BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Després del recent descobriment a la Biblioteca Estense de Mòdena del manuscrit que conté la Farsa de la Costança de Cristóbal de Castillejo, aquest article presenta una edició crítica del seu introit llatí.

[es] Tras el reciente descubrimiento en la Biblioteca Estense de Módena del manuscrito que contiene la Farsa de la Costança de Cristóbal de Castillejo, este artículo ofrece una edición crítica de su introito latino.
[ca] Moltes mesures de salut pública poden tenir un impacte important en determinades classes o grups socials desfavorits. Això pot atenuar, almenys temporalment, les desigualtats socials en salut, en la mesura en què aquests grups tenen una prevalença major de les condicions que les mesures de salut pública volen afrontar, però també pot estigmatitzar-los, la qual cosa a la llarga conduiria a exacerbar de nou les inequitats en salut. Es descriuen els conceptes de classe social, classisme i estigma. S'analitzen diferents corrents de pensament que han concebut el paper de l'estigma dins de la salut pública. S'accepta que en condicions excepcionals es poden defensar algunes mesures de salut pública amb certs efectes estigmatitzadors com una conseqüència indesitjada, però mai de forma deliberada, com a component nuclear o exclusiu de la intervenció. Finalment, es comenten diverses condicions que han de complir-se per evitar o minimitzar l'estigma en les actuacions de la salut pública: la participació de les classes i grups socials involucrats en la presa de decisions; la supervisió ètica independent; defugir la individualització dels problemes de salut pública i posar l'èmfasi en què són problemes predominantment col·lectius; la compensació suficient a les persones i grups perjudicats; i l'esforç per afrontar i corregir les causes profundes i estructurals de les desigualtats en salut.

[es] Muchas medidas de salud pública pueden tener un impacto mayor en determinadas clases o grupos sociales desfavorecidos. Esto puede atenuar, al menos temporalmente, las desigualdades sociales en salud, en la medida en que estos grupos tienen una prevalencia mayor de las condiciones que las medidas de salud pública quieren afrontar, pero también puede estigmatizarlos, lo que a la larga conduciría a exacerbar de nuevo las inequidades en salud. Se describen los conceptos de clase social, clasismo y estigma. Se analizan distintas corrientes de pensamiento que han concebido el papel del estigma dentro de la salud pública. Se acepta que en condiciones excepcionales se pueden defender algunas medidas de salud pública con ciertos efectos estigmatizantes como consecuencia indeseada, pero nunca de forma deliberada, como componente nuclear o exclusivo de la intervención. Por último, se comentan varias condiciones que deben cumplirse para evitar o minimizar el estigma en las actuaciones de la salud pública: la participación de las clases y grupos sociales involucrados en la toma de decisión; la supervisión ética independiente; rehuir la individualización de los problemas de salud pública y poner el énfasis en que son problemas predominantemente colectivos; la compensación suficiente a las personas y grupos perjudicados; y el esfuerzo por afrontar y corregir las causas profundas y estructurales de las desigualdades en salud.
[ca] Aquest estudi se centra en dues pel·lícules significatives del cinema de Hollywood: Ninotchka i Doctor Zhivago i, en la visió que els dos films van oferir, en el seu moment, sobre la Unió Soviètica. Els diferents contextos històrics que van envoltar els rodatges de totes dues o els orígens dels diferents guions estableixen una sèrie de desigualtats entre els dos films que, tanmateix, mantenen una visió molt similar sobre la imatge de la Unió Soviètica que volia transmetre's. A més d'analitzar-se aquesta qüestió sobre la perspectiva que Hollywood va voler difondre, a l'estudi s'aborda també el pes que representen les figures femenines protagonistes en el desenvolupament de les històries.

[es] Este estudio se centra en dos películas significativas del cine de Hollywood: Ninotchka y Doctor Zhivago y, en la visión que ambos filmes ofrecieron, en su momento, sobre la Unión Soviética. Los distintos contextos históricos que rodearon los rodajes de ambas o los orígenes de los diferentes guiones establecen una serie de desigualdades entre ambos filmes que, sin embargo, mantienen una visión muy similar sobre la imagen de la Unión Soviética que quería transmitirse. Además de analizarse esa cuestión sobre la perspectiva que Hollywood quiso difundir, en el estudio se aborda también el peso que representan las figuras femeninas protagonistas en el desarrollo de las historias. &nbsp;&nbsp;
[ca] El present treball analitza de les mobilitzacions que es van desenvolupar per demanar justícia per l'assassinat de Giovanni López durant la primera quinzena de juny de l'any 2020 a la ciutat de Guadalajara, Jalisco, Mèxic. Aquestes mobilitzacions són un referent contemporani de l'ús de la força policial per part de l'Estat mexicà i s'inclouen dins dels pocs moviments socials que han irromput durant el lapse de la pandèmia de la Covid-19.El suport teòric d'aquest article parteix de l'acció col·lectiva, de les formes organitzatives i de les emocions, en mesura que considerem que aquestes últimes van tenir una influència en l'ús i execució dels repertoris d'acció col·lectiva que van ser utilitzats pels manifestants. Compta, a més, amb un aparell metodològic que va estar conformat per tres eines: l'entrevista semi-estructurada, l'observació participant i el registre hemerogràfic i de xarxes socials (virtuals). L'article fa un exercici epistèmic en el qual es recupera la veu dels i les participants en aquestes mobilitzacions i mostra extractes d'entrevista, així com notes periodístiques que triangulan les narratives.

[es] El presente trabajo da cuenta de las movilizaciones para pedir justicia por el asesinato de Giovanni López que se suscitaron durante la primera quincena de junio del año 2020 en la ciudad de Guadalajara, Jalisco, México. Estas movilizaciones son un referente contemporáneo del uso de la fuerza policial por parte del Estado mexicano y se incluye dentro de los pocos movimientos sociales que han irrumpido durante el lapso de la pandemia del Covid 19.El sostén teórico de este artículo parte de la acción colectiva, las formas organizativas y las emociones, en medida que consideramos que estas últimas tuvieron una influencia en el uso y ejecución de los repertorios de acción colectiva que fueron utilizados por los manifestantes. Cuenta, además, con un aparato metodológico que estuvo conformado por tres herramientas: la entrevista semi-estructurada, la observación participante y el registro hemerográfico y de redes sociales (virtuales). El artículo hace un ejercicio epistémico en el que se recupera la voz de las y los participantes en dichas movilizaciones y muestra extractos de entrevista, así como notas periodísticas que triangulan las narrativas.
[ca] Al món hi ha coses petites: botons, formigues, grapes, aquella peça del puzle perduda que es nega a aparèixer quan l'hem quasi acabat... totes elles són útils, d'una manera o d'un altre, però no és fins que les necessitem que apreciem lo importants que són (sobretot quan un té presa). En aquest article parlarem d'una cosa encara més petita (MÉS?) però que té un valor considerablement major: els liposomes. I és que ja se sap el que es diu: "Les petites coses marquen una gran diferència".

[es] En el mundo hay cosas pequeñas: botones, hormigas, grapas, aquella pieza del puzle perdida que se niega a aparecer cuando ya lo hemos casi terminado… todas ellas son útiles, de una manera u otra, pero no es hasta que las necesitamos que apreciamos lo importantes que son (sobre todo cuando urge). En este artículo hablaremos de algo aún más pequeño (¿MÁS?) pero que tiene un valor considerablemente mayor: los liposomas. Y es que ya se sabe lo que se dice: "Las pequeñas cosas marcan una gran diferencia".
[ca] En el panorama europeu, Espanya representa un punt de referència positiu pel que fa a la regulació dels biobancs. De fet, a principis del segle XXI, la legislació espanyola ha respost ràpidament als reptes plantejats pels avanços de la biotecnologia i la genòmica en el camp de la recerca biomèdica mitjançant la promulgació en 2007 de la Llei de Recerca Biomèdica per a mantenir-se al dia amb el canvi de paradigma. Durant els últims 10 anys, aquest marc espanyol juntament amb el Reial decret 1716/2011 ha tingut el mèrit d'abordar les qüestions ètiques més controvertides relacionades amb els biobancs. No obstant això, avui la regulació de la recerca biomèdica i els biobancs ha de bregar amb la intel·ligència artificial i recerques amb gran quantitat de dades que han plantejat una sèrie de desafiaments i controvèrsies. L'objectiu d'aquest article és doble. En primer lloc, analitzaré des d'un punt de vista ètic els mèrits de la regulació espanyola sobre biobancs amb la finalitat d'extreure algunes lliçons de la situació encara no regulada en altres Estats membres.En segon lloc, tractaré el canvi de paradigma en la recerca biomèdica i em preguntaré si el marc ètic i legal que va introduir la llei espanyola a principis de segle encara és capaç de mantenir-se ferm davant els nous desafiaments contextuals i socials. En aquest sentit, identificaré algunes oportunitats d'implementació i suggeriré estratègies per a aconseguir-les en el context específic dels biobancs.

[es] En el panorama europeo, España representa un punto de referencia positivo en lo que respecta a la regulación de los biobancos. De hecho, a principios del siglo XXI, la legislación española ha respondido rápidamente a los retos planteados por los avances de la biotecnología y la genómica en el campo de la investigación biomédica mediante la promulgación en 2007 de la Ley de Investigación Biomédica para mantenerse al día con el cambio de paradigma. Durante los últimos 10 años, este marco español junto con el Real Decreto 1716/2011 ha tenido el mérito de abordar las cuestiones éticas más controvertidas relacionadas con los biobancos. Sin embargo, hoy la regulación de la investigación biomédica y los biobancos tiene que lidiar con la inteligencia artificial e investigaciones con gran cantidad de datos que han planteado una serie de desafíos y controversias. El objetivo de este artículo es doble. En primer lugar, analizaré desde un punto de vista ético los méritos de la regulación española sobre biobancos con el fin de extraer algunas lecciones de la situación aún no regulada en otros Estados miembros. En segundo lugar, trataré el cambio de paradigma en la investigación biomédica y me preguntaré si el marco ético y legal que introdujo la ley española a principios de siglo todavía es capaz de mantenerse firmeante los nuevos desafíos contextuales y sociales. En este sentido, identificaré algunas oportunidades de implementación y sugeriré estrategias para lograrlas en el contexto específico de los biobancos.
[ca] La representació social és una teoria que ha tingut aplicació a la ruralitat i estructura el pensament social a partir dels diàlegs entre el coneixement científic i el coneixement de sentit comú e incideix en les decisions que es prenen en la vida social. La geografia rural acadèmica i altres ciències socials han desenvolupat estudis sobre la realitat dels espais rurals, els seus canvis i problemàtiques, mentre que el coneixement de sentit comú penetra a la geografia escolar amb una idealització palesa dels continguts de la ruralitat. Aquest coneixement de sentit comú és el que exerceix més influència en la representació social de la ruralitat, manifestant-se en les opinions i actituds de l'alumnat. L'aplicació de mètodes de recerca mixtos ha revelat l'estructura i el significat de la representació dels espais rurals entre una mostra de 581 estudiants d'educació secundària de tres àrees (rurals, periurbanes i urbanes) de la província de València. El contingut dels llibres de text i les estratègies docents del professorat mostren l'ancoratge en la idealització dels espais rurals, d'acord a la gradació d'unes cosmovisions de la ruralitat que graduen la comprensió dels espais rurals a partir de l'estructura social del espai geogràfic.

[es] La representación social es una teoría que ha tenido aplicación a la ruralidad y estructura el pensamiento social a partir de los diálogos entre el conocimiento científico y el conocimiento de sentido común e incide en las decisiones que se adoptan en la vida social. La geografía rural académica y otras ciencias sociales han desarrollado estudios sobre la realidad de los espacios rurales, sus cambios y problemáticas, mientras que el conocimiento de sentido común penetra en la geografía escolar con una patente idealización de los contenidos de la ruralidad. Ese conocimiento de sentido común es el que más influencia ejerce en la representación social de la ruralidad, manifestándose en las opiniones y actitudes del alumnado. La aplicación de métodos de investigación mixtos ha revelado la estructura y el significado de la representación de los espacios rurales entre una muestra de 581 estudiantes de educación secundaria de tres áreas (rurales, periurbanas y urbanas) de la provincia de Valencia. El contenido de los libros de texto y las estrategias docentes del profesorado muestran el anclaje en la idealización de los espacios rurales, de acuerdo a la gradación de unas cosmovisiones de la ruralidad que gradúan la comprensión de los espacios rurales a partir de la estructura social del espacio geográfico.
[ca] En aquest número de Segle XX continuem amb el compromís de presentar una secció dedicada al diàleg entre especialistes, amb la finalitat d'oferir als lectors una eina àgil i útil alhora per aprofundir i posar sobre la taula qüestions relatives a diferents àmbits i finalitats de l'estudi de la Història. Amb el propòsit de contribuir a sondejar el camp de la Història Ambiental des de perspectives i procedències nacionals diferents, el juliol de 2023 vam celebrar el debat que vam presentar en aquesta ocasió i que va tenir com a protagonistes dos historiadors de reconeguda trajectòria com a Marco Armiero (Institut d'Història de la Ciència, Universitat Autònoma de Barcelona &amp; Institució Catalana de Recerca i Estudis Avançats-ICREA) i David Soto Fernández (Centre de Recerca Interuniversitari dels Paisatges Atlàntics Culturals-CISPAC, Universidade de Santiago de Compostela).

[es] En este número de "Segle XX" continuamos con el compromiso de presentar una sección dedicada al diálogo entre especialistas, con la finalidad de ofrecer a los lectores una herramienta ágil y útil a la vez para profundizar y poner sobre la mesa cuestiones relativas a distintos ámbitos y finalidades del estudio de la Historia. Con el propósito de contribuir a sondear el campo de la Historia Ambiental desde perspectivas y procedencias nacionales diferentes, en julio de 2023 celebramos el debate que presentamos en esta ocasión y que tuvo como protagonistas dos historiadores de reconocida trayectoria como Marco Armiero (Institut d'Història de la Ciència, Universitat Autònoma de Barcelona &amp; Institución Catalana de Investigación y Estudios Avanzados-ICREA) y David Soto Fernández (Centro de Investigación Interuniversitario de los Paisajes Atlánticos Culturales-CISPAC, Universidade de Santiago de Compostela).
[ca] En aquest treball presentem el procés d'implementació, durant tres anys acadèmics, d'una proposta d'Aprenentage i Servei. L'experiència es correspon amb una matèria obligatòria sobre didàctica de les matemàtiques impartida en el 2n quadrimestre del primer curs del grau en Educació Primària . Els col·lectius receptors del servei són dos: menors en risc d'exclusió social, i menors amb diversitat funcional. Describim el procés complet, des de l'esbós inicial, la posada en contacte amb les diferents entitats, la intermediació de la universitat, fins al disseny de les activitats a dur a terme coordinant els estudiants universitaris amb les entitas socials, i l'avaluació dels resultats relatius a l'aprenentatge i al servei. Prestem especial atenció a les reflexions derivades de l'adaptació del procediment general d'Aprenentatge i Servei a les característiques específiques de la relació entre la universitat en la que es duu a terme i el seu context social. En aquest sentit s'introdueixen innovacions en el protocol d'implementació que poden ser aplicades a altres universitats amb unes característiques contextuals similars, amb independència de l'assignatura en la que es duu a terme l'Aprenentatge i Servei.

[es] En este trabajo presentamos el proceso de implementación, durante tres años académicos, de una propuesta de Aprendizaje y Servicio. La experiencia se corresponde con una materia obligatoria sobre didáctica de las matemáticas impartida en el 2° cuadrimestre del primer curso del grado en Educación Primaria. Los colectivos receptores del servicio son dos: menores en riesgo de exclusión social, y menores con diversidad funcional. Describimos el proceso completo, desde el esbozo inicial, la puesta en contacto con las distintas entidades, la intermediación de la universidad, hasta el diseño de las actividades a llevar a cabo coordinando a los estudiantes universitarios con las entidades sociales, y la evaluación de los resultados relativos al aprendizaje y al servicio. Prestamos especial atención a las reflexiones derivadas de la adaptación del procedimiento general de Aprendizaje y Servicio a las características específicas de la relación entre la universidad en la que se lleva a cabo y su contexto social. En este sentido se introducen innovaciones en el protocolo de implementación que pudieren ser aplicables en otras universidades con unas características contextuales similares, con independencia de la asignatura en la que se lleve a cabo el Aprendizaje y Servicio.
[ca] Les xarxes socials, cada dia més presents a Internet, mostren la importància d'una nova forma d'organització social a través de la xarxa. Les xarxes digitals creen noves comunitats no dependents de territoris físics ni espai-temporals. Nous espais, nous mitjans i noves formes de comunicació i producció del coneixement que necessàriament fan reconsiderar la formació i el desenvolupament professional de docents i educadors. El repte dels propers anys no està centrat en l'accés a Internet sinó en la formació de ciutadans que puguin ser capaços d'aprendre i contribuir a la xarxa. Les comunitats virtuals d'aprenentatge i de pràctica tenen un gran potencial per a la formació permanent del professorat.

[es] Las redes sociales, cada día más presentes en Internet, muestran la importancia de una nueva forma de organización social a través de la red. Las redes digitales crean nuevas comunidades no dependientes de territorios físicos ni espacio-temporales. Nuevos espacios, nuevos medios y nuevas formas de comunicación y producción del conocimiento que necesariamente hacen reconsiderar la formación y el desarrollo profesional de docentes y educadores. El reto de los próximos años no está centrado en el acceso a Internet sino en la formación de ciudadanos que puedan ser capaces de aprender y contribuir en la red. Las comunidades virtuales de aprendizaje y de práctica tienen un gran potencial para la formación permanente del profesorado.
[ca] Aquest treball proporciona una anàlisi descriptiva de la direcció tonal i la força il·locutiva inherent en les preguntes amb cua (o tag qüestions, en anglès) generades pel sistema de text a veu Polly d'Amazon. S'han examinat tres tipus de preguntes (de polaritat invertida —tant positives com negatives—, de còpia i d'ordre), utilitzant 10 frases com a mostra de cada cas. Es van utilitzar les veus sintètiques disponibles per a l'anglès britànic i l'americà, i es van generar un total de 600 enunciats. Aquests fitxers d'àudio es van analitzar amb Praat per identificar-ne el patró tonal i confirmar la força il·locutiva que s'esperava. Els resultats indiquen que la tecnologia de síntesi de parla d'Amazon encara no és del tot fiable, ja que en el moment de produir trets de la parla espontània natural com les marques de pregunta es produeixen força enunciats amb una càrrega pragmàtica no desitjada.

[es] Este trabajo ofrece un análisis descriptivo de la dirección tonal y la fuerza ilocucionaria en las preguntas ratificadas (o tag questions, en inglés) generadas por el sistema de texto a voz Polly de Amazon. Se examinan tres tipos de preguntas (polaridad revertida — positivas y negativas —, polaridad idéntica y orden) utilizando 10 frases como muestra para cada una. Se emplearon las voces sintéticas disponibles en inglés británico y americano y se generaron un total de 600 muestras de audio. Estas se analizaron con Praat para identificar el patrón tonal y confirmar la fuerza ilocucionaria presente en ellas. Los resultados revelan que la tecnología de síntesis de habla de Amazon aún no es completamente fiable, ya que produce un alto número de frases con una carga pragmática inadecuada para lograr una entonación natural en las preguntas ratificadas en inglés.
[ca] Aquest article pretén donar compte de l'actual política lingüística que està duent a terme la Unió Europea mitjançant les seves institucions, principalment a través de la Comissió Europea. L'article descriu totes les iniciatives que afavoreixen en major o menor grau les llengües regionals o minoritàries. L'última part de l'article se centra en les perspectives de futur dels programes de la UE des del 2007 fins al 2013. Així, es presenten les principals accions i línies de finançament que, tot i estar pendents de ser aprovades definitivament pel Consell i pel Parlament europeus, és probable que aviat formin part de la nova generació de programes d'aprenentatge al llarg de la vida.

[es] Este artículo pretende dar cuenta de la actual política lingüística que está llevando a cabo la Unión Europea (UE) a través de sus instituciones, principalmente a través de la Comisión Europea. El artículo describe todas las iniciativas que en mayor o menor grado favorecen las lenguas regionales o minoritarias. La última parte del artículo se centra en las perspectivas de futuro de los programas de la UE desde 2007 hasta 2013. De acuerdo con esto, se presentan los principales programas y líneas de financiación que, aunque estén pendientes de ser aprobados definitivamente por el Consejo y por el Parlamento europeos, es probable que pronto formen parte del VII Programa Marco.
[ca] L'article aporta el resultat del treball de recerca i reflexió dut a terme pel Grup de Recerca en Acció Tutorial (GRAT) de l'ICE de la UB, amb l'objectiu de definir el camí en la construcció dels centres orientadors. Pensem que un centre educatiu ha d'incorporar l'orientació com a eix vertebrador de la seva praxis docent. En l'article s'aporta un model basat en el treball interdisciplinari i en xarxa dels diferents membres de la comunitat educativa, que es complementa amb el treball, ja tradicional en els centres docents, amb diferents serveis externs per tal de configurar el centre orientador. Finalment, es donen orientacions per als centres educatius de secundària per avançar en la construcció com a centre orientador.

[es] El artículo aporta el resultado del trabajo de investigación y reflexión realizado por el Grupo de Investigación en Acción Tutorial (GRAT) del ICE de la UB con el objetivo de definir el camino en la construcción de los centros orientadores. Pensamos que un centro educativo debe incorporar la orientación como eje vertebrador de su praxis docente. En el artículo se aporta un modelo basado en el trabajo interdisciplinar y en red de los diferentes miembros de la comunidad educativa, que se complementa con el trabajo, ya tradicional en los centros docentes, con diferentes servicios externos, para configurar el centro orientador. Finalmente se dan orientaciones para los centros educativos de secundaria para ir avanzando en la construcción como centro orientador.