[ca] La Tesi que aquí presentem pretén omplir un buit existent en els estudis sobre els capitells peninsulars d'aquesta cronologia, tradicionalment centrats en conjunts locals o regionals de peces. Aquest estudi, per contra, analitza els capitells peninsulars des d'un punt de vista global, tot intentant establir les diferències regionals més destacades, les influències externes més importants, fent una especial atenció a aquelles procedents del món bizantí i oriental, les influències que es produeixen entre diferents regions peninsulars, la importància exercida pels capitells que deriven dels models canònics romans i per aquells que deriven dels models bizantins, tot estudiant el tipus d'edifici per al qual foren destinats, i, finalment, l'anàlisi dels capitells de les esglésies que els últims anys s'han situat en el centre de la polèmica sobre la seva possible cronologia en època visigoda o mossàrab. No podíem afrontar aquest estudi sense tenir una especial cura del catàleg de peces, tot intentant reunir el màxim nombre de capitells - 890, molts dels quals romanen inèdits- per tal d'afrontar amb major precisió cadascun dels objectius plantejats. Un cop fet el catàleg hem dividit la península Ibèrica en vuit zones o regions, els capitells de les quals presenten algunes característiques en comú, i en primer lloc hem estudiat aquells conjunts que procedeixen d'edificis o zones arqueològiques conegudes -77 en total de les quals procedeixen 387 capitells. Aquest anàlisi ens ha de permetre afinar millor la seva cronologia i a la vegada obtenir valuoses dades respecte a l'ús de determinats tipus de capitells en determinats edificis. Finalment, s'estudien per separat aquells capitells dels quals no coneixem el seu context. A través d'aquest estudi hem observat com Hispània

[en] This Doctoral Thesis seeks to fill an existing hole in the work on the peninsular capitals of this chronology, traditionally centred in local or regional groups of pieces. This study analyses the peninsular capitals from a global point of view, trying to establish the most notable regional differences, the most important external influences, paying special attention to those coming from the Byzantine and Oriental World, the influences that take place among the different peninsular regions, the importance exercised by the capitals that stem from the Roman canonical models and those that stem from the Byzantine models, studying the building type for which they were destined. Finally, the analysis of the capitals of the churches that have been located in the centre of the controversy on their possible chronology in Visigothic or Mozarabic time in the last years. We could not tackle this study without having a special attention to the catalogue of pieces, trying to gather the maximum number of capitals 890, many of which remain unpublished to confront this way with more precision each one of the outlined objectives. Once made the catalogue, we have divided the Iberian Peninsula in eight areas or regions, the capitals of which show some characteristics in common, and we have studied those groups that come from buildings or well-known archaeological areas 77 in total, from which come 387 capitals. This analysis must allow us to tune its chronology better and at the same time to obtain valuable data about the use of certain types of capitals in certain buildings. Finally, those capitals of which we don't know their context are studied for separate. Through this study we have observed how Hispania lives in the margin of the main Byzantine manufactures, because we h