[ca] L'objectiu d'aquesta tesi doctoral és analitzar els factors predictius a llarg termini de persistència o recurrència de CIN 2-3 després de tractament escissional amb nansa diatèrmica (LLETZ) en dones immunosuprimides. Mitjançant una anàlisi retrospectiva, es van avaluar pacients immunosuprimides tractades amb LLETZ entre els anys 1996 i 2016. El primer objectiu va ser valorar la freqüència de CIN 2-3 residual o recurrent en dones immunosuprimides en comparació de les dones immunocompetents. Els resultats van mostrar que les dones immunosuprimides tenen una freqüència significativament més gran de recurrència de CIN 2-3 en comparació amb les immunocompetents, cosa que ressalta la importància d'un seguiment més rigorós per a aquest grup de pacients. El segon objectiu va ser avaluar el temps daparició de la recurrència de CIN 2-3. L'anàlisi va revelar que la recurrència de CIN 2-3 ocorre en un temps més curt en dones immunosuprimides, en comparació de les que no tenen immunosupressió. Aquesta troballa subratlla la necessitat de fer un seguiment més freqüent i d'hora en aquest grup de pacients per detectar la recidiva a temps i poder intervenir de manera eficaç. El tercer objectiu va ser determinar els factors de risc associats amb la persistència o recurrència de CIN 2-3 després del tractament escissional. Es van identificar factors clínics (edat), histopatològics (marges afectes, longitud, gruix, circumferència, volum, nombre de quadrants afectes i tipus de tractament escissional de la peça quirúrgica), virològics (positivitat i càrrega viral de VPH-AR post-LLETZ) i immunològics (comptatge de dones) a les dones immunocompetents. Els resultats d"aquesta tesi subratllen la importància d"identificar els factors predictius. Atès que les pacients immunosuprimides tenen una taxa i precocitat de recurrència més alta, es recomana un enfocament de seguiment diferenciat amb controls més freqüents i perllongats. La integració de paràmetres immunològics i virològics, com la càrrega viral de VPH i VIH, és crucial per identificar les pacients amb més risc de recurrència i millorar l'eficàcia del seguiment.

[es] El objetivo de esta tesis doctoral es analizar los factores predictivos a largo plazo de persistencia o recurrencia de CIN 2-3 tras tratamiento escisional con asa diatérmica (LLETZ) en mujeres inmunosuprimidas. A través de un análisis retrospectivo, se evaluaron pacientes inmunosuprimidas tratadas con LLETZ entre los años 1996 y 2016. El primer objetivo fue valorar la frecuencia de CIN 2-3 residual o recurrente en mujeres inmunosuprimidas en comparación con las mujeres inmunocompetentes. Los resultados mostraron que las mujeres inmunosuprimidas tienen una frecuencia significativamente mayor de recurrencia de CIN 2-3 en comparación con las inmunocompetentes, lo que resalta la importancia de un seguimiento más riguroso para este grupo de pacientes. El segundo objetivo fue evaluar el tiempo de aparición de la recurrencia de CIN 2-3. El análisis reveló que la recurrencia de CIN 2-3 ocurre en un tiempo más corto en mujeres inmunosuprimidas, en comparación con aquellas que no tienen inmunosupresión. Este hallazgo subraya la necesidad de realizar un seguimiento más frecuente y temprano en este grupo de pacientes para detectar la recidiva a tiempo y poder intervenir de manera eficaz. El tercer objetivo fue determinar los factores de riesgo asociados con la persistencia o recurrencia de CIN 2-3 tras el tratamiento escisional. Se identificaron factores clínicos (edad), histopatológicos (márgenes afectos, longitud, grosor, circunferencia, volumen, número de cuadrantes afectos y tipo de tratamiento escisional de la pieza quirúrgica), virológicos (positividad y carga viral de VPH-AR post-LLETZ) e inmunológicos (contaje de linfocitos CD4+ y carga viral de VIH) en mujeres inmunosuprimidas con relación a las mujeres inmunocompetentes. Los resultados de esta tesis subrayan la importancia de identificar los factores predictivos. Dado que las pacientes inmunosuprimidas tienen una tasa y precocidad de recurrencia más alta, se recomienda un enfoque de seguimiento diferenciado con controles más frecuentes y prolongados. La integración de parámetros inmunológicos y virológicos, como la carga viral de VPH y VIH, es crucial para identificar a las pacientes con mayor riesgo de recurrencia y mejorar la eficacia del seguimiento.