[ca] La tesi doctoral: Sant Adrià de Besòs del món rural a l'urbà. Indústria i immigració: la formació de la classe obrera (1900-1939), analitza el pas del món rural agrari al món urbà industrial i la formació de la classe obrera del municipi del Pla de Barcelona. Analitza com s'ha desenvolupat la colossal transformació econòmica, urbanística, social, política i cultural del municipi analitzant els factors geogràfics –riu Besòs i mar Mediterrània– i la influència que, sobre el procés d'urbanització, industrialització i creixement, va exercir la capital de Catalunya. Explica com va produir-se la transformació del territori sota la direcció dels propietaris de les terres, els industrials i l'arquitecte municipal –responsable de la planificació urbanística–, i segons els interessos dels grans propietaris barcelonins, que van vendre les terres a indústries o urbanitzacions. El control de l'Ajuntament i el suport de les elits locals, propietaris de terres, pagesos, comerciants i petits industrials; els va permetre dirigir tot el procés de creixement urbà i sotmetre a les classes populars i treballadores immigrants i adrianenques fins a l'arribada de la Segona República. La tesi analitza exhaustivament la població adrianenca que va arribar al municipi entre el 1920-1935 atreta per la industrialització lligada a la Segona Revolució Industrial, que necessitava una gran quantitat de mà d'obra; contingents humans que arribaren de la Catalunya interior, de les regions veïnes (València i Aragó), de Múrcia i d'Andalusia (Almeria). L'estudi inclou les variables socials i demogràfiques dels adrianencs i dels immigrants i un estudi complet de totes les grans empreses: origen, producció, accionistes, directius, treballadors, evolució econòmica o col·lectivitzacions (1936-1939). Finalment, analitza la vida social, política i cultural del municipi, amb un ampli estudi de les associacions, partits polítics i sindicats des de principis de segle fins a la derrota de la democràcia i de les classes populars i treballadores que van defensar la Segona República. El treball és l'estudi dels estatuts, juntes, llistats d'afiliats, activitats i tendències polítiques. Demostra com el món associatiu va ser un espai de vida democràtica en un poble sotmès a la dictadura de la burgesia local i barcelonina, per un sistema polític com el de la Restauració o el de la Dictadura de Primo de Ribera, que els deixava al marge del sistema o els reprimia sense contemplacions. L'estudi de la formació de la classe obrera adrianenca i la seva participació política demostra la forta influència del republicanisme federal –ERC i en molta menor mesura de l'EEF– i de l'anarcosindicalisme (CNT), en la formació de la consciència de classe dels treballadors i dels sectors populars i la seva incorporació decidida a la lluita de classes. El treball finalitza amb una anàlisi del cost humà de la Guerra Civil, de la repressió franquista i del retorn al poder de la dreta adrianenca de sempre, ara amb un Ajuntament feixista imposat per la força de les armes de la Dictadura Franquista.

[es] La tesis doctoral: Sant Adrià de Besòs del mundo rural al urbano. Industria e inmigración: la formación de la clase obrera (1900-1939), analiza el paso del mundo rural agrario al mundo urbano industrial y la formación de la clase obrera del municipio del Pla de Barcelona. Analiza cómo se ha desarrollado la colosal transformación económica, urbanística, social, política y cultural del municipio analizando los factores geográficos –río Besòs y mar Mediterráneo– y la influencia que, sobre el proceso de urbanización, industrialización y crecimiento, ejerció la capital de Cataluña. Explica cómo se produjo la transformación del territorio bajo la dirección de los propietarios de las tierras, los industriales y el arquitecto municipal –responsable de la planificación urbanística–, y según los intereses de los grandes propietarios barceloneses, que vendieron las tierras a industrias o urbanizaciones. El control del Ayuntamiento y el apoyo de las élites locales, propietarios de tierras, labradores, comerciantes y pequeños industriales; les permitió dirigir todo el proceso de crecimiento urbano y someter en las clases populares y trabajadoras inmigrantes y adrianense hasta la llegada de la Segunda República. La tesis analiza exhaustivamente la población adrianense que llegó al municipio entre el 1920-1935 atraída por la industrialización ligada a la Segunda Revolución Industrial, que necesitaba una gran cantidad de mano de obra; contingentes humanos que llegaron de la Cataluña interior, de las regiones vecinas (Valencia y Aragón), de Murcia y de Andalucía (Almería). El estudio incluye las variables sociales y demográficas de los adrianense y de los inmigrantes y un estudio completo de todas las grandes empresas: origen, producción, accionistas, directivos, trabajadores, evolución económica o colectivizaciones (1936-1939). Finalmente, analiza la vida social, política y cultural del municipio, con un amplio estudio de las asociaciones, partidos políticos y sindicatos desde principios de siglo hasta la derrota de la democracia y de las clases populares y trabajadoras que defendieron la Segunda República. El trabajo estudia los estatutos, juntas, listados de afiliados, actividades y tendencias políticas. Demuestra cómo el mundo asociativo fue un espacio de vida democrática en un pueblo sometido a la dictadura de la burguesía local y barcelonesa, por un sistema político como el de la Restauración o el de la Dictadura de Primo de Ribera, que los dejaba al margen del sistema o los reprimía sin contemplaciones. El estudio de la formación de la clase obrera adrianense y su participación política demuestra la fuerte influencia del republicanismo federal –ERC y en mucha menor medida de la EEF– y del anarcosindicalismo (CNT), en la formación de la conciencia de clase de los trabajadores y de los sectores populares y su incorporación decidida a la lucha de clases. El trabajo finaliza con un análisis del coste humano de la Guerra Civil, de la represión franquista y del regreso al poder de la derecha adrianense de siempre, ahora con un Ayuntamiento fascista impuesto por la fuerza de las armas de la Dictadura Franquista.