BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] La competència digital és un element clau per als alumnes del segle xxi. El present estudi consisteix en l'anàlisi, en una institució d'educació superior, del nivell d'integració de la competència digital en els plans d'estudi d'una universitat espanyola integrada per 11.362 estudiants. Per obtenir les dades es van realitzar: (1) una anàlisi del contingut a partir dels plans d'estudis per competències de la universitat amb els indicadors de la competència digital de 40 títols de grau; una discussió de grup amb 11 experts per validar els resultats obtinguts en el pas anterior. A partir d'aquí s'observa que les titulacions més tècniques integren més els indicadors propis de l'alfabetització tecnològica. En canvi, les altres àrees de coneixement desenvolupen més els indicadors propis de l'alfabetització informacional. En aquest sentit, les institucions d'educació superior han d'ajudar els alumnes a desenvolupar aquesta competència i, per tant, els resultats obtinguts a partir de l'anàlisi institucional permeten disposar d'una visió global de la institució i poden ser útils per a la millora de la universitat i els plans d'estudi.

[es] La competencia digital es un elemento clave para los alumnos del siglo xxi. El presente estudio consiste en el análisis, en una institución de educación superior, del nivel de integración de la competencia digital en los planes de estudio de una universidad catalana integrada por 11.362 estudiantes. Para obtener los datos se realizaron: (1) un análisis del contenido a partir de los planes de estudios por competencias de la universidad con los indicadores de la competencia digital de 40 títulos de grado; una discusión de grupo con 11 expertos para validar los resultados obtenidos en el paso anterior. A partir de aquí se observa que las titulaciones más técnicas integran más los indicadores propios de la alfabetización tecnológica. En cambio, las otras áreas de conocimiento desarrollan más los propios de la alfabetización informacional. En este sentido, las instituciones de educación superior deben ayudar a los alumnos a desarrollar esta competencia y, por tanto, los resultados obtenidos a partir del análisis institucional ofrecen una visión global de la institución y pueden ser útiles para la mejora de la universidad y los planes de estudio.
[ca] En aquest treball final de grau es destaca la preocupació per l'augment alarmant de les xifres de suïcidis al món. Així com se subratlla la importància del vincle entre educació, salut i benestar i com els docents haurien de conèixer com l'educació impacta en aquestes xifres, creant entorns d'aula que promouen la motivació, l'interès i la comoditat dels alumnes. Per això, mitjançant aquest treball d'investigació es proposa abordar l'abandó i fracàs escolar mitjançant la integració de la música a l'aula, seguint l'Objectiu de Desenvolupament Sostenible 4 de L'Agenda 2030: Educació de qualitat. Al llarg de la tesi, s'explora com la música repercuteix en el desenvolupament cognitiu i emocional dels estudiants, plantejant el seu ús per a fomentar la motivació, la inclusió educativa i social, entre altres, i s'advoca per l'ús d'aquesta com a model pedagògic en totes les disciplines acadèmiques. Recolzant-se en una cerca bibliogràfica en les bases de Google Acadèmic, Dialnet, ERIC i pàgines oficials de l'ONU, la UNESCO i l'OMS.

[es] En este trabajo final de grado se destaca la preocupación por el aumento alarmante de las cifras de suicidios en el mundo. Así como se subraya la importancia del vínculo entre educación, salud y bienestar y cómo los docentes deberían conocer cómo la educación impacta en estas cifras, creando entornos de aula que promuevan la motivación, el interés y la comodidad de los alumnos. Por ello, mediante este trabajo de investigación se propone abordar el abandono y fracaso escolar mediante la integración de la música en el aula, siguiendo el Objetivo de Desarrollo Sostenible 4 de La Agenda 2030: Educación de calidad. A lo largo de la tesis, se explora cómo la música repercute en el desarrollo cognitivo y emocional de los estudiantes, planteando su uso para fomentar la motivación, la inclusión educativa y social, entre otros, y se aboga por el empleo de esta como modelo pedagógico en todas las disciplinas académicas. Respaldándose en una búsqueda bibliográfica en las bases de Google Académico, Dialnet, ERIC y páginas oficiales de la ONU, la UNESCO y la OMS.
[ca] En aquest treballes compara la TA i les traduccions fetes per alumnes del mateix text original. L'objectiu és determinar si la TA i les traduccions de l'alumnat tenen aspectes en comú. Els resultats obtinguts mostren que, tot i que la TA comet més errors i de major gravetat que les alumnes, alguns d'aquests coincideixen.

[es] En este trabajo se compara la traducción automática de un texto literario con la traducción humana realizada por estudiantes de traducción. La finalidad principal de este estudio es demostrar que la TA y las traducciones de textos literarios realizadas por alumnos divergen, de manera sustancial y compartida, de las traducciones humanas publicadas. Los resultados obtenidos muestran que, si bien la TA comete más errores y más graves que los estudiantes, algunos errores concretos de semiótica, pragmática, texto, sentido y estilo coinciden.
[ca] Text complet del número 23 de la revista Dossiers Feministes. Monogràfic editat per Juncal Caballero Guiral i Rosalía Torrent Esclapés sota el títol "Género y espacios del arte"

[es] Texto completo del número 23 de la revista Dossiers Feministes. Monográfico editado por Juncal Caballero Guiral y Rosalía Torrent Esclapés, bajo el título "Género y espacios del arte"
[ca] Amb aquesta breu nota volem presentar les primeres dades del projecte de recerca que des de el SIAP estem desenvolupant a la marge esquerra del riu Millars, en la comarca de l'Alt Millars castellonenc.

[es] Con esta breve noticia queremos presentar algunos de los primeros datos del proyecto de investigación que desde el SIAP estamos desarrollando en la margen izquierda del río Mijares, en la comarca del Alto Mijares castellonense
[ca] En aquesta contribució mostrem part d'una recerca en una aula multilingüe d'educació infantil on l'acostament a les llengües familiars no presents en el currículum es fa progressivament a través de la presència de l'anglès, cada vegada més oberta i més relacionada amb les llengües del repertori del grup. Les percepcions i manifestacions de l'alumnat i de la mestra evidencien els canvis en la perspectiva i la presa de consciència de les possibilitats plurilingües de cada persona, i mostren les potencialitats d'una didàctica que s'acosta al plurilingüisme de manera natural, més enllà de la incorporació de l'anglès com a llengua estrangera.

[es] En esta contribución mostramos parte de una investigación llevada a cabo en un aula multilingüe de educación infantil en la cual la aproximación a las lenguas familiares no presentes en el currículum se realiza de forma progresiva a través de la presencia del inglés, cada vez más abierta y más relacionada con las lenguas del repertorio del grupo. Las percepciones y manifestaciones del alumnado y de la maestra ponen en evidencia los cambios en la perspectiva y la toma de conciencia de las posibilidades plurilingües de cada persona, y muestran las potencialidades de una didáctica que se acerca al plurilingüismo de forma natural, más allá de la incorporación del inglés como lengua extranjera.
[ca] La Comunitat de Treball dels Pirineus (CTP) va promoure en 2022 una convocatòria de microprojectes transfronterers en el marc de l'estratègia pirinenca de cooperació. Dos centres de formació professional agrària d'Osca (Espanya) i Tarbes (França) es van aliar amb el CDAN, Centre d'Art i Natura-lesa de la Fundació Beulas (Osca), per a desenvolupar el projecte Paisatges-Pyrénées: formació en l'art del paisatge, mirades creuades. Mitjançant aquesta iniciativa que conjuga cultura i educació, es pretén que alumnat i professorat dels graus de paisatgisme i medi rural, així com artistes de la naturalesa abandonen les seues respectives zones de confort i reflexionen en comú per a enfortir la idea de paisatge, com a patrimoni i des del treball sobre canvi climàtic. Les dades d'aquesta experiència pilot evidencien resultats dispars en la percepció del concepte clau del projecte, així com la gran riquesa (i dificultat) que suposa introduir elements estètics en els estudis agraris.

[es] La Comunidad de Trabajo de los Pirineos (CTP) promovió en 2022 una convocatoria de microproyectos transfronterizos en el marco de la estrategia pirenaica de cooperación. Dos centros de formación profesional agraria de Huesca (España) y Tarbes (Francia) se aliaron con el CDAN, Centro de Arte y Naturaleza de la Fundación Beulas (Huesca), para desarrollar el proyecto Paisajes-Pyrénées: formación en el arte del paisaje, miradas cruzadas. Mediante esta iniciativa que aúna cultura y educación, se pretende que alumnado y profesorado de los grados de paisajismo y medio rural, así como artistas de la naturaleza abandonen sus respectivas zonas de confort y reflexionen en común para fortalecer la idea de paisaje, como patrimonio y desde el trabajo sobre cambio climático. Los datos de esta experiencia piloto evidencian resultados dispares en la percepción del concepto clave del proyecto, así como la gran riqueza (y dificultad) que supone introducir elementos estéticos en los estudios agrarios.
[ca] Des de finals de la passada centúria les pirates Anne Bonny i Mary Read han format part de una llarga tradició de dones al mar que han compartit trets elementals com el transvestisme i la violència. Per demostrar la singularitat de les pirates davant d'altres personatges d'aquest col·lectiu hem fet una comparació entre aquestes i Hannah Snell, la dona soldat més notable del segle XVIII. Per això hem analitzat les obres que contenen les biografies dels tres personatges, que són A General History of the Pyrates i The Female Soldier, així com alguns dels gravats que les van representar a la centúria. D'aquesta manera, hem comprovat que les pirates van encarnar, encara que manera no intencionada, un model de feminitat basat en una inusual llibertat proporcionada pel seu singular vaixell i tripulació, oposat al rígid paper masculí que Hannah Snell va haver d'adoptar com soldat d'Anglaterra.

[es] Desde finales de la pasada centuria las piratas Anne Bonny y Mary Read han formado parte de una larga tradición de mujeres en el mar que han comparti-do rasgos elementales como el travestismo y la violencia. En aras de demostrar la singularidad de las piratas frente a otros personajes de este colectivo hemos realizado una comparación entre estas y Hannah Snell, la mujer soldado más notable del siglo XVIII. Para ello hemos analizado las obras que contienen las biografías de los tres personajes, que son A General History of the Pyrates y The Female Soldier, así como algunos de los grabados que las representaron en la centuria. De esta manera, hemos comprobado que las piratas encarna-ron, aunque de manera no intencionada, un modelo de feminidad basado en una inusual libertad proporcionada por su singular barco y tripulación, opuesto al rígido papel masculino que Hannah Snell tuvo que adoptar como soldado de Inglaterra.
[ca] Les eleccions al Parlament i Senat espanyol celebrades el 20 desembre 2015 han estat considerades per diversos partits com Ciutadans i Podem com una nova transició. La forta irrupció, precisament, d'aquests dos nous partits, que intenten mostrar la política com una cosa propera a la població, van marcar aquests comicis. Les dues formacions lluiten per desmarcar-se dels partits tradicionals i la seva forma de fer política mitjançant diverses estratègies d'innovació. Una de les eines que ajuden a completar aquest procés de canvi és la xarxa social Twitter, que ha anat guanyant importància progressivament en el panorama polític fins a consagrar-se com una poderosa e imprescindible eina electoral (Bimber, 2014). Això, ho han comprès a la perfecció les formacions polítiques espanyoles i en aquest article analitzarem més de 6000 tweets fets durant la campanya electoral des dels comptes oficials del Partit Popular, Partit Socialista, Podem i Ciutadans. Buscarem la forma de difusió i enquadrament dels missatges i la capacitat dels partits per interactuar amb altres actors en la xarxa social de microblogging, Twitter. Analitzarem aquestes variables i altres derivades per comprovar com, les noves formacions es mouen amb facilitat en aquest àmbit i els partits tradicionals lluiten per adaptar-se, cada un, però, amb mètodes diferents. Els partits emergents es mostren més propers als usuaris d'aquesta xarxa, mentre que els partits tradicionals es centren més en fer campanya virtual que en explotar els avantatges particulars que ofereix aquesta eina.

[es] Las elecciones al Parlamento y Senado español celebradas el 20 de diciembre de 2015 han sido consideradas por varios partidos como Ciudadanos y Podemos como una nueva transición. La fuerte irrupción, precisamente, de estos dos nuevos partidos, que intentan mostrar la política como algo cercano a la población, marcaron estos comicios. Las dos formaciones luchan por desmarcarse de los partidos tradicionales y su forma de hacer política mediante diversas estrategias de innovación. Una de las herramientas que ayudan a completar este proceso de cambio es la red social Twitter, que ha ido ganando importancia progresivamente en el panorama político hasta consagrarse como una poderosa e imprescindible herramienta electoral (Bimber, 2014). Esto, lo han comprendido a la perfección las formaciones políticas españolas y en este artículo analizaremos más de 6000 tweets hechos durante la campaña electoral desde las cuentas oficiales del Partido Popular, Partido Socialista, Podemos y Ciudadanos. Buscaremos la forma de difusión y encuadre de los mensajes y la capacidad de los partidos para interactuar con otros actores en la red social de microblogging, Twitter. Analizaremos estas variables y otras derivadas para comprobar cómo, las nuevas formaciones se mueven con facilidad en este ámbito y los partidos tradicionales luchan por adaptarse, cada uno, sin embargo, con métodos distintos. Los partidos emergentes se muestran más cercanos a los usuarios de esta red, mientras los partidos tradicionales se centran más en hacer campaña virtual que en explotar las ventajas particulares que ofrece esta herramienta.
[ca] Aquest text introductori presenta alguns dels canvisque ha provocat la digitalització en l'àmbit de la literatura i de les arts i també els reptes que se'ns plantegen si se'n vol aprofitar el potencial transformador en qüestions de gènere i sexualitat. Les diferents aportacions aplegades en aquest monogràfic aborden algunes de les noves problemàtiques, des de les noves formes de creació, resistència i d'activismeciberfeminista finsal'impacte en temes de gènere enentorns digitals d'aprenentatgeo enla incorporació de la IA en l'ensenyament.

[es] Este texto introductorio presenta algunos de los cambios que ha provocado la digitalización en el ámbito de la literatura y de las artes, así como los retos que se nos plantean si queremos aprovechar el potencial transformador en cuestiones de género y sexualidad. Las diferentes aportaciones reunidasen este monográfico abordan algunas de las nuevas problemáticas, desde las nuevas formas de creación, resistencia y activismo ciberfeminista hasta el impacto en temas de género en entornos digitales de aprendizaje o en la incorporación de la IA en la enseñanza.
[ca] L'article analitza l'impacte que l'actual crisi econòmica està tenint en els sindicats espanyols i els desafiaments, amenaces i oportunitats que aquesta els planteja. S'assenyalen les implicacions ambivalents que tenen per als sindicats els impactes de la crisi en el mercat de treball, estat del benestar, governança i representació política. Es defensa que el deteriorament del mercat de treball genera un descontentament social potencialment canalitzable pels sindicats, però també intensifica i agreuja les dificultats sindicals per a representar els desempleats i treballadors atípics. La reducció de la protecció i cobertura de l'estat del benestar també contribueix al dit descontentament social, però pot disminuir la confiança ciutadana en l'eficiència de l'acció sindical. La crisi de governança posa en dubte el paper sociopolític que tenen els sindicats majoritaris i els deixa sense una de les seues fonts tradicionals de legitimació que era el diàleg social. Finalment, la crisi del sistema de representació política afecta els sindicats fent que minve la confiança social en aquests. En aquest context, el desafiament dels sindicats és aconseguir adaptar la seua acció a les noves circumstàncies perquè els treballadors els continuen veient com a útils i eficients per a defensar els seus interessos.

[es] El artículo analiza el impacto que la actual crisis económica está teniendo en los sindicatos españoles y los desafíos, amenazas y oportunidades que ésta les plantea. Se señalan las implicaciones ambivalentes que tienen para los sindicatos los impactos de la crisis en el mercado de trabajo, estado del bienestar, gobernanza y representación política. Se defiende que el deterioro del mercado de trabajo genera un descontento social potencialmente canalizable por los sindicatos, pero también intensifica y agrava las dificultades sindicales para representar a desempleados y trabajadores atípicos. La reducción de la protección y cobertura del estado del bienestar también contribuye a dicho descontento social, pero puede disminuir la confianza ciudadana en la eficiencia de la acción sindical. La crisis de gobernanza pone en cuestión el papel sociopolítico jugado por los sindicatos mayoritarios y les deja sin una de sus fuentes tradicionales de legitimación que era el diálogo social. Finalmente, la crisis del sistema de representación política afecta a los sindicatos disminuyendo la confianza social en ellos. En este contexto, el desafío de los sindicatos es conseguir adaptar su acción a las nuevas circunstancias para que los trabajadores los continúen viendo como útiles y eficientes para defender sus intereses.
[ca] Aquest article proposa un sistema tripartit de governança cultural per a ciutats sostenibles: processos i estructures de governança de la sostenibilitat amb sensibilitat cultural, una òptica cultural en totes les polítiques o decisions públiques i un enfocament sostenible de la política o planificació cultural i de la governança.

[es] Este artículo propone un sistema tripartito de gobernanza cultural para ciudades sostenibles: procesos y estructuras de gobernanza de la sostenibilidad con sensibilidad cultural, una óptica cultural en todas las políticas o decisiones públicas y un enfoque sostenible de la política/planificación cultural y de la gobernanza.
[ca] Borriana és terra d'artistes. Aquest treball és un intent de compendiar els principals artistes borrianencs (en el sentit ampli del terme) de tots els temps. Tanmateix, es posa el focus cronològic en l'actualitat i sobretot en els joves artistes borrianencs amb projecció de futur, amb especial atenció als nous espais socials que crea internet. Se citen molts artistes del segle XX, alguns del XIX i encara d'anteriors, però sempre amb la idea que no es pot entendre el present ni fer prospectiva sense conèixer el passat. A més, s'ha intentat mantenir una òptica àmplia i inclusiva pel que fa a la concepció de l'art, que justifica l'esment d'artistes molt heterogenis.

[es] Borriana es tierra de artistas. Este trabajo trata de compendiar los principales artistas burrianenses (en el sentido amplio de la palabra) de todos los tiempos. Sin embargo, se pone el foco cronológico en la actualidad y sobre todo en los artistas burrianenses jóvenes con proyección de futuro, con especial atención a los nuevos espacios sociales de internet. Aparecen muchos artistas del siglo XX, algunos del XIX e incluso anteriores, pero siempre con la idea de conocer el pasado para poder entender presente y futuro. Además, se ha intentado mantener una óptica amplia e inclusiva de la concepción de arte, que justifica la mención de artistas muy heterogéneos.
[ca] Aquesta investigació pretén aclarir si la ciutadania té, en el marc tecnològic actual, la capacitat de representar un paper en la construcció dels discursos mediàtics dels grans mitjans de comunicació. Per respondre a aquest interrogant, en aquest document realitzarem una anàlisi conceptual que ens permeti entendre com es construeixen aquests discrusos i quins poders participen de la construcció dels mateixos. Posteriorment, estudiarem les relacions que es generen entre aquests mateixos poders per determinar com interaccionen entre si. En aquest punt, el document en consistirà un viatge conceptual que ens portarà a conèixer les diferents etapes evolutives de la societat, arribant a la societat d'avui dia i les seves característiques pel que a Internet respecta. En aquest marc, analitzarem 3 successos esdevinguts a Espanya entre 2014 i 2016 que ens permetran determinar si hi ha un procés de construcció de discursos alternatiu que pugui condicionar al propi procés dels grans mitjans de comunicació, permetent comprovar si, gràcies a les noves tecnologies de la informació i la comunicació, la ciutadania té la capacitat de revertir el paradigma de l'agenda setting.

[es] Esta investigación pretende esclarecer si la ciudadanía tiene, en el marco tecnológico actual, la capacidad de representar un papel en la construcción de los discursos mediáticos de los grandes medios de comunicación. Para responder a tal interrogante, en este documento realizaremos un análisis conceptual que nos permita entender cómo se construyen estos discursos y qué poderes participan de la construcción de los mismos. Posteriormente, estudiaremos las relaciones que se generan entre estos mismos poderes para determinar como interaccionan entre sí. Una vez hecho esto, el documento realizará un viaje conceptual que nos llevará a conocer las diferentes etapas evolutivas de la sociedad, llegando a la sociedad de hoy día y sus características para con Internet. En este marco, analizaremos 3 sucesos acaecidos en España entre 2014 y 2016 que nos permitirán determinar si existe un proceso de contrucción de discursos alternativo que pueda condicionar al propio proceso de los grandes medios de comunicación, permitiéndonos comprobar si, gracias a las nuevas tecnologías de la información y la comunicación, la ciudadanía tiene la capacidad de revertir el paradigma de la agenda setting.
[ca] Els tipus iconogràfics conceptuals de la Mare de Déu de la Humilitat i la Mare de Déu del Roserar presenten una àmplia varietat d'espècies vegetals amb significació mariana. L'objectiu d'aquest estudi és identificar i analitzar les flors predominants en cadascun d'ells per dur a terme una interpretació iconogràfica. Aquesta es fonamenta en les fonts teològiques i literàries medievals, així com la floricultura i disseny de jardins a finals de l'Edat Mitjana. Paral·lelament, es realitzarà una breu història d'ambdós tipus

[es] Los tipos iconográficos conceptuales de la Virgen de la Humildad y la Virgen de la Rosaleda presentan una amplia variedad de especies vegetales con significación mariana. El objetivo de este estudio es identificar y analizar las flores predominantes en cada uno de ellos para llevar a cabo una interpretación iconográfica. Esta se fundamenta en las fuentes teológicas y literarias medievales, así como la floricultura y diseño de jardines a finales de la Edad Media. Paralelamente, se llevará a cabo una breve historia de ambos tipos.