[ca] Per accedir al contingut audiovisual els espectadors amb sordesa han d'assimilar i integrar la informació que transmeten els subtítols i la imatge. Aquest procés implica una sèrie de complexos mecanismes cognitius i els factors que poden influir en ell són molts i variats. En aquest estudi s'analitza la recepció de subtítols per a persones amb sordesa i dèficit auditiu entre tres tipus d'espectadors amb un perfil auditiu i comunicatiu diferent: oïdors, sords usuaris de la llengua oral i sords usuaris de la llengua de signes. L'objectiu principal és investigar com el perfil dels espectadors i la velocitat d'exposició dels subtítols afecten al procés de recepció. Es van analitzar tres tipus de subtítols amb diferents velocitats d'exposició: alta (amb una durada d'entre un i dos segons), mitjana (entre dos i quatre segons) i baixa (entre quatre i sis segons); exposats a un ritme de 15 caràcters per segon però amb una segmentació diferent. 72 persones van participar en l'estudi, veient dos clips de vídeo i contestant a una sèrie de preguntes. L'anàlisi es va dividir en tres fases. Mitjançant eye tracking, es van registrar els moviments oculars dels participants i es va analitzar la distribució d'atenció entre els subtítols i la imatge amb l'objectiu d'identificar els patrons de lectura i inspecció de la imatge (resposta). Mitjançant l'ús de qüestionaris, es va analitzar la seva habilitat per comprendre i deduir la narrativa i per recordar i processar la informació verbal i visual (reacció), així com la seva autoevaluació en referència a la facilitat i el temps de lectura i d'inspecció de la imatge (repercussió). També es va obtenir informació addicional sobre la mostra de participants: un qüestionari previ va recollir informació sobre aspectes auditius, educatius, lingüístics i comunicatius així com sobre hàbits de lectura i consum audiovisual -incloent un test de comprensió lectora- que va permetre assignar-los un perfil; i un qüestionari posterior, sobre la seva opinió i les seves preferències en relació amb les pràctiques actuals en subtitulació, incloent la velocitat. Els clips de vídeo eren fragments de pel·lícules de ficció amb diferents graus d'interacció entre el codi verbal i el visual. Amb l'objectiu d'explorar com els espectadors processen i prioritzen la informació en diferents tipus de contingut audiovisual, els dos clips presentaven una càrrega relativament alta de contingut verbal (diàleg continu) i una càrrega d'acció diferent en la imatge (nombre i tipus de plànols). Els resultats confirmen que el perfil dels espectadors afecta a totes les fases de recepció. Sorprenentment, les diferències observades entre els dos grups amb dèficit auditiu són majors que les diferències entre aquests dos grups i el grup oïdor. L'ús de models lineals generalitzats en l'anàlisi estadística va permetre incloure la variable d'ajust "nivell de comprensió lectora", que va exercir un paper crucial en el procés de recepció. Els resultats indiquen que les diferències entre perfils, més que a factors auditius, lingüístics i comunicatius, podrien deure's al seu nivell de comprensió lectora. La velocitat d'exposició dels subtítols va influir en la distribució d'atenció entre els subtítols i la imatge (fase de resposta) però no en les fases de reacció i repercussió. Les diferències observades en la recepció dels dos clips -per part dels tres perfils i en totes les fases de l'anàlisi- suggereixen que la recepció depèn en gran mesura del tipus de contingut audiovisual que s'analitzi.

[es] Para acceder al contenido audiovisual los espectadores con sordera deben asimilar e integrar la información que transmiten los subtítulos y la imagen. Este proceso implica una serie de complejos mecanismos cognitivos y los factores que pueden influir en él son muchos y variados. En este estudio se analiza la recepción de subtítulos para personas sordas y con déficit auditivo entre tres tipos de espectadores con un perfil auditivo y comunicativo diferente: oyentes, sordos usuarios de la lengua oral y sordos usuarios de la lengua de signos. El objetivo principal es investigar cómo el perfil de los espectadores y la velocidad de exposición de los subtítulos afectan al proceso de recepción. Se analizaron tres tipos de subtítulos con diferentes velocidades de exposición: alta (con una duración de entre uno y dos segundos), media (entre dos y cuatro segundos) y baja (entre cuatro y seis segundos); expuestos a un ritmo de 15 caracteres por segundo pero con diferente segmentación. 72 personas participaron en el estudio, viendo dos clips de video y contestando a una serie de preguntas. El análisis se dividió en tres fases. Mediante eye tracking, se registraron los movimientos oculares de los participantes y se analizó la distribución de atención entre los subtítulos y la imagen con el objetivo de identificar los patrones de lectura e inspección de la imagen (respuesta). Mediante el uso de cuestionarios, se analizó su habilidad para comprender y deducir la narrativa y para recordar y procesar la información verbal y visual (reacción), así como su autoevaluación en torno a la facilidad y el tiempo de lectura y de inspección de la imagen (repercusión). También se obtuvo información adicional sobre la muestra de participantes: un cuestionario previo recogió información sobre aspectos auditivos, educativos, lingüísticos y comunicativos así como sobre hábitos de lectura y consumo audiovisual –incluyendo un test de comprensión lectora- que permitió asignarles un perfil; y un cuestionario posterior, sobre su opinión y sus preferencias en relación con las prácticas actuales en subtitulación, incluyendo la velocidad. Los clips de video eran fragmentos de películas de ficción con diferentes grados de interacción entre el código verbal y el visual. Con el objetivo de explorar cómo los espectadores procesan y priorizan la información en diferentes tipos de contenido audiovisual, ambos clips presentaban una carga relativamente alta de contenido verbal (diálogo continuo) y una carga de acción diferente en la imagen (número y tipo de planos). Los resultados confirman que el perfil de los espectadores afecta a todas las fases de recepción. Sorprendentemente, las diferencias observadas entre los dos grupos con déficit auditivo son mayores que las diferencias entre ambos y el grupo oyente. El uso de modelos lineales generalizados en el análisis estadístico permitió incluir la variable de ajuste "nivel de comprensión lectora", que desempeñó un papel crucial en el proceso de recepción. Los resultados indican que las diferencias entre perfiles, más que a factores auditivos, lingüísticos y comunicativos, podrían deberse a su nivel de comprensión lectora. La velocidad de exposición de los subtítulos influyó en la distribución de atención entre los subtítulos y la imagen (fase de respuesta) pero no en las fases de reacción y repercusión. Las diferencias observadas en la recepción de los dos clips -por parte de los tres perfiles y en todas las fases del análisis- sugieren que la recepción depende en gran medida del tipo de contenido audiovisual que se analice.