[ca] La crisi econòmica va deixar en un punt mort la rehabilitació de la colònia industrial de Can Bros, exemple de l'arquitectura que destaca per les dues grans naus fabrils i l'església d'estil neogòtic que presideix el complex. És un conjunt pràcticament desconegut, més enllà de la seva àrea influència. Al llarg dels anys, aquest veïnat ha experimentat un deteriorament progressiu a causa de la degradació contínua per despoblació a causa de la manca d'activitat. Això ha generat que ens trobem amb un conjunt amb edificis en ruïnes, carrers descurats amb manca de serveis i espais públics adequats. El seu futur és incert, la colònia ha estat sotmesa a diversos plantejaments urbans nuls que a hores d'ara no s'han arribat a efectuar, deixant el conjunt en espera que algú recordi que fa dècades aquest tipus de conjunts van liderar l'empenta industrial català. Davant la passivitat de l'administració, sovint són els mateixos veïns els que tenen cura de l'entorn. Josep Padró, resident a la mateixa Colònia Güell, a Santa Coloma de Cervelló, i estudiós d'aquests recintes industrials, comenta: "Les colònies tèxtils del Baix Llobregat no estan protegides", la protecció oficial no evita que el patrimoni es deteriori si no s'actua". En aquest sentit, reclama "més suport" per part de les administracions per emprendre millores en aquests conjunts patrimonials (La història en ruïnes, 2019, Manzano, Carlos i Rodríguez, Francisco Javier). Amb aquests forts condicionants socials i ambientals, la voluntat del projecte és proposar una transformació social i econòmica mitjançant la reactivació del patrimoni històric i agrícola. La rehabilitació de l'antiga fàbrica i la seva conversió en edifici d'ús mixt pretén preservar i donar nou ús a un edifici amb un gran valor històric i arquitectònic, fet que contribueix a conservar el patrimoni cultural i mantenir viva la història de l'època industrial de Catalunya.

[es] La crisis económica dejó en un punto muerto la rehabilitación de la colonia industrial de Can Bros, un ejemplo de la arquitectura que destaca por sus dos grandes naves fabriles y la iglesia de estilo neogótico que preside el complejo. Se trata de un conjunto prácticamente desconocido, más allá de su área de influencia. A lo largo de los años, este vecindario ha experimentado un deterioro progresivo a causa de la degradación continua por despoblación debido a la falta de actividad. Esto ha generado que nos encontremos con un conjunto con edificios en ruinas, calles descuidadas, con falta de servicios y espacios públicos adecuados. Su futuro es incierto, la colonia ha estado sometida a diversos planteamientos urbanos nulos que a día de hoy no se han llegado a efectuar, dejando el conjunto a la espera de que alguien se acuerde de que hace décadas este tipo de conjuntos lideraron el empuje industrial catalán. Ante la pasividad de la administración, muy a menudo son los propios vecinos los que cuidan el entorno. Josep Padró, residente en la misma Colonia Güell, en Santa Coloma de Cervelló, y estudioso de estos recintos industriales, comenta: "Las colonias textiles del Baix Llobregat no están protegidas", la protección oficial no evita que el patrimonio se deteriore si no se actúa". En este sentido, reclama "más apoyo" por parte de las administraciones para acometer mejoras en estos conjuntos patrimoniales (La historia en ruinas, 2019, Manzano, Carlos y Rodríguez, Francisco Javier). Con estos fuertes condicionantes sociales y ambientales, la voluntad del proyecto es proponer una transformación social y económica a través de la reactivación del patrimonio histórico y agrícola. La rehabilitación de la antigua fábrica y su conversión en edificio de uso mixto, pretende preservar y dar nuevo uso a un edificio con un gran valor histórico y arquitectónico, lo que contribuye a conservar el patrimonio cultural y mantener viva la historia de la época industrial de Cataluña.