[ca] El conreu sota hivernacle en regions amb clima mediterrani ha experimentat un gran augment en els darrers anys. La majoria d´aquests hivernacles són estructures de baix cost amb coberta de plàstic. Malgrat tot, s´observa una clara tendència vers equipaments i hivernacles amb un nivell tecnològic més gran que possibiliti un millor control de les condicions de conreu. Es per això, que els hivernacles multitúnel s´estant imposant cada cop més als països de la mediterrània. Degut a les característiques climàtiques (valors de radiació i temperatura elevats) el principal problema d´aquests hivernacles és la elevada temperatura de l´aire interior que es produeix des de principis de primavera fins a finals de la tardor, fet que origina greus efectes sobre la qualitat i rendiment dels conreus. La ventilació natural és el procés més senzill i econòmic per reduir la temperatura de l´interior de l´hivernacle. Malgrat la seva importància, com a conseqüència de la dificultat del seu estudi, no es coneix amb precisió la ventilació natural dels hivernacles multitúnel amb coberta de plàstic. En aquesta tesi, s´analitza la ventilació natural dels hivernacles multitúnel amb coberta de plàstic i dos tipus d´obertures de ventilació (rectangular continua i intercanviable). Al mateix temps, s´avalua l´efecte que provoca la incorporació de xarxes d´ombreig i antiinsectes a les obertures de ventilació. Amb aquest objectiu, el capítol 2 presenta la base teòrica dels models més utilitzats per estudiar i quantificar la ventilació natural dels hivernacles: el model del balanç d´energia i el del flux d´aire originat per les diferències de pressió. Al tercer capítol es presenten els resultats obtinguts al determinar en camp mitjançant la tècnica del gas traçador la taxa de ventilació d´un hivernacle multitúnel de tres naus amb el dos sistemes de finestres (rectangular continua i intercanviable) amb i sense xarxes a les obertures de ventilació. Els resultats experimentals han permès determinar una expressió empírica pel càlcul de la taxa de ventilació en funció de la velocitat del vent exterior, demostrant-se la nul.la influència de la diferència de temperatura entre l´aire interior i exterior sobre la taxa de ventilació (per velocitats de vent superiors a 1 ms-1). També s´ha demostrat la clara influència de la direcció del vent sobre la taxa de ventilació dels hivernacles, fet que ha permès diferenciar la ventilació a sobrevent i sotavent. D´altra banda, també s´ha pogut quantificar la reducció del flux d´aire originada quan s´incorporen xarxes anti-insectes a les obertures de ventilació de forma que en la majoria dels casos no es pot garantir la taxa mínima de ventilació. Per finalitzar destacar que els resultats mostren que el sistema de sostre intercanviable es superior al de finestres rectangulars continues. En el quart capítol es mostren els resultats obtinguts quan es comparen els mètodes del balanç d´energia i del gas traçador per determinar la taxa de ventilació d´un hivernacle multitúnel amb obertures laterals i zenitals. D´acord amb els assajos experimentals s´observa que el mètode del balanç d´energia és útil per hivernacles amb valors baixos de taxa de ventilació produint-se grans errors quan la taxa de ventilació es superior a 0.2 Renov/h msol 2 . A més a més, s´observa la gran sensibilitat del mètode del balanç d´energia a petites variacions de la diferència de temperatura entre l´aire interior i exterior. El capítol 5 s´ha dedicat a l´estudi de les característiques de flux de les obertures de ventilació dels sistemes utilitzats en el treballs experimentals. Els assajos amb models a escala han permès determinar els valors dels coeficients de descàrrega, observant-se clares diferències entre les finestres localitzades a una nau lateral de l´hivernacle i les localitzades a una nau interior. També s´ha quantificat el descens del valor del coeficient de descàrrega quan s´afegeixen xarxes a les finestres i s´han obtingut expressions que possibiliten el càlcul dels valors del coeficient de descàrrega de les diferents combinacions finestra i xarxa a partir de la longitud i l´alçada de les finestres. En el capítol 6, després d´obtenir els valors corresponents del coeficient d´efecte del vent per cada una de les configuracions avaluades s´han pogut determinar els diferents models que permeten quantificar la taxa de ventilació de l´hivernacle en funció de la velocitat i la direcció del vent exterior. La comparació dels resultats experimentals i els calculats presenta en tots els casos un ajust molt bo, fet que sembla confirmar la utilitat d´aquests models. Per finalitzar el capítol 7 recull les conclusions generals i una sèrie de suggeriments vers futures investigacions.

[en] Greenhouse cultivation in Mediterranean countries has experienced a considerable growth during the past years. Most of the greenhouses are low cost structures covered with plastic films, but a clear trend towards the construction of better equipped and more technologically advanced greenhouse to allow for a better control of the growing conditions can be observed. In this ground, the importance of the so called multitunnel type structure is increasing in the Mediterranean area. Due to prevailing environmental conditions (high solar radiation levels and high temperatures), the main problem facting cultivation in this area is the high temperature that develops inside of the greenhouses and its negative influence on yield and quality of the production. Natural ventilation is the easiest and cheapest way to reduce the excessive internal temperature. But, in spite of the importance of the subject, and perhaps due to the difficulty of approaching the problem, little is known over ventilation of multitunnel greenhouses with plastic cladding. In this dissertation, the natural ventilation of this type of structure is analyzed. Two types of window ( a continuous rectangular roof vents, and roll up roof vents) are considered. Also, the effect of the incorporation of screens on the openings is evaluated. With this goal in mind, the theory of the two most well known methods for estimating ventilation rates, namely the wind pressure driven and the energy balance methods, is presented in chapter two. Chapter three includes the results obtained from direct measurements of the ventilation rate on the three-span greenhouse with continuous roof and roll up roof vents. Measurements were taken for both types of opening with and without screening. The decay rate tracer gas method was used to determine the ventilation rate. Later, empirical regressions between ventilation rate, wind speed and internal-open air temperature difference were established for each type of opening. Results indicate the minor importance of the thermal difference on the ventilation rate in comparison with the eolian effect. It is also shown the clear effect of wind direction on the air exchange process: when the wind faces the opening (windward sides) the ventilation rate is clearly higher than when the wind blows for the opposite direction (leeward sides). The screening has a negative effect on the ventilation rate. In most cases, the air exchange rate of screened greenhouses with continuous rectangular roof vents is not adequate to guarantee acceptable environmental conditions. The roll up roof ventilation system proved to be more efficient. The experimental results prove that adequate ventilation is achieved by kind of opening with most types of screens on the windows. Chapter four presents the comparison of ventilation rates values calculated by the energy balance method and measures by the tracer gas technique. Results seems to agree when the ventilation rate is less than 0.2 Renov/h msoil 2 , but strong discrepancies appear when this values is surmounted. It is also shown the very high sensitivity of the energy balance method to small differences on the internal-external temperatures difference. Chapter five is devoted to the study of the flow characteristics on the kind of openings previously pointed out. Test were conducted on small scale greenhouses to determine the discharge coefficients of openings as a function of their aspect ratios. Significative differences where found between openings located in the roof of central and lateral spans. Discharge coefficients of screened windows were always lower than those obtained for unscreened openings. Expressions to calculate the discharge coefficient as a function of the length and width of the opening were derived. Different models to calculate the ventilation rate for each type of openings as a function of wind speed and direction are presented in chapter six. As a previous step, the global wind coefficients for each case study were determined. The agreement between results provided by the simplified models and the measured ventilation rate values was very high. From this fact can be concluded that the models presented in this chapter are useful tools to quantify ventilation of multispan tunnel type greenhouses. Finally, general conclusions and suggestions to carry future research are presented in chapter seven.