[ca] Aquest TFG es basa en l'estudi de les influències entre la geomorfologia del territori i la construcció del paisatge agrícola. El cas d'estudi és l'espai agrícola de les Cinc Sènies, a Mataró. L'estudi s'aborda des de l'escala territorial fins a l'escala de l'arquitectura del paisatge. En el cas del Maresme les divisòries de les muntanyes, al costat de les seves rieres i la franja costanera han condicionat tant la construcció del paisatge com la comunicació i la ubicació dels assentaments poblacionals en el transcurs de la història de la comarca. Les rieres són elements estructurals i d'identitat de la comarca, els seus llits han servit de vies de comunicació que posteriorment es van convertir en camins paral·lels als seus cursos, de vegades també es van transformar en carrers principals de pobles, en carreteres que uneixen aquests pobles i amb autovia que connecta dues comarques. Alhora, aquests cursos d'aigua intermitent es troben amb un límit visual natural com les crestes de les muntanyes, les quals solen ser fites de referència que configuren límits territorials. Aquests dos elements ja esmentats a tocar d'un tercer, el mar, generen un teixit urbà paral·lel a la línia de la costa que ha anat creixent sobre zones de cultiu, amb preferència en àrees planes costaneres. Afegeixo el fet que els vessants costaners de serralada Litoral i del Montnegre-Corredor tenen orientació sud-est, això juntament amb l'influx del mar Mediterrani, propicien un microclima humit i càlid que el diferencia de comarques interiors de Catalunya i beneficiós per a la productivitat del cultiu. Aquestes característiques del paisatge a escala comarcal es reprodueixen de manera fractal fins a configurar l'estructura actual de l'àmbit de l'estudi

[es] El presente TFG se basa en el estudio de las influencias entre la geomorfología del territorio y la construcción del paisaje agrícola. El caso de estudio es el espacio agrícola de las Cinc Sénies, en Mataró. El estudio se aborda desde la escala territorial hasta la escala de la arquitectura del paisaje. En el caso del Maresme las divisorias de las montañas, junto a sus rieras y la franja costera han condicionado tanto la construcción del paisaje como la comunicación y ubicación de los asentamientos poblacionales en el transcurso de la historia de la comarca. Las rieras, son elementos estructurales y de identidad de la comarca, sus lechos han servido de vías de comunicación que posteriormente se convirtieron en caminos paralelos a sus cursos, en ocasiones también se transformaron en calles principales de pueblos, en carreteras que unen estos pueblos y en autovía que conecta dos comarcas. A su vez, estos cursos de agua intermitente se encuentran con un límite visual natural como las crestas de las montañas, las cuales suelen ser hitos de referencia que configuran límites territoriales. Estos dos elementos ya mencionados junto a un tercero, el mar, generan un tejido urbano paralelo a la línea de la costa que ha ido creciendo sobre zonas de cultivo, con preferencia en áreas planas costeras. Añado el hecho de que las vertientes costeras de cordillera Litoral y del Montnegre-Corredor tienen orientación sureste, esto junto al influjo del mar Mediterráneo, propician un microclima húmedo y cálido que lo diferencia de comarcas interiores de Catalunya y beneficioso para la productividad del cultivo. Estas características del paisaje a escala comarcal se reproducen de manera fractal hasta llegar a configurar la estructura actual del ámbito del estudio.