BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] L'Arxiu Hipertextual com a Resistència a la Censura en l'Art Contemporani L'artista compromès amb la societat es fa ressò de les diferents formes de censura i adopta una postura crítica entorn de l'arxiu, convertit en un dels formats dominants en les més diverses produccions contemporànies. Recopila fragments de memòria i els articula mitjançant estratègies de muntatge susceptibles de múltiples combinacions que escapen de la linealitat i la jerarquia historiogràfica. L'objectiu d'aquest article és demostrar la idoneïtat del mitjà digital per a registrar, difondre i preservar en el temps els arxius de memòria cultural. Per a això, realitzem una recerca teòrica sobre el paper subversiu de l'artista en l'escriptura de la història utilitzant com a eina l'arxiu i com a format l'hipertext digital en Internet. Analitzem tres projectes arxivístics sobre la censura concebuts a manera d'hipertext en pàgines web pels artistes Antoni Muntadas, Pedro G. Romero i Rogelio López Cuenca. Concloem que la seva estructura en xarxa i la seva difusió a través d'Internet permet reflectir les interrelacions que s'estableixen entre els diferents nodes d'informació en un espai tridimensional en el qual tenen cabuda totes les memòries obviades en el tractament lineal de la història.

[es] El artista comprometido con la sociedad se hace eco de las distintas formas de censura y adopta una postura crítica en torno al archivo, convertido en uno de los formatos dominantes en las más diversas producciones contemporáneas. Recopila fragmentos de memoria y los articula mediante estrategias de montaje susceptibles de múltiples combinaciones que escapan de la linealidad y la jerarquía historiográfica. El objetivo de este artículo es demostrar la idoneidad del medio digital para registrar, difundir y preservar en el tiempo los archivos de memoria cultural. Para ello, realizamos una investigación teórica sobre el papel subversivo del artista en la escritura de la historia utilizando como herramienta el archivo y como formato el hipertexto digital en Internet. Analizamos tres proyectos archivísticos sobre la censura concebidos a modo de hipertexto en páginas web por los artistas Antoni Muntadas, Pedro G. Romero y Rogelio López Cuenca. Concluimos que su estructura en red y su difusión a través de Internet permite reflejar las interrelaciones que se establecen entre los diferentes nodos de información en un espacio tridimensional en el que tienen cabida todas las memorias obviadas en el tratamiento lineal de la historia.
[ca] Entendre com funciona el cervell dels estudiants a través de la neurociència repercuteix en camps com l'aprenentatge, la memòria, l'emoció o la resolució de problemes en l'àmbit educatiu i se'l denomina neuroeducació. L'objectiu d'aquesta investigació ha estat analitzar l'evolució científica de termes i paraules clau sobre neuroeducació des de l'any 2000 fins al 2022 en tres períodes de temps; a més, conèixer la producció científica de manuscrits, els documents i els autors més rellevants. El mètode d'estudi emprat va ser de caràcter bibliomètric amb una anàlisi del desenvolupament a la literatura científica i la base de dades utilitzada ha estat Web of Science (WoS). Es van fer servir els programes WoS i SciMAT per extreure i analitzar les dades mitjançant un total de 1638 manuscrits. Els resultats de l'estudi mostren com en els períodes estudiats sobre neurociència en educació els termes més rellevants a les investigacions han patit canvis amb el pas del temps, però amb una relació de temes emergents com "col·legi", "habilitat", "coneixement" o "motivació". Finalment, es va dur a terme una discussió dels resultats, que poden servir de punt d'inflexió per a futures línies de recerca al camp educatiu sobre neuroeducació.

[es] Entender cómo funciona el cerebro de los estudiantes a través de la neurociencia repercute en campos como el aprendizaje, la memoria, la emoción o la resolución de problemas en el ámbito educativo y se le denomina neuroeducación. El objetivo de esta investigación ha sido analizar la evolución científica de términos y palabras clave sobre neuroeducación desde el año 2000 hasta 2022 en tres periodos de tiempo; además de conocer la producción científica de manuscritos, los documentos y autores más relevantes. El método de estudio empleado fue de carácter bibliométrico con un análisis del desarrollo en la literatura científica y la base de datos utilizada ha sido Web of Science (WoS). Se usaron los programas WoS y SciMAT para extraer y analizar los datos mediante un total de 1638 manuscritos. Los resultados del estudio muestran que en los periodos estudiados sobre neurociencia en educación los términos más relevantes en las investigaciones han sufrido cambios con el paso del tiempo, pero con una relación de temas emergentes como "colegio", "habilidad", "conocimiento" o "motivación". Finalmente, se llevó a cabo una discusión de los resultados que pueden servir de punto de inflexión para futuras líneas de investigación en el campo educativo sobre neuroeducación.
[ca] L'anunci realitzat pel Ministeri de Transició Ecològica i Repte Demogràfic que Espanya anava a prohibir la caça de el llop en tot el seu territori ha estat el detonant per reobrir el debat sobre el llop i el seu estat de conservació i gestió. A Europa, l'inesperat èxit de les polítiques de conservació de el llop ha fet que sigui considerat com una plaga o una espècie perjudicial per a l'agricultura i la ramaderia. Aquesta percepció dels depredadors és present i inspira les reserves i excepcions a les regles de l'Conveni de Berna relatiu a la conservació de la vida silvestre i de el medi natural a Europa ia la Directiva Hàbitats de la Unió Europea que preveuen diferents estats de protecció i règims de gestió. Les excepcions a les seves regles permeten que alguns Estats prohibeixin la caça de el llop i que altres la permetin amb l'objectiu d'evitar una escalada dels conflictes amb l'home. Tot i que el 'estat de dret de la biodiversitat' que componen aquests instruments internacionals juntament amb les normes nacionals, garanteix a el llop una protecció legal, en la pràctica s'ha posat de manifest un greu dèficit de compliment que és una de les majors amenaces per al llop. L'estudi de l'aplicació d'aquestes excepcions a Espanya i de la jurisprudència dels tribunals espanyols i de el Tribunal de Justícia de la Unió Europea, apunten que la legalització de la caça no pot servir per esmenar aquest dèficit de compliment quan hi ha alternatives. Entre aquestes es troben la persecució penal o administrativa de la violació de les normes de protecció.

[es] El anuncio realizado por el Ministerio de Transición Ecológica y Reto Demográfico de que España iba a prohibir la caza del lobo en todo su territorio ha sido el detonante para reabrir el debate sobre el lobo y su estado de conservación y gestión. En Europa, el inesperado éxito de las políticas de conservación del lobo ha hecho que sea considerado como una plaga o una especie perjudicial para la agricultura y la ganadería. Esta percepción de los depredadores está presente e inspira las reservas y excepciones a las reglas del Convenio de Berna relativo a la conservación de la vida silvestre y del medio natural en Europa y en la Directiva Hábitats de la Unión Europea que prevén distintos estados de protección y regímenes de gestión. Las excepciones a sus reglas permiten que algunos Estados prohíban la caza del lobo y que otros la permitan con el objetivo de evitar una escalada de los conflictos con el hombre. Aunque el 'estado de derecho de la biodiversidad' que componen estos instrumentos internacionales junto con las normas nacionales, garantiza al lobo una protección legal, en la práctica se ha puesto de manifiesto un grave déficit de cumplimiento que es una de las mayores amenazas para el lobo. El estudio de la aplicación de estas excepciones en España y de la jurisprudencia de los tribunales españoles y del Tribunal de Justicia de la Unión Europea, apuntan a que la legalización de la caza no puede servir para subsanar este déficit de cumplimiento cuando hay alternativas. Entre estas se encuentran la persecución penal o administrativa de la violación de las normas de protección.
[ca] La complexitat de les tasques de direcció escolar exigeix una formació específica. Els estudis sobre lideratge coincideixen a demanar que aquesta es basi en la reflexió sobre la pràctica afavorida pel coaching. El present article mostra l'anàlisi dels comportaments i de les estratègies d'intervenció dels coaches i la seva relació amb els processos de reflexió-aprenentatge desenvolupats en els grups de discussió per a la formació de directors en el marc d'un programa específic. Els resultats assenyalen que l'exercici del paper de coach necessita una rigorosa formació, tant en relació amb l'exercici del lideratge com també en competències i habilitats socials mitjançant les quals es pugui construir una relació de confiança. Un funcionament grupal que afavoreixi la reflexió sobre el propi lideratge requereix oferir síntesis i ampliacions que ajudin a establir relacions entre els fets, evitar valoracions, consells i, en canvi, assumir una escolta activa, la capacitat per gestionar el temps i la de formular preguntes i comentaris desafiants, però no desqualificadors, que resultin claus per a la millora i la qualitat del procés formatiu. Ateses les múltiples exigències perquè la tasca del coach sigui efectiva, s'observa la necessitat de realitzar una apropiada i rigorosa formació en coneixement expert a través de competències i habilitats socials que afavoreixi una relació de confiança amb els participants.

[es] La complejidad de las tareas de dirección escolar exige una formación específica. Los estudios sobre liderazgo coinciden en que esta formación tenga como base la reflexión sobre la práctica favorecida por el coaching. Este artículo presenta el análisis de los comportamientos y de las estrategias de intervención de los coaches y su relación con los procesos de reflexión-aprendizaje desarrollados en los grupos de discusión para la formación de directores en el marco de un programa específico. Los resultados señalan que el ejercicio del papel de coach necesita una rigurosa formación, tanto en relación con el ejercicio del liderazgo como también en competencias y habilidades sociales mediante las cuales construir una relación de confianza. Un funcionamiento grupal que favorezca la reflexión sobre el propio liderazgo requiere ofrecer síntesis y ampliaciones que ayuden a establecer relaciones entre los hechos, evitar valoraciones, consejos y, en cambio, asumir una escucha activa, la capacidad para gestionar el tiempo y la de formular preguntas y comentarios desafiantes, pero no descalificadores, que resulten claves para la mejora y la calidad del proceso formativo. Dadas las múltiples exigencias para que la labor del coach sea efectiva, se observa la necesidad de que se realice una apropiada y rigurosa formación en conocimiento experto a través de competencias y habilidades sociales que favorezca una relación de confianza con los participantes.
[ca] S'hi presenta una investigació que té com a objectiu determinar l'impacte de l'ús de la realitat virtual immersiva (RVI) —associada amb activitats de manipulació i experiència basades en l'enfocament STEM— en les actituds científico-matemàtiques d'estudiants de primer i segon d'ESO d'un centre ubicat en un context d'exclusió social severa. Per mitjà d'un procediment metodològic mixt quantitativo-qualitatiu, s'han aplicat diferents instruments a una mostra de 17 estudiants i 1 docent. Els resultats indiquen l'existència de variacions significatives, juntament amb una mida de l'efecte (TE) mitjà, en les actituds cap a l'aprenentatge de les ciències (p = 0,000; TE = 0,535), però no gens en l'àmbit de les matemàtiques (p = 0,887; TE = 0,070). Així mateix, hi ha millores significatives en l'autopercepció de l'aprenentatge dels continguts STEM abordats en la proposta (p = 0,000; TE = 0,944), valoració positiva del projecte, tant per part dels estudiants (9,9 sobre 10) com del professor de les assignatures de ciències i matemàtiques del centre (entrevista semi). S'hi conclou que la inclusió d'aquest tipus de tecnologies impacta positivament en les actituds científico-matemàtiques de l'estudiantat participant.

[es] Se presenta una investigación que busca determinar el impacto que tiene el uso de realidad virtual inmersiva (RVI) —asociada al desarrollo de actividades manipulativas y experienciales basadas en el enfoque STEM— en las actitudes científico-matemáticas de estudiantes de primero y segundo de ESO de un centro que se encuentra en un contexto en riesgo de exclusión social. Por medio de un procedimiento metodológico mixto cuantitativo-cualitativo, se han aplicado una serie de instrumentos a una muestra de 17 estudiantes y 1 docente. Los resultados indican la existencia de variaciones significativas, junto con un tamaño del efecto (TE) medio, en las actitudes hacia el aprendizaje de las ciencias (p = 0,000; TE = 0,535), no así en el ámbito de las matemáticas (p = 0,887; TE = 0,070). Asimismo, existen mejoras significativas en la autopercepción del aprendizaje de los contenidos STEM abordados en la propuesta (p = 0,000; TE = 0,944), valoración positiva del proyecto, tanto por parte de los estudiantes (9,9 sobre 10) como del profesor de las asignaturas de ciencias y matemáticas del centro (entrevista semiestructurada). Se concluye que la inclusión de este tipo de tecnologías impacta positivamente en las actitudes científico-matemáticas del estudiantado participante.
[ca] El tractament multidisciplinar d'un limfedema es fonamenta en l'aplicació de mesures per assistir el drenatge limfàtic, y així evitar alteracions fibroescleròtiques de la pell. És a dir, consisteix en un tractament paliatiu que preten: 1) Disminuir el volum; 2) Reduir els símptomes (dolor, pesadesa, parestèsies, etc.); 3) Evitar l'evolució a estadis avançats i l'aparició de complicacions. Per aquest motiu es recurreix a les següents mesures fisioteràpiques: el postural en declivi, la respiració abdomino-diafragmàtica i toràcica, el drenatge linfàtic manual, la pressoteràpia pneumàtica, les mesures de contenció-compressió i la cinesiteràpia.

[es] El tratamiento multidisciplinar de un linfedema se basa en la aplicación de medidas para asistir el drenaje linfático, y así evitar alteraciones fibroescleróticas de la piel. Es decir, consiste en un tratamiento paliativo que pretende: 1) Disminuir el volumen; 2) Reducir los síntomas (dolor, pesadez, parestesias, etc.); 3) Evitar la evolución a estadios avanzados y la aparición de complicaciones. Para ello se recurre a las siguientes medidas fisioterápicas: el postural en declive, la respiración abdomino-diafragmática y torácica, el drenaje linfático manual, la presoterapia neumática, las medidas de contención-compresión y la cinesiterapia.
[ca] El mestissatge cultural de la medicina novohispana del segle XVI i la seua influència a Europa; Equilibri i desequilibri del cos humà. Les concepcions dels antics nahues; El Còdex de la Cruz-Badiano, primer exemple d'una medicina mestissa; La influència indígena en la medicina hipocràtica, en la Nova Espanya del segle XVI; L'ensenyament mèdic a la ciutat de Mèxic durant el segle XVI; Els impresos mèdics mexicans (1553-1618).

[es] El mestizaje cultural de la medicina novohispana del siglo XVI y su influencia en Europa; Equilibrio y desequilibrio del cuerpo humano. Las concepciones de los antiguos nahuas; El Códice de la Cruz-Badiano, primer ejemplo de una medicina mestiza; La influencia indígena en la medicina hipocrática, en la Nueva España del siglo XVI; La enseñanza médica en la ciudad de México durante el siglo XVI; Los impresos médicos mexicanos (1553-1618). //.
[ca] Les TIC dins de les aules han obert un ventall de possibilitats pedagògiques. Es la nostra feina analitzar les propostes d'innovació educativa per a comprovar que és tracten de millores substancials i no d'una qüestió de moda. Presentem una revisió científica sobre l'utilització dels còdecs QR en educació. S'ha trobat diversos avantatges en l'ús de còdecs QR en les classes. Realitzem una proposta sobre les orientacions de les futures línies d'investigació que haurien de seguir el desenvolupament de l'investigació a dels còdecs QR en la seua aplicació didàctica i pedagògica.

[es] Las TIC en su vertiente educativa ha abierto un abanico de posibilidades pedagógicas. Es nuestra labor analizar las propuestas de innovación educativa para comprobar que se traten de mejoras sustanciales y no de una mera cuestión de moda. Presentamos una revisión científica sobre la utilización de los códigos QR en la educación. Los artículos referidos al uso pedagógico de los códigos QR en las clases son escasos. Se han encontrado diversas ventajas del uso de códigos QR en las clases y realizamos una propuesta sobre la orientación de las futuras líneas de investigación que deben seguir el desarrollo de los códigos QR en su aplicación didáctica y pedagógica en el contexto educativo.
[ca] La celebració del III Congrés Nacional d'Història de la Medicina, fonamentalment centrat en la medicina valenciana, és la feliç conjuntura de l'Exposició del Llibre Mèdic Valencià, que recull aquest Catàleg. L'Exposició brinda a la biblioteca de la Facultat de Medicina, l'oportunitat de mostrar una part dels seus rics fons, reflex fidel de la gloriosa tradició mèdica valenciana. El contingut d'aquest Catàleg amb les seues il·lustracions dóna fe de l'activitat desplegada pel metge valencià, sempre a la primera línia de la investigació i saber metge universal; així com el de les premses valencianes, posades al servei d'una activitat tan valuosa, amb no menys brillantor. A la conjunció de tots dos aspectes devem l'existència d'obres tan valuoses internament, en el seu aspecte científic, com perfectes i belles en el seu aspecte extern.

[es] La celebración del III Congreso Nacional de Historia de la Medicina, fundamentalmente centrado en la medicina valenciana, es la feliz coyuntura de la Exposición del Libro Médico Valenciano, que es la que recoge este Catálogo. La Exposición brinda a la biblioteca de la Facultad de Medicina, la oportunidad de mostrar una parte de sus ricos fondos, fiel reflejo de la gloriosa tradición médica valenciana. El contenido de este Catálogo con sus ilustraciones, da fe de la actividad desplegada por el médico valenciano, siempre en la primera línea de la investigación y saber médico universal; así como el de las prensas valencianas, puestas al servicio de tan valiosa actividad, con no menos brillantez. A la conjunción de ambos aspectos debemos la existencia de obras tan valiosas internamente, en su aspecto científico, como perfectas y bellas en su aspecto externo.
[ca] Antonio Hernández Morejón: noves dades biogràfiques sobre la seua etapa de formació a València. Una aproximació a la biografia d'Anastasio Chinchilla i Piqueras (1801-1967). Hernández Morejón, Anastasio Chinchilla i la història de la medicina espanyola. Índexs de la Història bibliogràfica de la medicina espanyola d'Antonio Hernández Morejón i de la Història de la medicina espanyola d'Anastasio Chinchilla Piqueras.

[es] Antonio Hernández Morejón: nuevos datos biográficos sobre su etapa de formación en Valencia. Una aproximación a la biografía de Anastasio Chinchilla y Piqueras (1801-1967). Hernández Morejón, Anastasio Chinchilla y la historia de la medicina española. Índices de la Historia bibliográfica de la medicina española de Antonio Hernández Morejón y de la Historia de la medicina española de Anastasio Chinchilla Piqueras. //.
[ca] Introducció. Primera part: Aparició del concepte de neurosi. Segona part: Vicissituds del concepte de neurosi. Apèndix. Resum i conclusions. Bibliografia.

[es] Introducción. Primera parte: Aparición del concepto de neurosis. Segunda parte: Vicisitudes del concepto de neurosis. Apéndice. Resumen y conclusiones. Bibliografía.
[ca] La imatge de Borelli a les exposicions generals de la història de la medicina, la biologia i la ciència. Aspectes biogràfics d'un científic modern: Giovanni Alfonso Borelli (1608-1679). La fisiologia moderna. El mètode: Característiques generals del nou mètode. El mètode a Borelli. El model fisicomatemàtic: Significat històric de model en l'experimentació científica i El model a l'obra de Borelli. L'obra per dintre: La fisiologia muscular i la nutrició, Fisiologia del dolor i de la febre. Borelli i la iatromecànica a Itàlia. Producció bibliogràfica de Borelli

[es] La imagen de Borelli en las exposiciones generales de la historia de la medicina, la biología y la ciencia. Aspectos biográficos de un científico moderno: Giovanni Alfonso Borelli (1608-1679). La fisiología moderna. El método: Características generales del nuevo método. El método en Borelli. El modelo físico-matemático: Significado histórico de modelo en la experimentación científica y El modelo en la obra de Borelli. La obra por dentro: La fisiología muscular y la nutrición, Fisiología del dolor y de la fiebre. Borelli y la iatromecánica en Italia.Producción bibliográfica de Borelli
[ca] Es presenta el Catàleg dels fons de ciències morfològiques de la Biblioteca i Museu Historicomèdics de la Universitat de València. Acompanyat d'índexs de col·laboradors, exlibris etc.

[es] Se presenta el Catálogo de los fondos de ciencias morfológicas de la Biblioteca y Museo Historicomédicos de la Universitat de València. Acompañado de índices de colaboradores, de exlibris etc. //.
[ca] . L'objectiu d'aquesta "Guia" és proporcionar una sèrie de suggestions per a plantejar, realitzar i presentar treballs d'una forma òptima sobre els sistemes mèdics.

[es] El objetivo de esta "Guía" es proporcionar una serie de sugestiones para plantear, realizar y presentar trabajos de una forma óptima sobre los sistemas médicos.
[ca] S'estudia la introducció de la vacunació antiràbica a València després del seu descobriment per Pasteur en 1885. La investigació s'ha realitzat a partir de documentació d'arxiu i de premsa mèdica de l'època. La seua aplicació s'emmarca dins de la "medicina de laboratori", majoritàriament seguida pels integrants del "Cuerpo Municipal de Sanidad" de l'Ajuntament de Valencià i que va permetre una estreta relació amb els laboratoris espanyols i estrangers situats en aqueix moment al capdavant de la investigació bacteriològica. //.

[es] Se estudia la introducción de la vacunación antirrábica en Valencia tras su descubrimiento por Pasteur en 1885. La investigación se ha realizado a partir de documentación de archivo y de prensa médica de la época. Su aplicación se enmarca dentro de la "medicina de laboratorio", mayoritariamente seguida por los integrantes del Cuerpo Municipal de Sanidad del Ayuntamiento valenciano y que permitió una estrecha relación con los laboratorios españoles y extranjeros situados en ese momento a la cabeza de la investigación bacteriológica.
[ca] Estudi sobre la figura de Louis Pasteur (1822–1895) i del procés que va portar al descobriment i aplicació de la vacuna antiràbica. També analitza el debat que va produir al voltant d'aquesta vacunació. //.

[es] Estudio sobre la figura de Louis Pasteur (1822–1895) y del proceso que llevó al descubrimiento y aplicación de la vacuna antirrábica. También analiza el debate que produjo alrededor de esta vacunación
[ca] S'estudien en aquest treball la producció científica sobre microbiologia mèdica a l'Espanya del segle XIX i el consum de la informació en aquest camp a través d'una anàlisi bibliomètrica bàsica de 426 articles i comunicacions a congressos. Destaca en aquest període l'absència de revistes especialitzades en microbiologia. El major nombre d'articles sobre el tema s'escriu en l'últim quart de segle, la qual cosa coincideix amb la consolidació de la teoria dels gèrmens com a origen de les malalties infeccioses.

[es] Se estudian en este trabajo la producción científica sobre microbiología médica en la España del siglo XIX y el consumo de la información en este campo a través de un análisis bibliométrico básico de 426 artículos y comunicaciones a congresos. Destaca en este periodo la ausencia de revistas especializadas en microbiología. El mayor número de artículos sobre el tema se escribe en el último cuarto de siglo, lo que coincide con la consolidación de la teoría de los gérmenes como origen de las enfermedades infecciosas.//.