix l'antologia del paisatge urbà a la seva epistemologia. D'acord amb aquest enfocament, s'han de considerar mecanismes al presentar un nou marc. D'acord amb el realisme crític i pel que fa a la lectura de Lefebvre del materialisme fenomenològic i utilitzant la seva teoria de la producció de l'espai i les forces influents en la dimensió semiòtica de l'paisatge urbà, podria suggerir-se un nou marc teòric.

[es] El concepto de paisaje urbano se enfrenta a muchas complejidades y ambigüedades. Estas ambigüedades conducen a malentendidos entre las fuentes académicas y la sociedad profesional. Los términos "entorno" y "paisaje" también han cambiado desde su origen. El término de "imagen" y concepto de legibilidad lo hace más complejo. Hay algunas disciplinas que se refieren al concepto de paisaje urbano. Cada una de estas disciplinas se conoce a sí misma como responsable del paisaje urbano. Este artículo intenta revisar la literatura diversa de estos dos conceptos contando las complejidades de estos términos y luego presenta una nueva definición para ellos. Este artículo intenta revisar varias nociones sobre paisaje urbano e imagen a través del análisis de contenido y estudios bibliotecarios. El paisaje urbano de cada ciudad es el surgimiento de la realidad de esa ciudad. No se puede reducir a una cuestión objetiva, ni tampoco se le da forma subjetiva a la objetiva. El paisaje urbano ha sido juzgado por las filosofías de la ciencia dominantes en un tiempo específico. Esta investigación intenta ir más allá de las distintas definiciones de paisaje urbano que se han presentado en diferentes épocas. Además, proporciona un nuevo marco a través del "realismo científico". Desde el punto de vista del realismo científico, la definición anterior reduce la antología del paisaje urbano a su epistemología. Acorde a este enfoque, se deben considerar mecanismos al presentar un nuevo marco. Este nuevo marco teórico podría sugerirse a razón del realismo crítico, la lectura de Lefebvre sobre el materializmo fenomenológico y utilizando su teoría de la producción del espacio y las fuerzas influyentes en la dimensión semiótica del paisaje urbano.