BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] L'objectiu del present treball és crear una unitat didàctica (UD) basada en el model pedagògic cooperatiu (MPC) en l'assignatura d'educació física (EF), per ajudar a prevenir l'assetjament escolar (AE). Aquesta UD s'ha realitzat amb un grup de 1r d'ESO. Per comprovar si aquesta UD pot ser útil per prevenir l'AE, s'ha dut a terme un estudi de cas en la que s'han extret dades mitjançant l'observació dels participants. Aquestes dades s'han classificat en categories prèviament establertes mitjançant la consulta de la literatura existent i s'han analitzat. Els resultats mostren indicis per a afirmar que el MPC provoca que augmente la confiança, la integració grupal i el respecte entre l'alumnat; açò, tal com afirma la bibliografia existent, pot influir d'una manera positiva en la prevenció de l'AE d'una manera indirecta. Com a conclusió, es destaca la capacitat de l'assignatura d'EF per combatre aquest fenomen gràcies a la seua potencialitat per promoure interaccions positives entre l'alumnat.

[es] El objetivo del presente estudio es evaluar el impacto de una unidad didáctica (UD) de Educación Física (EF) basada en el aprendizaje cooperativo (AC) en el ambiente de respeto, integración grupal y confianza. Esta UD se ha realizado con un grupo de 1° de ESO. Para evaluar este impacto se ha llevado a cabo un estudio de caso en el que se han extraído datos mediante la observación de los participantes. Estos datos se han clasificado en categorías previamente establecidas mediante la consulta de la literatura existente. Los resultados muestran indicios para afirmar que el AC provoca que aumente la confianza, las interacciones la integración y el respeto entre el alumnado. Como conclusión, se destaca la posibilidad de vincular el AC con la prevención del acoso escolar (AE) gracias a su potencialidad para promover interacciones positivas entre el alumnado.
[ca] Aquest articles intenta descriure el que va succeir la nit del 26 al 27 de setembre de 2014, quan 43 estudiants de magisteri van desaparèixer a l'estat mexicà de Guerrero, així com copsar el sentit d'aquest fet com a absència de pau social al país. L'enfocament adoptat serà des de l'ètica, per la qual cosa s'hi emprarà el mètode del discerniment ètic per descriure el que va succeir.

[es] El artículo intenta describir lo ocurrido la noche del 26 de septiembre al 27 de septiembre de 2014 cuando tuvo lugar la desaparición forzada de 43 estudiantes normalistas en el estado de Guerrero, en México, y su significado como ausencia de paz social en este país. Se llevará a cabo una aproximación ética por lo cual, para describir lo ocurrido, se empleará el método de discernimiento ético (Mifsud, 2006; 2012).
[ca] Aquesta recerca pretén estudiar la influència de dues unitats didàctiques orientades a la construcció del model matèria, implementades a l'assignatura de Física i Química de 2n d'ESO en un institut públic de Catalunya. La primera aborda els canvis d'estat entre sòlid, líquid i gas, i la segona la diferència entre substància pura i mescla. Les dues unitats segueixen una estructura basada en el cicle de modelització, on els estudiants expressen, avaluen, revisen i apliquen els seus models mentals sobre l'estructura interna de la matèria. Recollim les explicacions de 49 estudiants en dos moments del procés d'aprenentatge sobre quin canvi d'estat es produeix quan s'asseca el fang i la pintura, i analitzem si superen el llindar de comprensió del model matèria. Els resultats mostren una influència positiva en aquells estudiants amb un nivell mitjà de competència científica, alhora que no s'observa influència en els que tenen un nivell baix de competència científica. En base a aquests resultats, discutim el paper de les activitats de modelització com a estratègia didàctica i assenyalem algunes implicacions per tal de millorar el procés d'aprenentatge de l'alumnat.

[es] Esta investigación pretende estudiar la influencia de dos unidades didácticas orientadas a la construcción del modelo materia, implementadas en la asignatura de Física y Química de 2° de ESO en un instituto público de Cataluña. La primera aborda los cambios de estado entre sólido, líquido y gas, y la segunda, la diferencia entre sustancia pura y mezcla. Las dos unidades siguen una estructura basada en el ciclo de modelización, donde los estudiantes expresan, evalúan, revisan y aplican sus modelos mentales sobre la estructura interna de la materia. Recogemos las explicaciones de 49 estudiantes en dos momentos del proceso de aprendizaje sobre qué cambio de estado se produce cuando se seca el barro y la pintura, y analizamos si superan el umbral de comprensión del modelo materia. Los resultados muestran una influencia positiva en aquellos estudiantes con un nivel medio de competencia científica, al tiempo que no se observa influencia en los que tienen un nivel bajo de competencia científica. En relación con estos resultados, discutimos el papel de las actividades de modelización como estrategia didáctica y señalamos algunas implicaciones para mejorar el proceso de aprendizaje del alumnado.
[ca] L'ètica digital, com una ètica aplicada, ofereix respostes als desafiaments en l'ús de les TIC, la navegació a internet i la interacció a les xarxes socials. El propòsit del present article és indagar els principis i valors que sustentin una ètica digital. A partir d'una revisió bibliogràfica al voltant dels principis de la intel·ligència artificial i del pacte digital, s'aborden els diferents valors a partir de la seva identificació en generacions digitals. D'aquesta manera, els principis i valors es constitueixen en referents ètics per a una interacció a les xarxes socials per a una vivència i convivència a internet, i per a la recerca de nous reptes i desafiaments universals. La interacció de les xarxes socials, les seves tendències i sensibilitats, i les formes de convivència al món digital són objecte d'estudi per comprendre les generacions digitals. A més, es busca identificar els principis i valors ètics que caracteritzen a aquestes generacions més recents amb l'aparició de noves tecnologies, el que delimita un horitzó de referents per a una ètica digital.

[es] La ética digital, como una ética aplicada, brinda respuestas a los desafíos en el uso de las TIC, la navegación en el internet y la interacción en las redes sociales.&nbsp; El propósito del presente artículo es el indagar los principios y valores que sustenten una ética digital.&nbsp; A partir de una revisión bibliográfica en torno a los principios de la inteligencia artificial y del pacto digital, se abordan los diferentes valores a partir de su identificación en generaciones digitales.&nbsp; De esta manera, los principios y valores se constituyen en referentes éticos para una interacción en las redes sociales para una vivencia y convivencia en el internet, y para la búsqueda de nuevos retos y desafíos universales. La interacción de las redes sociales, sus tendencias y sensibilidades, y las formas de convivencia en el mundo digital son objeto de estudio para comprender las generaciones digitales. Además, se busca identificar los principios y valores éticos que caracterizan a estas generaciones más recientes con el surgimiento de nuevas tecnologías, lo que delimita un horizonte de referentes para una ética digital.&nbsp; &nbsp;&nbsp;
[ca] Des de 2004, un equip de professorat de l'àrea de Filologia (literatura) —i ara també de Filosofia— de la Universitat de Barcelona treballa en una experiència d'innovació docent anomenada Lletra de Dona. Es tracta de potenciar un tipus de tasques —ressenya o comentari— que faciliten l'avaluació continuada en aquests àmbits. Aquesta eina avaluadora serveix de base també per a una publicació en línia que inicia l'alumnat en el món de la crítica literària i treballa competències ètiques (responsabilitat d'autoria, visibilitat de la producció literària i filosòfica femenina) i professionalitzadores.

[es] Desde 2004 un equipo de profesorado del área de Filología (literatura) —y ahora también de Filosofía— de la Universidad de Barcelona trabaja en una experiencia de innovación docente llamada Lletra de Dona (Letra de Mujer). Se trata de potenciar un tipo de tareas —reseña o comentario— que facilitan la evaluación continua en estos ámbitos. Esta herramienta evaluadora sirve de base también para una publicación online que inicia al alumnado en la crítica literaria y trabaja competencias éticas (responsabilidad de autoría, visibilidad de la producción literaria y filosófica femenina) y profesionalizadoras.
[ca] L'educació és fonamental per a la llibertat i l'autonomia, que donen dignitat a les persones. La comprensió dels avanços científics i tecnològics afavoreix la reducció de les desigualtats socioculturals i político-econòmiques entre els ciutadans d'una població. En aquest article es proposen exemples de temes de bioètica i de bioseguretat per a ús de docents a l'escola. Els mestres poden adaptar els temes transversalment segons les exigències institucionals, la seva experiència i percepció, considerant les edats, temps, característiques regionals i realitats dels seus alumnes.

[es] La educación es fundamental para la libertad y la autonomía, que da dignidad a las personas. La comprensión de los avances científicos y tecnológicos favorecen la reducción de las desigualdades socio-culturales y político-económicas entre los ciudadanos de una población. En este artículo se proponen ejemplos de temas de bioética y de bioseguridad para uso de docentes en la escuela. Los maestros pueden adaptar los temas transversalmente según las exigencias institucionales, su experiencia y percepción, considerando las edades, tiempos, características regionales y realidades de sus alumnos.
[ca] El lloc de la geografia cultural és complex. En aquest assaig epistemològic demostrarem des de dins per una banda les conseqüències del llarg procés d'apropiació des d'una perspectiva acadèmica geogràfica excloent que ho ha negat. D'altra banda, exposarem com la seva dispersió i marginalitat ha acabat representant una perspectiva inclusiva fluida molt adaptada en general, a l'anàlisi del món contemporani i en concret, com a pont per a un nou retrobament social de la geografia. La cultura va ser sempre una temàtica seductora, però alhora molesta en la definició del lloc acadèmic per a la geografia. El resultat ha estat una apropiació des d'una mirada aliena que ha silenciat un desenvolupament propi, obligat a refugiar-se de manera històrica i repetida als marges. Aquesta fragilitat ha permès la construcció d'unes mirades alternatives lliures i crítiques a l'origen del rebuig.

[es] El lugar de la geografía cultural es complejo. En este ensayo epistemológico demostraremos desde dentro por un lado las consecuencias de su largo proceso de apropiación desde una perspectiva académica geográfica excluyente que lo ha negado. Por otro lado, expondremos como su dispersión y marginalidad ha terminado por representar una perspectiva inclusiva fluida muy adaptada en general, al análisis del mundo contemporáneo y en concreto, como puente para un nuevo reencuentro social de la geografía. La cultura fue siempre una temática seductora, pero a la vez molesta en la definición del lugar académico para la geografía. El resultado ha sido una apropiación desde una mirada ajena que ha silenciado un desarrollo propio, obligado a refugiarse de forma histórica y repetida en los márgenes. Esa fragilidad ha permitido la construcción de unas miradas alternativas libres y críticas, al origen de su rechazo.
[ca] La formació de relacions veïnals de quotidianitat és un àmbit que ha estat abordat des de les polítiques culturals municipals tant a través d'una estratègia de col·laboració amb els nous centres socials autogestionats (CSA) que han tornat a aparèixer a les ciutats, com a través de la creació directa de diversos centres culturals i/o vivers d'empreses orientats al foment de l'emprenedoria i participació ciutadana. D'aquesta manera s'ha produït la proliferació d'una variada gamma de centres en què es barregen dues lògiques contradictòries: la lògica pública de l'Administració i la lògica procomú dels centres socials. Aquest article exposa la teoria subjacent als comuns urbans i les noves polítiques culturals públiques, mostrant els diversos models en què es relacionen en el cas dels principals centres socials i culturals de Saragossa.

[es] La formación de relaciones vecinales de cotidianeidad es un ámbito que ha sido abordado desde las políticas culturales municipales tanto a través de una estrategia de colaboración con los nuevos Centros Sociales Auto-gestionados (CSA) que han vuelto a aparecer en las ciudades, como a través de la creación directa de diversos Centros Culturales y/o viveros de empresas orientados al fomento del emprendimiento y participación ciudadana. De este modo se ha producido la proliferación de una variada gama de centros en los que se entremezclan dos lógicas contradictorias: La lógica pública de la Administración y la lógica pro-común de los Centros Sociales. Este artículo expone la teoría subyacente a los comunes urbanos y las nuevas políticas culturales públicas, mostrando los distintos modos en que se relacionan en el caso de los principales centros sociales y culturales de Zaragoza.
[ca] Objectiu. Aquest estudi identifica i analitza l'impacte de la reparació de la fístula en el restabliment de la dignitat de les dones i les seves estratègies d'afrontament o mètodes d'adaptació a la societat. L'estudi és fonamental donats els efectes negatius de la fístula en la identitat de les dones i els seus éssers estimats. Materials i mètodes. L'estudi es va basar en un estudi de casos qualitatiu que va utilitzar un mostreig intencional per a seleccionar a les participants de les entrevistes en profunditat amb 7 dones (d'entre 17 i 42 anys). Les dades es van agrupar en temes i es van analitzar. L'anàlisi temàtica va identificar com a temes principals: l'experiència negativa, l'estigma i les estratègies d'afrontament positives que faciliten l'adaptació adequada. Discussió i conclusions. L'estigma social continua fins i tot després de la intervenció quirúrgica i és el principal repte amb el qual els participants han de lidiar diàriament, afectant el nivell d'integració en la comunitat. També afecta el grau en què les supervivents de la fístula poden ser percebudes i es perceben a si mateixes com a "dignes". Les participants es van enfrontar a problemes de salut mental com la ira, la tristesa, la depressió, l'ansietat, l'estrès i la vergonya. No obstant això, les participants van reconèixer que, gràcies al suport de la família, els programes d'empoderament i el suport de la comunitat, estaven tornant a poc a poc a la seva vida normal.

[es] Objetivo. Este estudio identifica y analiza el impacto de la reparación de la fístula en el restablecimiento de la dignidad de las mujeres y sus estrategias para afrontar dicha patología o los métodos de adaptación a la sociedad. El estudio es fundamental dados los efectos negativos de la fístula en la identidad de las mujeres y sus seres queridos. Materiales y métodos. La investigación se basó en un estudio de casos cualitativo que utilizó un muestreo intencional para seleccionar a las participantes de las entrevistas en profundidad con 7 mujeres (de entre 17 y 42 años). Los datos se agruparon en temas y se analizaron. El análisis temático identificó como temas principales: la experiencia negativa, el estigma y las estrategias de afrontamiento positivas que facilitan la adaptación adecuada. Discusión y conclusiones. El estigma social continúa incluso después de la intervención quirúrgica y es el principal reto con el que los participantes tienen que lidiar a diario, afectando al nivel de integración en la comunidad. También amenazó el grado en que las supervivientes de la fístula pueden ser percibidas y se perciben a sí mismas como "dignas". Las participantes se enfrentaron a problemas de salud mental como la ira, la tristeza, la depresión, la ansiedad, el estrés y la vergüenza. Sin embargo, los participantes reconocieron que, gracias al apoyo de la familia, los programas de empoderamiento y el apoyo de la comunidad, estaban volviendo poco a poco a su vida normal.
[ca] El present article reuneix diversos escrits de l'"alfaqueque flamenco" i traduc-tor marroquí Jorge de Henin (floruit1597-1628), per il·lustrar com la categoria professional d'home d'estat va sorgir gràcies a les estratègies de construcció de la identitat i la imatge pública desenvolupades per diferents agents que buscaven créixer en el si de la Monarquia Hispànica. La seva professió no era la d'un estadista, sinó la d'un intermediari professional que s'assegurava fer de manera correcta diferents traduccions entre poders mediterranis separats per profundes rivalitats religioses, polítiques i econòmiques. Les seves elogioses credencials —redemptor de captius, conseller reial, expert en economia—, juntament amb la seva facilitat per als idiomes i la seva habilitat per fer de traductor entre parlants holandesos, àrabs i espanyols, van ser el nucli de la identitat de Henin com a home pràctic o d'experiència —un paper que final-ment ell va equiparar al d'home d'estat— capaç de garantir la reforma i l'èxit de la monarquia espanyola.

[es] El presente artículo reúne varios escritos del "alfaquequeflamenco" y traduc-tor marroquí Jorge de Henin (floruit1597-1628), para ilustrar cómo la cate-goría profesional de hombre de Estado surgió gracias a las estrategias de construcción de la identidad y la imagen pública desarrolladas por diferentes agentes que buscaban medrar en el seno de la Monarquía Hispánica. Su profesión no era la de un estadista, sino la de un intermediario profesional que se aseguraba de realizar de modo correcto diferentes traducciones entre poderes mediterráneos a los que separaban profundas rivalidades religiosas, políticas y económicas. Sus elogiosas credenciales —redentor de cautivos, consejero real, experto en economía— junto con su facilidad para los idio-mas y su habilidad para hacer de traductor entre hablantes holandeses, ára-bes y españoles fueron el núcleo de la identidad de Henin como hombre práctico o de experiencia —un papel que finalmente él equiparó al de hom-bre de Estado— capaz de garantizar la reforma y el éxito de la monarquía española.
[ca] Aquest article descriu les aportacions de Fals al desenvolupament de l'etnografia crítica amb la comunitat Muyska del Tunjo a Bogotà, D. C. A partir de la idea de recuperar, reparar i reaprendre valors socials fonamentals, argument que la proposta de Fals per a dialogar amb els pobles indígenes part del caràcter contextual de la ciència social compromesa. Fals operativiza aquest caràcter contextual en tres tensions estratègiques de la ciència social compromesa i proposa tres principis per a solucionar-las. L'objectiu d'aquest article és presentar el conjunt de tensions estratègiques i principis enunciats per Fals, que van orientar el desenvolupament de l'etnografia crítica amb la comunitat Muyska del Tunjo durant 2021-2023, amb el propòsit de commemorar la vigència de les seves aportacions en el diàleg amb els pobles indígenes. Després de l'anàlisi, és possible concloure, d'una banda, que les tres tensions estratègiques i els tres principis proposats per Fals continuen vigents en el diàleg amb els pobles indígenes, atès que vinculen a la labor investigativa (1) la praxi transformadora, (2) la convergència del coneixement popular i el coneixement acadèmic i (3) les dues qualitats del caràcter polític de la ciència social compromesa: el poder i la potència. I, d'altra banda, que els mètodes i instruments utilitzats en la recerca van aterrar les tensions estratègiques i principis proposats per Fals a l'experiència investigativa amb la comunitat Muyska del Tunjo.

[es] Este artículo describe los aportes de Fals en el desarrollo de la etnografía crítica con la comunidad Muyska del Tunjo en Bogotá, D.C. A partir de la idea de recuperar, reparar y reaprender valores sociales fundamentales, argumento que la propuesta de Fals para dialogar con los pueblos indígenas parte del carácter contextual de la ciencia social comprometida. Fals operativiza este carácter contextual en tres tensiones estratégicas de la ciencia social comprometida y propone tres principios para solventarlas. Así, el objetivo de este artículo es presentar el conjunto de estas tensiones y principios enunciados por Fals, que orientaron el desarrollo de la etnografía crítica con la comunidad Muyska del Tunjo durante 2021-2023, con el propósito de conmemorar la vigencia de sus aportes en el diálogo con los pueblos indígenas. Luego del análisis, es posible concluir, por un lado, que las tres tensiones estratégicas y los tres principios propuestos por Fals continúan vigentes en el diálogo con los pueblos indígenas, toda vez que vinculan a la labor investigativa (1) la praxis transformadora, (2) la convergencia del conocimiento popular y el conocimiento académico y (3) las dos cualidades del carácter político de la ciencia social comprometida: el poder y la potencia. Y, por otro lado, que los métodos e instrumentos utilizados en la investigación aterrizaron las tensiones estratégicas y principios propuestos por Fals a la experiencia investigativa con la comunidad Muyska del Tunjo.
[ca] Els productes per donar solució a problemes medicinals, veterinaris i cosmètics han evolucionat considerablement en l'últim segle. Això ha desplaçat, fins gairebé a la seva desaparició, remeis tradicionals que han tingut un paper molt destacat en la història de la medicina. A partir de la destil·lació en sec de les soques del càdec s'obtenia una resina coneguda com a oli de ginebre. Aquest producte era molt utilitzat contra les infeccions i els paràsits que patien tant les persones com els animals domèstics; per tant, es va produir i comercialitzar de manera notòria a partir del segle xvii i fins ben entrat el xx. Principalment es tractava d'una explotació del medi natural complementària de l'activitat agrícola i de la qual han quedat pocs registres. No obstant això, a la zona de la Ribera d'Ebre i els voltants s'han preservat forns de pedra seca de grans dimensions destinats a aquesta producció a major escala. La conservació i la divulgació d'aquestes construccions ens permeten conèixer aquesta activitat en el nostre territori i interpretar-les com un patrimoni que cal preservar.

[es] Los productos para dar solución a problemas medicinales, veterinarios y cosméticos han evolucionado considerablemente en el último siglo. Esto ha desplazado, hasta casi su desaparición, remedios tradicionales que han tenido un papel muy destacado en la historia de la medicina. A partir de la destilación en seco de las cepas del enebro se obtenía una resina conocida como aceite de enebro. Este producto era muy utilizado contra infecciones y parásitos que sufrían los humanos y animales domésticos, por lo cual se produjo y se comercializó durante siglos (siglos xvii-xx). Mayoritariamente se trataba de una explotación del medio natural complementaria a la actividad agrícola y de la que han quedado pocos registros. Aun así, en la región de la Ribera de Ebro y colindantes se han preservado hornos de piedra seca de gran tamaño destinados a esta producción. La conservación y la divulgación de estas construcciones nos permiten conocer esta actividad en nuestro territorio e interpretarlas como elementos de nuestro patrimonio.