[ca] Fins al dia d'avui, els estudis centrats en la gentrificació han usat indicadors objectius basats en dades del cens per a explorar la possible gentrificació d'una àrea. Al començar a demostrar els diferenciació de les conseqüències del fenomen per els diferents grups de població, sorgeix la necessitat de tenir més mètodes concrets per a calcular la gentrificació d'una àrea, i també que els indicadors usats siguin adequats per la ciutat estudiada. Tant la salut com les intervencions mediambientals són dos factors que ja han estat estudiats conjuntament amb la gentrificació per la diversitat de conseqüències que aquest fenomen provoca, en el nostre treball, volem avaluar la magnitud de la relació entre les tres variables. Els nostres objectius són (i) desenvolupar un qüestionari per a recollir informació sobre: contacte amb les intervencions mediambientals urbanes, salut autopercebuda i gentrificació percebuda en l'àmbit d'estudi (barris de Sants, Sants-Badal i La Bordeta de la ciutat de Barcelona), (ii) usar aquest qüestionari per investigar les possibles relacions entre les variables esmentades, per la població en general i per diferents grups de població (per gènere, per edat, per nivell econòmic i per nivell educatiu) i, finalment, (iii) avaluar la utilitat del qüestionari desenvolupat i proposar possibles millores, per així crear una versió beta. Basant-nos en la teoria sobre gentrificació i en informació preliminar obtinguda mitjançant l'observació i la realització d'entrevistes qualitatives a l'àmbit d'estudi, vam desenvolupar una sèrie de preguntes per avaluar la percepció de gentrificació. Aquestes preguntes, juntament amb preguntes sobre salut i sobre intervencions mediambientals urbanes, van formar part del qüestionari que es va administrar cara a cara (n=154), en el període entre gener i març de 2019. Els nostres resultats van mostrar que a l'àmbit d'estudi no hi ha percepció de gentrificació (n=97) per la mostra entera, i cap relació entre les tres variables principals. Hem trobat associacions estadísticament significatives entre les variables principals en estratificar per factors sociodemogràfics com l'edat, el gènere, el nivell econòmic i els estudis. Aquestes associacions han sigut entre (i) gentrificació percebuda i contacte amb intervencions mediambientals pel gènere masculí, (ii) gentrificació percebuda i salut autopercebuda per nivell d'estudis terciaris, (iii) gentrificació percebuda i satisfacció amb la qualitat de les intervencions mediambientals pel grup d'edats entre 18 i 39 anys, i (iv) gentrificació percebuda i freqüència de visita de l'espai verd pel nivell econòmic classificat com a còmode. Aquests resultats confirmen dues de les nostres hipòtesis: (2) aquelles persones residents en l'àmbit d'estudi que tinguin un contacte més freqüent amb les intervencions mediambientals de l'estudi no tindran una percepció de gentrificació tan alta, i (3) aquelles persones residents en l'àmbit d'estudi que percebin gentrificació a l'àrea tindran una salut autopercebuda més baixa, tenint en compte que els resultats no permeten afirmar aquestes hipòtesis per la població mostral total, però si per alguns grups de població. Així podem afirmar la hipòtesis (4): segons la literatura esmentada anteriorment serà esperada una diferència en les relacions entre gentrificació percebuda, salut autopercebuda i contacte amb les intervencions mediambientals urbanes per cada un dels grups de població.

[es] Hasta el día de hoy, los estudios centrados en la gentrificación han usado indicadores objetivos basados en datos del censo para explorar la posible gentrificación de un área. En empezar a demostrar la diferenciación de las consecuencias del fenómeno por los diferentes grupos de población, surge la necesidad de tener más métodos concretos para calcular la gentrificación de un área, y también que los indicadores usados sean adecuados para la ciudad estudiada. Tanto la salud como las intervenciones medioambientales son dos factores que ya han sido estudiados conjuntamente con la gentrificación por la diversidad de consecuencias que este fenómeno provoca, en nuestro trabajo, queremos evaluar la magnitud de la relación entre las tres variables. Nuestros objetivos son (i) desarrollar un cuestionario para recoger información sobre: contacto con las intervenciones medioambientales urbanas, salud autopercibida y gentrificación percibida en el ámbito de estudio (barrios de Sants, Sants-Badal y La Bordeta de la ciudad de Barcelona), (ii) usar este cuestionario para investigar las posibles relaciones entre las variables mencionadas, por la población en general y para diferentes grupos de población (por género, por edad, por nivel económico y por nivel educativo) y, finalmente, (iii) evaluar la utilidad del cuestionario desarrollado y proponer posibles mejoras, para así crear una versión beta. Basándonos en la teoría sobre gentrificación y en información preliminar obtenida mediante la observación y la realización de entrevistas cualitativas en el ámbito de estudio, desarrollamos una serie de preguntas para evaluar la percepción de gentrificación. Estas preguntas, junto con preguntas sobre salud y sobre intervenciones medioambientales urbanas, formaron parte del cuestionario que se administró cara a cara (n=154), en el período entre enero y marzo de 2019. Nuestros resultados mostraron que en el ámbito de estudio no hay percepción de gentrificación (n=97) para la muestra entera, y ninguna relación entre las tres variables principales. Hemos encontrado asociaciones estadísticamente significativas entre las variables principales en estratificar por factores sociodemográficos como la edad, el género, el nivel económico y los estudios. Estas asociaciones han sido entre (i) gentrificación percibida y contacto con intervenciones medioambientales por el género masculino, (ii) gentrificación percibida y salud autopercibida por nivel de estudios terciarios, (iii) gentrificación percibida y satisfacción con la calidad de las intervenciones medioambientales por el grupo de edades entre 18 y 39 años, y (iv) gentrificación percibida y frecuencia de visita del espacio verde por el nivel económico clasificado como cómodo. Estos resultados confirman dos de nuestras hipótesis: (2) aquellas personas residentes en el ámbito de estudio que tengan un contacto más frecuente con las intervenciones medioambientales del estudio no tendrán una percepción de gentrificación tan alta, y (3) aquellas personas residentes en el ámbito de estudio que perciban gentrificación en el área tendrán una salud autopercibida más baja, teniendo en cuenta que los resultados no permiten afirmar estas hipótesis para la población la muestra total, pero si por algunos grupos de población. Así podemos afirmar la hipótesis (4): según la literatura citada anteriormente será esperada una diferencia en las relaciones entre gentrificación percibida, salud autopercibida y contacto con las intervenciones medioambientales urbanas por cada uno de los grupos de población.