[ca] Introducció. L'artroplàstia total de genoll (ATG) ha demostrat ser un procediment exitós i cost-efectiu en quant a la millora del dolor en pacients amb artrosi de genoll simptomàtica. No obstant això, entorn d'un 20% de pacients no està satisfet amb el resultat de la intervenció. Justificació científica. Múltiples autors han estudiat la influència del posicionament rotacional dels components protètics com a causa del dolor anterior de genoll. En diverses publicacions s'ha demostrat que l'excés de rotació interna del component femoral i/o tibial tenia influència sobre l'estabilitat de la ATG, sobre el recorregut patel·lar i, en definitiva, sobre el dolor i el fracàs de la ATG. Per aquest motiu, estudiem la influència de la rotació de tots dos components protètics de forma aïllada i combinada en l'etiologia del dolor després de ATG. Hipòtesi i objectius. Hipòtesi: La malrotació dels components protètics afavoreix la presència de dolor a un mínim d'un any de seguiment després de la implantació d'una ATG. Objectiu primari: Comparar el posicionament rotacional dels components protètics de les ATG en pacients amb dolor des de la seva implantació enfront d'un grup control asimptomàtic i determinar si existeix una relació entre la rotació dels components i la presència de dolor. Objectius secundaris: • Determinar si l'excessiva rotació interna del component femoral és causa de dolor. • Determinar si l'excessiva rotació interna del component tibial és causa de dolor. • Valorar si la presència de dolor té relació amb la rotació dels components en funció de la protetització o no de la patela. • Analitzar si la rotació combinada dels components té influència sobre la presència de dolor. Material i mètodes. Es va realitzar un estudi transversal de casos i controls, unicèntric amb casos hospitalaris, obtinguts mitjançant la revisió d'històries clíniques. Es van seleccionar pacients portadors d'artroplàstia total de genoll amb un seguiment mínim d'un any. Es van registrar variables demogràfiques, variables relacionades amb el model protètic implantat, escales funcionals (WOMAC i EVA per a la valoració del dolor) i la rotació dels components protètics mitjançant anàlisis d'imatges obtingudes per TC. Resultats. Es van seleccionar 160 pacients portadors de ATG. La mostra final va estar composta per 133 pacients, 97 dones i 36 homes amb una edat mitjana de 69,53 anys, dividits en grup control format per 70 pacients, amb una edat mitjana de 69,59 anys (23 homes i 47 dones) i grup dolor format per 63 pacients, amb una edat mitjana 69,48 anys (13 homes i 50 dones). El càlcul del Coeficient de Correlació Intraclase (CCI) va otorgar un grau de concordança inter-observador elevat. No varem trobar diferències en quant a l'anàlisi de la rotació dels components protètics, de la rotació combinada (rotació tibial + rotació femoral) i del desajustament rotacional (rotació tibial –rotació femoral). Els valors de odds ràtio trobats per a cadascuna de les variables van mostrar que no existeix relació entre la rotació dels diferents components i la presència de dolor. Tampoc va haver-hi diferències significatives en aplicar una estratificació per sexe. L'anàlisi de la relació entre la protetització de la patela i la rotació dels components amb la presència de dolor, tampoc va mostrar diferències significatives. L'anàlisi de la malrotació dels components protètics, definint uns límits de valor de rotació considerats com a extrems, a partir dels percentils 10 i 90 per a cada variable del grup control, no va mostrar diferències significatives en cap dels casos. Conclusions. Els resultats de l'estudi confirmen que la malrotació dels components protètics no té influència sobre la presència de dolor a un mínim d'un any de seguiment després de la implantació d'una ATG.

[es] Introducción. La artroplastia total de rodilla (ATR) ha demostrado ser un procedimiento exitoso y coste-efectivo en cuanto a la mejoría del dolor en pacientes con artrosis de rodilla sintomática. Sin embargo, en torno a un 20% de pacientes no está satisfecho con el resultado de la intervención. Justificación científica. Múltiples autores han estudiado la influencia del posicionamiento rotacional de los componentes protésicos como causa del dolor anterior de rodilla. En varias publicaciones se ha demostrado que el exceso de rotación interna del componente femoral y/o tibial tenía influencia sobre la estabilidad de la ATR, sobre el recorrido patelar y, en definitiva, sobre el dolor y el fracaso de la ATR. Por dicho motivo, estudiamos la influencia de la rotación de ambos componentes protésicos de forma aislada y combinada en la etiología del dolor tras ATR. Hipótesis y objetivos. Hipótesis: La malrotación de los componentes protésicos favorece la presencia de dolor a un mínimo de un año de seguimiento tras la implantación de una ATR. Objetivo primario: Comparar el posicionamiento rotacional de los componentes protésicos de las ATR en pacientes con dolor desde su implantación frente a un grupo control asintomático y determinar si existe una relación entre la rotación de los componentes y la presencia de dolor. Objetivos secundarios: • Determinar si la excesiva rotación interna del componente femoral es causa de dolor. • Determinar si la excesiva rotación interna del componente tibial es causa de dolor. • Valorar si la presencia de dolor tiene relación con la rotación de los componentes en función de la protetización o no de la patela. • Analizar si la rotación combinada de los componentes tiene influencia sobre la presencia de dolor. Material y métodos. Se realizó un estudio transversal de casos y controles, unicéntrico con casos hospitalarios, obtenidos mediante la revisión de historias clínicas. Se seleccionaron pacientes portadores de artroplastia total de rodilla con un seguimiento mínimo de un año. Se registraron variables demográficas, variables relacionadas con el modelo protésico implantado, escalas funcionales (WOMAC y EVA para la valoración del dolor) y la rotación de los componentes protésicos mediante análisis de imágenes obtenidas por TC. Resultados. Se seleccionaron 160 pacientes portadores de ATR. La muestra final estuvo compuesta por 133 pacientes, 97 mujeres y 36 hombres con una edad media de 69,53 años, divididos en grupo control formado por 70 pacientes, con una edad media de 69,59 años (23 hombres y 47 mujeres) y grupo dolor formado por 63 pacientes, con una edad media 69,48 años (13 hombres y 50 mujeres). El cálculo del Coeficiente de Correlación Intraclase (CCI) otorgó un grado de concordancia inter-observador elevado. No encontramos diferencias en cuanto al análisis de la rotación de los componentes protésicos, de la rotación combinada (rotación tibial + rotación femoral) y del desajuste rotacional (rotación tibial –rotación femoral).Los valores de odds ratio encontrados para cada una de las variables mostraron que no existe relación entre la rotación de los diferentes componentes y la presencia de dolor. Tampoco hubo diferencias significativas al aplicar una estratificación por sexo. El análisis de la relación entre la protetización de la patela y la rotación de los componentes con la presencia de dolor, tampoco mostró diferencias significativas. El análisis de la malrotación de los componentes protésicos, definiendo unos límites de valor de rotación considerados como extremos, a partir de los percentiles 10 y 90 para cada variable del grupo control, no mostró diferencias significativas en ninguno de los casos. Conclusiones. Los resultados del estudio confirman que la malrotación de los componentes protésicos no tiene influencia sobre la presencia de dolor a un mínimo de un año de seguimiento tras la implantación de una ATR.