BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Aquest article aborda el problema de la mobilitat residencial forçada dels quals viuen en les faveles de la metròpoli de Rio de Janeiro com a reflex de dificultats històriques dels poders públics per a reconèixer aquests espais populars com a part integrant de la ciutat. Des d'una perspectiva sociològica, l'article analitza com els desallotjaments, que van aconseguir el seu punt crític durant la dictadura cívic-militar i van rebre dures crítiques, al llarg de la democratització, van reprendre amb força en el context dels megaesdeveniments esportius. Tenint en compte els Mundials de FIFA 2014 i els Jocs Olímpics de 2016, es ressalta, a partir dels casos de dues localitats, com aquest antic problema va adquirir noves justificatives ancorades en el discurs del llegat i va provocar una "nova diàspora urbana forçada", que va enfortir el poder del capital i l'expulsió dels més pobres de les zones més valorades de la ciutat.

[es] Este artículo aborda el problema de la movilidad residencial forzada de los que viven en las favelas de la metrópoli de Río de Janeiro como reflejo de dificultades históricas de los poderes públicos para reconocer estos espacios populares como parte integrante de la ciudad. Bajo una perspectiva sociológica, el artículo analiza cómo los desalojos, que alcanzaron su punto crítico durante la dictadura cívico-militar y recibieron duras críticas, a lo largo de la democratización, retomaron con fuerza en el contexto de los megaeventos deportivos. Teniendo en cuenta los Mundiales de FIFA 2014 y los Juegos Olímpicos de 2016, se resalta, a partir de los casos de dos localidades, cómo este antiguo problema adquirió nuevas justificativas ancladas en el discurso del legado y provocó una "nueva diáspora urbana forzada", que fortaleció el poder del capital y la expulsión de los más pobres de las zonas más valoradas de la ciudad.
[ca] La soledat és un dels temes més recurrents que es presenten als escrits d'Itxaro Borda. Donat que es tracta d'un tema complex i que s'aborda des de diferents punts de vista a l'obra d'Itxaro Borda, considerem imprescindible localitzar aquesta noció dins de la història de la literatura occidental, per tal de poder entendre amb més precisió en què es basa la modernitat de l'obra que ens interessa. Analitzarem a continuació de quina manera paradoxal es presenta la soledat als llibres d'Itxaro Borda, així com els problemes d'expressió que aquesta comporta. Per finalitzar, i sempre tenint com a objetiu la soledat a l'univers d'Itxaro Borda, realitzarem un estudi comparatiu entre els treballs en prosa i aquells escrits en vers, destacant-ne la suposada valentia i el gran modernisme que es desprèn de les seves novel·les.

[es] La soledad es uno de los temas más recurrentes que se presentan en los escritos de Itxaro Borda. Puesto que se trata de un tema complejo y que se aborda desde distintos puntos de vista en la obra de Itxaro Borda, consideramos imprescindible localizar dicha noción en la historia de la literatura occidental, a fin de poder entender con mayor precisión en qué se basa la modernidad de la obra que nos interesa. Analizaremos a continuación de qué manera paradójica se presenta la soledad en los libros de Itxaro Borda, así como los problemas de expresión que la misma conlleva. Para finalizar, y siempre teniendo como objetivo la soledad en el universo de Itxaro Borda, realizaremos un estudio comparativo entre los trabajos en prosa y aquellos escritos en verso, destacando la supuesta valentía y gran modernismo que de sus novelas se desprende.
[ca] La idea que el procés de Bolonya i la reforma universitària representen un canvi radical del model educatiu i una autèntica renovació didàctica no troba la seva correspondència necessària en la teoria pedagògica de l'educació superior. Conscients de la importància i la repercussió d'aquesta nova realitat, que és ja un fet en la pràctica quotidiana de les acadèmies, el present article intenta traçar un paral·lelisme amb el que va esdevenir en altres moments clau de la pedagogia moderna. En la didàctica del segle XX, la dimensió pràctica de l'ensenyament ha deixat mancades d'una anàlisi teòrica no poques iniciatives. Mitjançant l'exemple de Súnion. Institució Cultural Catalana es considera fins a quin punt convé mirar l'ensenyament primari i secundari per a preveure el futur de l'ensenyament superior i preparar-se per a un profund replantejament tant de l'aprenentatge i d'allò après com de les figures del professor i de l'estudiant.

[es] La idea de que el proceso de Bolonia y la reforma universitaria representan un cambio radical del modelo educativo y una auténtica renovación didáctica no halla su correspondencia necesaria en la teoría pedagógica de la educación superior. Conscientes de la importancia y la repercusión de esta nueva realidad, que es ya un hecho en la práctica cotidiana de las academias, el presente artículo intenta trazar un paralelismo con lo que aconteció en otros momentos clave de la pedagogía moderna. En la didáctica del siglo XX, la dimensión práctica de la enseñanza ha dejado faltas de un análisis teórico a no pocas iniciativas. Mediante el ejemplo de Súnion. Institució Cultural Catalana se considera hasta qué punto conviene mirar a la enseñanza primaria y secundaria para prever el futuro de la enseñanza superior y prepararse para un profundo replanteamiento tanto del aprendizaje y de lo aprendido como de las figuras del profesor y del estudiante.
[ca] La imatge artística d'Espanya a les cinc exposicions universals celebrades a París durant la segona meitat del segle XIX es conformà a partir de l'actuació dels comissionats que s'encarregaren de l'organització de l'assistència espanyola, de la gestió dels espais, de la instal·lació de les obres d'art i de la col·lecció artística. El resultat d'aquesta participació va servir per conformar una imatge nacional entorn dels imprecisos valors dels progrés i la tradició.

[es] La imagen artística de España en las cinco exposiciones universales celebradas en París durante la segunda mitad del siglo XIX se conformó a partir de la actuación de los comisionados que se encargaron de la organización de la asistencia española, de la gestión de los espacios, de la instalación de las obras de arte y de la colección artística. El resultado de esta participación sirvió para conformar una imagen nacional en torno a los imprecisos valores del progreso y la tradición.
[ca] El 14 de gener de 1934 es van celebrar unes eleccions municipals a Catalunya que foren crucials per al desenvolupament posterior dels esdeveniments d'aquell any. S'havien de substituir tots els ajuntaments catalans sorgits de les eleccions del 12 d'abril i es van desenvolupar en un context de gran tensió política i social. A més,per primer cop en la història del nostre país les dones podien participar en peu d'igualtat amb els homes en l'elecció dels consistoris. Tanmateix, la historiografia ha tendit a passar-hi per sobre, quan no a marginar del seu relat aquestes eleccions, les quals van suposar un punt de ruptura entre dretes i esquerres. En aquest article es pretén omplir aquest buit i donar una visió de conjunt d'aquests comicis.

[es] El 14 de enero de 1934 se celebraron unas elecciones municipales en Cataluña que fueron cruciales para el desarrollo posterior de los acontecimientos de aquel año. Debían sustituir todos los ayuntamientos catalanes surgidos de las elecciones del 12 de abril y se desarrollaron en un contexto de gran tensión política y social. Además, por primera vez en la historia de nuestro país las mujeres podían participar en pie de igualdad con los hombres en la elección de los consistorios. Sin embargo, la historiografía ha tendido a pasar por encima, cuando no a marginar de su relato, estas elecciones, las cuales supusieron un punto de ruptura entre derechas e izquierdas. En este artículo se pretende llenar este vacío y dar una visión de conjunto de estos comicios.
[ca] El present article té com a objectiu a examinar la voluntat de violència prèvia a la crisi dels anys trenta des d'una perspectiva transnacional. Amb aquest propòsit, es pretén posar de relleu l'exercici de formes subversives tant tàcites com discursives contra l'Estat liberal, tot resseguint els diferents moviments d'agitació, com el primer lerrouxisme o el cop de força patronal en el locaut de 1919, fins a desembocar en el pistolerisme. L'anàlisi té com a objecte d'estudi la formació d'una cultura política inconformista a partir del procés de desliberalització que patiren uns sectors concrets de l'espai polític conservador, un proposta metodològica que pot ajudar a comprendre la gènesi del moviment contrarevolucionari a Espanya.

[es] El objetivo de esta artículo examinar la voluntad de violencia que precedió a la crisis de los años treinta desde una perspectiva transnacional. Con este propósito, se quiere poner de relieve el ejercicio de formas subversivas tanto tácitas como discursivas contra el Estado liberal resiguiendo los diferentes movimientos de agitación, como el primer lerrouxismo o el golpe de fuerza de la patronal con el lockout de 1919, hasta desembocar en el pistolerismo. El análisis tiene como finalidad el estudio de la formación de una cultura política inconformista a partir del proceso de desliberalización que sufrieron unos sectores concretos del espacio político conservador, una propuesta metodológica que puede ayudar a comprender la génesis del movimiento contrarrevolucionario en España.
[ca] Aquesta recerca analitza l'evolució de la pandèmia en el Wallmapu i si aquesta tendeix a impactar sanitàriament en territoris més vulnerables. Les dades s'extreuen del 166° informe epidemiològic de COVID-19 i per al proxy dels Determinants Socials de la Salut (DSS) s'utilitzen 5 variables o indicadors socials de fonts oficials d'informació vigent. Es va utilitzar el mètode k-mitjanes per a agrupar les dades. Després de diverses proves, va ser possible identificar a 4 grups de municipis de valoració baix, mitjà, alt i molt alt impacte sanitari. En els territoris on les DSS són més negatius o amb absència del factor protector de la ruralitat explicarien els pitjors resultats epidemiològics.

[es] Esta investigación analiza la evolución de la pandemia en el Wallmapu y si ésta tiende a impactar sanitariamente en territorios más vulnerables. Los datos se extraen del 166° informe epidemiológico de COVID-19 y para el proxy de los Determinantes Sociales de la Salud (DSS) se utilizan 5 variables o indicadores sociales de fuentes oficiales de información vigente. Se utilizó el método k-medias para agrupar los datos. Tras diversas pruebas, fue posible identificar a 4 grupos de municipios de valoración bajo, medio, alto y muy alto impacto sanitario. En los territorios donde las DSS son más negativos o con ausencia del factor protector de la ruralidad explicarían los peores resultados epidemiológicos.
[ca] Mitjançant les llicències per navegar a les Índies firmades a les notaries gaditanes de 1765 a 1793 s'analitza quins homes van sol·licitar-les, les seves vides i intencions. Les atorgants d'aquestes llicències, les seves dones, també s'estudien: qui eren, quin paper van tenir i si van participar en la decisió del seumarit de marxar cap al Nou Món. Així mateix, és objecte d'estudi, també, si les llicències van constituir un instrument de control envers les seves parelles, una eina que va permetre formular la trajectòria de les seves famílies.

[es] A través de las licencias para navegar a las Indias firmadas en las notarías gaditanas de 1765 a 1793 se analiza quiénes fueron los hombres que las solicitaron, sus vidas e intenciones. Las otorgantes de estas licencias, las mujeres, también tienen su espacio de análisis; quiénes eran, qué papel jugaron y si participaron en la decisión del esposo de marchar hacia el Nuevo Mundo. Asimismo, también es objeto del estudio si dichas licencias constituyeron un instrumento de control hacia sus parejas, una herramienta que les permitió formular el discurrir de la familia.
[ca] Presentem un projecte que ofereix un nou entorn educatiu complementari a l'activitat de les aules: Aprendre navegant pel mar en un veler. Aprendre a través de l'experiència directa valors transversals com, el treball col•laboratiu en equip, la solidaritat, la convivència, el coneixement de sí mateix i de l'altre, la responsabilitat i, ocupant un lloc especial: el respecte. Aprendre deixant-se acompanyar, afavorint que aflori el millor de cada un d'ells i elles. Està destinat originalment a adolescents en risc d'exclusió social, encara que en la pràctica s'ha ampliat el ventall de possibilitats. La principal característica és l'oferta d'un eix atractiu de motivació pels joves. Incidint especialment en la prevenció. Apropant als nois i noies a la natura i fomentant la idea de que, abans d'una relació educativa, és convenient una relació afectiva.

[es] Presentamos un proyecto que ofrece un nuevo entorno educativo complementario a la actividad de las aulas: aprender navegando por el mar en un velero. Aprender, a trav&eacute;s de la experiencia directa, valores transversales como el trabajo colaborativo en equipo, la solidaridad, la convivencia, el conocimiento de uno mismo y del otro, la responsabilidad y, ocupando un lugar especial: el respeto. Aprender dej&aacute;ndose acompa&ntilde;ar, favoreciendo que aflore lo mejor de cada uno. Est&aacute; destinado originalmente a adolescentes en riesgo de exclusi&oacute;n social, aunque en la pr&aacute;ctica se ha ampliado el abanico de posibilidades. La principal caracter&iacute;stica es la oferta de un eje atractivo de motivaci&oacute;n para los y las j&oacute;venes, incidiendo especialmente en la prevenci&oacute;n y acercando a chicos y chicas a la naturaleza y fomentando la idea de que antes de una relaci&oacute;n educativa es conveniente una relaci&oacute;n afectiva.
[ca] INTRODUCCIÓ. L'article presenta l'anàlisi de regressió lineal múltiple mitjançant l'exposició d'un cas pràctic utilitzant SPSS com a programa estadístic. Es tracta d'una tècnica aplicada a una àmplia varietat de situacions per a la predicció de fenòmens diversos. Es posen en joc més de dues variables que s'exploren, i es quantifica la relació entre la variable dependent i les variables independents. MÈTODE. L'aplicació de la tècnica implica cinc passos: 1. Seleccionar la variable dependent; 2. Seleccionar les variables explicatives; 3. Verificar els supòsits necessaris per poder aplicar adequadament la tècnica; 4. Interpretar el model resultant, identificant les variables predictores proposades i la seva importància explicativa; 5. Establir la bondat d'ajust del model i la seva capacitat predictiva. RESULTATS. En l'exemple d'estudi proposat sobre violències de gènere entre adolescents en els entorns virtuals, l'aplicació d'aquesta tècnica ha permès identificar factors associats al comportament ciberagressor vinculats a una sèrie de variables de tipus tecnològic i personal.

[es] INTRODUCCIÓN. El artículo presenta el análisis de regresión lineal múltiple mediante la exposición de un caso práctico y utilizando el SPSS como programa estadístico. Se trata de una técnica aplicada en una amplia variedad de situaciones para predecir fenómenos diversos, poniendo en juego más de dos variables que se exploran y cuantificando la relación entre la variable dependiente y las variables independientes. MÉTODO. La aplicación de la técnica implica cinco pasos: 1. Seleccionar la variable dependiente; 2. Seleccionar las variables explicativas; 3. Verificar los supuestos necesarios para poder aplicar adecuadamente la técnica; 4. Interpretar el modelo resultante identificando las variables predictoras propuestas y su importancia explicativa; y 5. Establecer la bondad de ajuste del modelo y su capacidad predictiva. RESULTADOS. En el ejemplo de estudio propuesto sobre violencias de género entre adolescentes en los entornos virtuales, la aplicación de esta técnica ha permitido identificar factores asociados con el comportamiento ciberagresor vinculados a una serie de variables de tipo tecnológico y personal.
[ca] El periodisme ha esdevingut a Mèxic una activitat de risc; en determinades circumstàncies, els periodistes arriben a perdre la vida per cobrir presumptes fets de corrupció i per investigar la impunitat o els delictes associats a la delinqüència organitzada. En aquest estudi, s'hi analitzen quatre classes de violència contra periodistes a Mèxic en el període de 2000 a 2023: 1) assassinats, 2) desaparicions forçades, 3) desaparicions/assassinats i 4) desaparicions/alliberaments. S'hi explora com la cobertura de les notícies que perseguien els periodistes en els seus reportatges ha esta causa de la violència perpetrada per actors polítics i/o actors de poder fàctic, que opten per silenciar la comunicació crítica tot evitant la difusió d'informació que visibilitza pràctiques il·legals o delictives. A partir de la base de dades construïda a la Plataforma Tecnològica per a l'Estudi de les Violències de la Universitat Autònoma de Guerrero, l'estudi documenta la relació entre el tipus de cobertura periodística que realitzen els comunicadors i les violències a què han de fer front, exercida, sobretot, per autoritats governamentals —principalment de l'àmbit municipal— i grups delictius, al mateix temps que les autoritats judicials neguen que la violència estigui associada a l'exercici periodístic

[es] El periodismo en México se ha convertido en una actividad de riesgo, en algunas circunstancias llega al extremo de perder la vida por cubrir presuntos hechos de corrupción, impunidad o delitos asociados a la delincuencia organizada. En este estudio se exponen cuatro tipos de violencia contra periodistas en México de 2000 a 2023: 1. Asesinados, 2. Desaparecidos, 3. Desaparecidos/asesinados y 4. Desaparecidos/liberados. Se explora cómo la cobertura noticiosa que seguían los periodistas en sus reportajes, pudo ser causal de la violencia perpetrada por actores políticos y/o actores de poder fáctico, que optan por silenciar la comunicación crítica, evitando la difusión de información que visibilicen prácticas ilegales o delictivas. A partir de la base de datos construida en…, se documenta la relación entre el tipo de cobertura periodística que realizan los comunicadores y las violencias que éstos enfrentan, ejercida, sobre todo, por autoridades gubernamentales -principalmente del ámbito municipal-, y grupos delictivos, a la vez que las autoridades judiciales demeritan que la violencia esté asociada con el ejercicio periodístico.
[ca] Aquest article analitza la literatura missionera sobre l'anglicà Wilfrid Barbrooke Grubb, enviat per la South American Missionary Society com a pioner entre els indígenes del Chaco paraguaià a finals del segle xix. Estudia com es van construir la figura del missioner i la dels seus subjectes de missió indígenes i mostra també escletxes en les quals els estereotips donen espai a representacions una mica més fresques d'aquella trobada asimètrica. A més, analitza l'impacte de l'antropologia en el procés de professionalització de les missions protestants i com el diàleg amb l'acadèmia va reconfigurar les relacions dels missioners amb els indígenes. L'article tracta de mostrar que aquest impacte no va disminuir en aquesta època l'alterització dels indígenes.

[es] Este artículo analiza la literatura misionera sobre el anglicano Wilfrid Barbrooke Grubb, enviado por la South American Missionary Society, en su labor pionera entre los indígenas del Chaco paraguayo en los últimos años del siglo xix. Busca rastrear cómo se construyeron especularmente la figura del misionero y la de sus sujetos de misión indígenas y mostrar también aquellos resquicios en donde los estereotipos dan espacio a representaciones algo más frescas de aquel encuentro asimétrico. Además, analiza el impacto de la antropología en el proceso de profesionalización de las misiones protestantes y cómo el diálogo con la academia reconfiguró las maneras en que los misioneros pensaron su relación con los "otros" indígenas. El artículo prueba que este impacto no disminuyó en esta época la alterización de los indígenas.
[ca] La historiografia navarresa sobre el moviment obrer dels anys de franquisme ha vingut desenvolupant-se des de la dècada dels anys 90 amb investigacions centrada en les organitzacions sindicals i polítiques que l'integraven i en la conflictivitat. Poc s'ha investigat des dels nous enfocaments que des d'inicis de la dècada dels 2000 havia contribuït a obrir noves línies d'investigació en la historiografia obrera espanyola. En aquest article es presenten els resultats d'una investigació el principal objectiu va ser obrir-se a aquestes noves línies d'investigació i plantejar nous interrogants que contribuïssin a renovar els enfocaments de la historiografia obrera navarresa, situant en el centre de l'anàlisi històrica a les identitats obreres i abordant qüestions com en quines condicions i amb quines formes sorgeixen, es desenvolupen i actuen aquestes identitats.

[es] La historiografía navarra sobre el movimiento obrero de los años del franquismo ha venido desarrollándose desde la década de los años 90 con investigaciones centrada en las organizaciones sindicales y políticas que lo integraban y en la conflictividad. Poco se ha investigado desde los nuevos enfoques que desde inicios de la década de los 2000 había contribuido a abrir nuevas líneas de investigación en la historiografía obrera española. En este artículo se presentan los resultados de una investigación cuyo principal objetivo fue abrirse a estas nuevas líneas de investigación y plantear nuevos interrogantes que contribuyeran a renovar los enfoques de la historiografía obrera navarra, situando en el centro del análisis histórico a las identidades obreras y abordando cuestiones como en qué condiciones y con qué formas surgen, se desarrollan y actúan esas identidades
[ca] Aquest assaig és un recorregut crític per les diferents etapes de conformació d'una teoria, una metodologia i un cànon per allò que avui anomenem estudis literaris. En aquest sentit, el primer pas d'aquest itinerari consisteix en un registre de les fonts d'aquest periple que es manifesta, en tant que símptoma de modernitat, durant la primera meitat del segle XIX. En el transcurs de l'anàlisi –segon pas–, s'anirà mostrant des de diversos angles la problemàtica –molts cops antítesi– que s'aprecia en les categories encunyades. El tercer pas –el pas decisiu– ve donat per un intent de valoració crítica d'aquest recorregut i el descobriment de certes possibilitats que, al nostre parer, alberguen les lliçons magistrals d'una reflexió teòrica que sembla haver quedat als llimbs a partir de la segona meitat del segle XX. El títol "Contrapunt" il·lustra el caràcter al mateix temps antitètic i sintètic del nostre tema.

[es] El presente ensayo es un recorrido crítico por las diferentes etapas de conformación de una teoría, una metodología y un canon para lo que hoy en día llamamos estudios literarios. En este sentido, el primer paso de este recorrido consiste en un registro de las fuentes de este periplo que se manifiesta, en cuanto síntoma de modernidad, durante la primera mitad del siglo XIX. En el transcurso del análisis –segundo paso–, se va mostrando desde diferentes ángulos la problemática –muchas veces antítesis– que se aprecia en las categorías acuñadas. El tercer paso –el paso decisivo– viene dado por un intento de valoración crítica de este derrotero y el descubrimiento de ciertos intersticios que, en nuestra opinión, albergan las lecciones magistrales de una reflexión teórica que parece haber quedado como en el limbo a partir de la segunda mitad del siglo XX. El título "Contrapunto" intenta ilustrar el carácter tanto antitético como sintético de nuestro tema.