[ca] Cada vegada és més palpable la preocupació de governs, institucions socials i centres formatius sobre com enfocar la relació de l'oferta educativa i el mercat laboral. En aquest sentit, la qualitat de l'ensenyament ha de tenir en compte com cobrir les necessitats del mercat laboral, sense oblidar les socials. El creixement econòmic i el progrés dels ciutadans depèn de la formació, per això aquesta no pot oblidar-se de les necessitats laborals. Hi ha el consens bàsic que l'educació del segle XXI s'ha de transformar assumint nous rols i comprometent-se amb el desenvolupament econòmic i social. Per a això es necessita disposar d'un model social i productiu dinàmic basat en el coneixement que permeti forjar la innovació necessària per millorar la competitivitat i el creixement. En aquest context l'educació basada en competències ha adquirit un gran valor des de fa temps. És per això que són nombrosos els estudis que se centren en analitzar les competències que haurien d'haver adquirit els estudiants en finalitzar els seus estudis. Moltes d'aquestes anàlisis mostren que el tipus i nivell de competències adquirides pels graduats tendeixen a situar-se per sota dels requerits en el treball. En aquest article s'exploren les competències a partir de les pràctiques que els estudiants d'últim curs de grau han portat a terme en les empreses, el que suposa en molts casos el seu primer contacte amb el món laboral. El seu objectiu és analitzar fins a quin punt aquestes encaixen amb els requeriments laborals. Per a això, la població estudiada ha estat els tutors d'empresa que van supervisar els estudiants que van rebre una beca Santander per realitzar les pràctiques empresarials en el curs 2015-2016 en les diferents facultats de la Universitat de Barcelona. A tal efecte es va elaborar un qüestionari amb 35 preguntes, 10 de les quals feien referència a la valoració explícita de cadascuna de les 38 competències analitzades des de dos punts de vista (requerit i observat), agrupades en els tres blocs estàndard: instrumental, interpersonal i professional. S'aplica l'anàlisi multivariant de components principals per analitzar les competències que afavoreixen l'èxit en l'entrada al mercat laboral. L'anàlisi multivariant permet reduir la dimensionalitat de les variables estudiades, contribuint així a identificar els aspectes que resumeixen i agrupen les 38 competències estudiades des del punt de vista requerit a nivell empresarial en 4 factors: coneixement, operatiu, comprensió de l'entorn i interactuació. L'anàlisi des del punt de vista observat, però, les agrupa en només tres factors: coneixement, interactuació i directiu. Els resultats mostren la necessitat de professionals que siguin capaços de comunicar les seves idees, treballar tant autònomament com en equip, aplicar el coneixement a la pràctica, buscar i gestionar informació, tenir capacitat d'aprenentatge continu i analitzar i resoldre problemes. Tot això requereix processos formatius amb una orientació pràctica per tal de satisfer les necessitats futures de la societat, centrades en la versatilitat, la flexibilitat i l'adaptabilitat. L'acostament a aquestes necessitats afavorirà certament l'ocupabilitat dels graduats.

[es] Cada vez es más palpable la preocupación de gobiernos, instituciones sociales y centros formativos acerca de cómo enfocar la relación de la oferta educativa y el mercado laboral. En este sentido, la calidad de la enseñanza debe tener en cuenta cómo cubrir las necesidades del mercado laboral, sin olvidar las sociales. El crecimiento económico y el progreso de los ciudadanos depende de la formación, por ello ésta no puede olvidarse de las necesidades laborales. Existe el consenso básico de que la educación del siglo XXI se debe transformar asumiendo nuevos roles y comprometiéndose con el desarrollo económico y social. Para ello se necesita disponer de un modelo social y productivo dinámico basado en el conocimiento que permita forjar la innovación necesaria para mejorar la competitividad y el crecimiento. En este contexto la educación basada en competencias ha adquirido un gran valor desde hace tiempo. Es por ello que son numerosos los estudios que se centran en analizar las competencias que deberían haber adquirido los estudiantes al finalizar sus estudios. Muchos de estos análisis muestran que el tipo y nivel de competencias adquiridas por los graduados tienden a situarse por debajo de los requeridos en el trabajo. En este artículo se exploran las competencias a partir de las prácticas que los estudiantes de último curso de grado han llevado a cabo en las empresas, lo que supone en muchos casos su primer contacto con el mundo laboral. Su objeto es analizar hasta qué punto éstas encajan con los requerimientos laborales. Para ello, la población estudiada ha sido los tutores de empresa que supervisaron a los estudiantes que recibieron una beca Santander para realizar las prácticas empresariales en el curso 2015-2016 en las distintas facultades de la Universitat de Barcelona. A tal efecto se elaboró un cuestionario con 35 preguntas, 10 de las cuales hacían referencia a la valoración explícita de cada una de las 38 competencias analizadas desde dos puntos de vista (requerido y observado), agrupadas en los tres bloques estándar: instrumental, interpersonal y profesional. Se aplica el análisis multivariante de componentes principales para analizar las competencias que favorecen el éxito en la entrada al mercado laboral. El análisis multivariante permite reducir la dimensionalidad de las variables estudiadas, contribuyendo así a identificar los aspectos que resumen y agrupan las 38 competencias estudiadas desde el punto de vista requerido a nivel empresarial en 4 factores: conocimiento, operativo, comprensión del entorno e interactuación. El análisis desde el punto de vista observado, sin embargo, las agrupa en sólo tres factores: conocimiento, interactuación y directivo. Los resultados muestran la necesidad de profesionales que sean capaces de comunicar sus ideas, trabajar tanto autónomamente como en equipo, aplicar el conocimiento a la práctica, buscar y gestionar información, tener capacidad de aprendizaje continuo y analizar y resolver problemas. Todo ello requiere procesos formativos con una orientación práctica en aras a satisfacer las necesidades futuras de la sociedad, centradas en la versatilidad, la flexibilidad y la adaptabilidad. El acercamiento a esas necesidades favorecerá la empleabilidad de los graduados.