BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] En aquest assaig s'analitzen els canvis succeïts en la gubernamentalitat neoliberal i la forma en la qual s'han articulat un conjunt de relacions socials fluides caracteritzades per la falta d'ordre estructural. Conseqüència d'això, han aparegut nous vincles amb el mercat laboral, com és el cas de diferents apps-empresa de repartiment de menjar a domicili, que impliquen una vulnerabilitat i precarietat que no eren presents en l'anterior model fordista. Amb la condició d'esclarir la lògica darrere d'aquesta economia col·laborativa, l'autor tracta de fer dialogar la tradició gramsciana de l'hegemonia amb les aportacions foucaultianos del poder i així donar compte d'algunes propostes polítiques que ajudin a pensar la construcció de societats del benestar la fi principal del qual sigui el temps garantit.

[es] En este ensayo se analizan los cambios sucedidos en la gubernamentalidad neoliberal y la forma en la que se han articulado un conjunto de relaciones sociales fluidas caracterizadas por la falta de orden estructural. Consecuencia de ello, han aparecido nuevos vínculos con el mercado laboral, como es el caso de diferentes apps-empresa de reparto de comida a domicilio, que implican una vulnerabilidad y precariedad que no estaban presentes en el anterior modelo fordista. Con tal de esclarecer la lógica detrás de esta economía colaborativa, el autor trata de hacer dialogar la tradición gramsciana de la hegemonía con los aportes foucaultianos del poder y así dar cuenta de algunas propuestas políticas que ayuden a pensar la construcción de sociedades del bienestar cuyo fin principal sea el tiempo garantizado.
[ca] L'article evidencia el que anomenem "símptomes" de la progressiva gentrificació del territori del Poblenou de Barcelona, com a efecte del pla 22@. Inicialment, s'introdueix el debat sobre la gentrificació, abordant el seu origen clàssic en diàleg amb les noves corrents crítiques que en qüestionen la universalitat. A continuació, es descriu la transformació del territori, que ha esdevingut un laboratori d'experimentació urbana, detallant les pressions immobiliàries i les seves conseqüències. En l'argument central es comparen les dinàmiques de l'espai públic de dos dels seus barris més afectats, a través d'observacions a la zona del nucli antic i de la Superilla. Mitjançant una metodologia de tall etnogràfic, s'aporten evidències sobre les particularitats qualitatives de la gentrificació "des de baix". En aquest context de mercantilització urbana, les conclusions subratllen la necessitat de protegir les dinàmiques de la vida pública per mitigar els efectes depredadors de la mercantilització urbana en el teixit comercial i social.

[es] El artículo evidencia lo que denominamos "síntomas" de la progresiva gentrificación del territorio del Poblenou de Barcelona, como efecto del plan 22@. Inicialmente, se introduce el debate sobre la gentrificación, abordando su origen clásico en diálogo con las nuevas corrientes críticas que cuestionan su universalidad. A continuación, se describe la transformación del territorio, que ha devenido un laboratorio de experimentación urbana, detallando las presiones inmobiliarias y sus consecuencias. En el argumento central se comparan las dinámicas del espacio público de dos de sus barrios más afectados, a través de observaciones en la zona del núcleo antiguo y de la Supermanzana. Haciendo uso de una metodología de corte etnográfico, se aportan evidencias sobre las particularidades cualitativas de la gentrificación "desde abajo". En este contexto de mercantilización urbana, las conclusiones subrayan la necesidad de proteger las dinámicas de la vida pública para mitigar los efectos depredadores de la mercantilización urbana en el tejido comercial y social.
[ca] Objectiu. L'objectiu de l'estudi va ser descriure l'experiència durant l'atenció hospitalària de gestants de primer trimestre ingressades per avortament espontani i les seves vivències després de l'alta post avortament. Mètode. Estudi qualitatiu amb mostreig no probabilístic. Es va utilitzar la base de dades d'un hospital d'alta complexitat de Santiago de Xile, sent la grandària mostral de 9 participants definit pel criteri de saturació. Es van recol·lectar les dades mitjançant una entrevista semiestructurada i es van processar realitzant anàlisi narrativa. Resultats. Es van identificar les següents categories: Emocions i sentiments de les mares relacionades amb l'avortament, que inclou el rebuig de l'embaràs, la por a una altra gestació i la vivència emocional de les parelles. Una altra categoria fou la Relació interpersonal amb prestadors, parella i família, en la qual destaca el tracte ofert a la usuària, el prejudici sobre la causa de l'avortament, la quantitat i qualitat d'informació lliurada sobre el diagnòstic i els procediments; també es van reconèixer els ritus en els primers dies post avortament l'estat psicològic de la dona posterior a l'avortament. Fou una categoria emergent la visió social de l'avortament voluntari. Conclusió. Les habilitats comunicacionals del professional i la capacitat d'acompanyar l'experiència emocional davant la pèrdua reproductiva, influeix en la salut mental, en el procés de dol i en la valoració de la mare sobre la qualitat de l'atenció. El seguiment de la condició psicològica de la usuària és insuficient.

[es] Objetivo. El objetivo del estudio fue describir la experiencia durante la atención hospitalaria de gestantes de primer trimestre ingresadas por aborto espontáneo y sus vivencias luego del alta postaborto. Método. Estudio cualitativo con muestreo no probabilístico. Se utilizó la base de datos de un hospital de alta complejidad de Santiago de Chile, siendo el tamaño muestral de 9 participantes definido por el criterio de saturación. Se recolectaron los datos con una entrevista semiestructurada y se procesaron realizando análisis narrativo. Resultados. Fueron categorías identificadas: emociones y sentimientos de las madres relacionadas al aborto, que incluye el rechazo del embarazo, el miedo a otra gestación y la vivencia emocional de las parejas. Otra categoría fue la relación interpersonal con prestadores, pareja y familia, en la que se destacó el trato a la usuaria, el prejuicio sobre la causa del aborto, la cantidad y calidad de información entregada sobre el diagnóstico y los procedimientos; también se reconocieron los ritos en los primeros días postaborto y el estado psicológico de la mujer posterior al aborto. Fue una categoría emergente la visión social del aborto voluntario. Conclusión. Las habilidades comunicacionales del profesional y la capacidad de acompañar la experiencia emocional ante la pérdida reproductiva influyen en la salud mental, el proceso de duelo y la valoración de la madre sobre la calidad de la atención. El seguimiento de la condición psicológica de la usuaria es insuficiente.
[ca] La cultura il·lustrada, on la divisió estamental muta en una societat de classes, desenvoluparà nous mecanismes de classificació i jerarquització. El fonament d'aquesta nova organització clàssica procedeix del paradigma barroc del Theatrum Mundi, convertit, en els discursos sobre art i teatre dels enciclopedistes, en el model de l´esfera pública. Així ho trobem a Diderot: el comediant és l'home públic regit per idees i no pas per sentiments. D'altra banda, la vida privada se sotmet, als marges que permet la individualitat burgesa, a una nova moralitat centrada en l'exportació del model econòmic a allò polític. S'anuncia en el model escènic una nova moralitat i una nova classificació social resumida en la màxima "fingeixo i per tant sóc": allò real és la representació.

[es] La cultura ilustrada, donde la división estamental muta en una sociedad de clases, va a desarrollar nuevos mecanismos de clasificación y jerarquización. El fundamento de esa nueva organización clásica procede del paradigma barroco del Theatrum Mundi, convertido, en los discursos sobre arte y teatro de los enciclopedistas, en el modelo de la esfera pública. Así lo encontramos en Diderot: el comediante es el hombre público regido por ideas y no por sentimientos. Por otra parte, la vida privada se somete, en los márgenes que permite la individualidad burguesa, a una nueva moralidad centrada en la exportación del modelo económico a lo político. Se anuncia en el modelo escénico una nueva moralidad y una nueva clasificación social resumida en "finjo luego soy", lo real es la representación.
[ca] Aquest article analitza l'impacte de la simulació, la hiperrealitat i el consumisme en la novel•la de Don DeLillo White Noise. Tracta de com la novel•la retrata la tecnologia i els mitjans de comunicació com un imperi de signes i codis que esborren o fan implosionar el significat. La televisió, els reportatges de la ràdio i les tafaneries i els dispositius d'imatge mèdica s'entrellacen amb molts aspectes de la vida de les persones a la cultura capitalista recent. És més, l'article esclarirà la qüestió de la hiperrealitat generada mitjançant simulacions. Veurem com aquest nou tipus de realitat esdevé més real que la pròpia realitat. Després, es tractarà la influència del supermercat i l'emergència de la cultura de consum. Veurem com la producció i el consum han assolit un significat nou i diferent en aquesta nova societat "superficial" i com reformula la comprensió i la interacció de la gent amb la realitat.

[es] Este artículo plantea el impacto de la simulación, el hiperrealismo y el consumismo en la novela de Don DeLillo White Noise. Se plantea cómo la novela presenta la tecnología y los medios de comunicación masivos como un imperio de signos y códigos que borran o destruyen el significado. La televisión, los boletines radiofónicos y chismes, y los dispositivos de imagen médicos están imbricados con muchos aspectos de la vida de la personas en esta última cultura capitalista. Además, el artículo arrojará cierta luz sobre la cuestión de la hiperrealidad generada por las simulaciones; se verá cómo este nuevo tipo de realidad se convierte en algo más real que la propia realidad. A continuación, se estudiará la influencia de los supermercados y el nacimiento de la cultura de consumo. Se planteará en qué medida la producción y el consumo han adquirido un nuevo y distinto significado en esta nueva sociedad "superficial", y cómo esto moldea la comprensión e interacción de la gente con la realidad.
[ca] La indústria cosmètica convencional té a la seva disposició milers d'ingredients per elaborar els seus productes, la majoria dels quals són sintètics i sobretot derivats de la indústria petroquímica, pel que causen grans problemes en la salut humana i al medi ambient. Actualment, s'està creant una tendència per reduir els compostos químics i substituir-los per uns d'origen natural. És aquí on intervé la biotecnologia cosmètica. Les algues són una de les matèries primeres més valorades que podem trobar a la natura i contenen una gran quantitat de compostos bioactius útils per cosmètica. Depèn del tipus d'alga s'obtindrà unes propietats cosmètiques o altres. D'aquesta manera, mitjançant extraccions de compostos d'origen biològic es podrà transformar la cosmètica convencional en una molt més natural i ecològica.

[es] La industria cosmética convencional tiene a su disposición miles de ingredientes para elaborar sus productos, la mayoría son sintéticos y sobre todo derivados de la industria petroquímica, por lo que causan grandes problemas en la salud humana y en el medio ambiente. Actualmente, se está creando una tendencia para reducir los compuestos químicos y sustituirlos por unos de origen natural. Es ahí donde interviene la biotecnología cosmética. Las algas son una de las materias primas más valoradas que podemos encontrar en la naturaleza y contienen una gran cantidad de compuestos bioactivos útiles por cosmética. Depende del tipo de alga se obtendrá unas propiedades cosméticas u otras. De esta forma, mediante extracciones de compuestos de origen biológico se podrá transformar la cosmética convencional en una mucho más natural y ecológica.
[ca] En aquest article es pretén exposar el paper que exerceixen els mitjans, tant impresos com electrònics, en els processos de normativització lingüística. Llengües pluricèntriques com l'espanyol, l'alemany, el francès o el portuguès, que es caracteritzen per la forta incidència de conflictes normatius, constitueixen un terreny particularment fèrtil per a indagar sobre la manera en què actuen els mitjans i els sectors on tenen un paper destacat respecte a les normes lingüístiques. S'abordaran els següents aspectes, posant especial recalcament en els tres últims i recorrent a exemples dels idiomes a dalt esmentats: 1. Els mitjans com a "tribuna" del discurs normatiu, 2. els mitjans com a generadors de noves demandes normatives, 4. els mitjans com a acceleradors de l'intercanvi entre varietats d'una mateixa llengua i 3. els mitjans com a actors socials que consoliden noves normes, divergents de les tradicionals.

[es] En este artículo se pretende exponer el papel que desempeñan los medios, tanto impresos como electrónicos, en los procesos de normativización lingüística. Lenguas pluricéntricas como el español, el alemán, el francés o el portugués, que se caracterizan por la fuerte incidencia de conflictos normativos, constituyen un terreno particularmente fértil para indagar sobre la manera en que actúan los medios y los sectores donde tienen un papel destacado respecto a las normas lingüísticas. Se abordarán los siguientes aspectos, poniendo especial hincapié en los tres últimos y echando mano de ejemplos de los idiomas arriba mencionados: 1. Los medios como "tribuna" del discurso normativo, 2. los medios como generadores de nuevas demandas normativas, 4. los medios como aceleradores del intercambio entre variedades de una misma lengua y 3. los medios como actores sociales que consolidan nuevas normas, divergentes de las tradicionales.
[ca] Darrerament, s'ha produït un augment en l'anàlisi i l'estudi del fenomen i la problemàtica de la violència de gènere. Tot i així, gran part d'aquestes investigacions han donat prioritat a l'abordatge dels abusos físics, per sobre d'altres formes no tangibles d'agressió. La violència econòmica és una de les manifestacions que menys visibilitat ha obtingut. En aquest sentit, en aquest article s'aborda una de les formes de victimització més habituals que es produeix després de la ruptura de la parella: la inassistència alimentària o, dit d'una altra manera, l'impagament de la manutenció. Així doncs, mitjançant una metodologia qualitativa basada en entrevistes, es pretén recollir el relat i les experiències de les dones que, un cop separades o divorciades, no reben les quantitats establertes per al manteniment dels fills a càrrec. L'objectiu de la recerca s'orienta a captar les veus de les protagonistes, posant un èmfasi especial en aspectes com l'accés al sistema judicial i al procés de reclamació d'aquestes prestacions, les representacions culturals al voltant de la pensió alimentària, i les interpretacions de les informants sobre l'incompliment d'aquesta obligació i les seves repercussions.

[es] Durante los últimos tiempos ha acontecido un aumento en el análisis y estudio del fenómeno y problemática de la violencia de género. Sin embargo, gran parte de estas investigaciones han dado prelación al abordaje de los abusos físicos sobre otras formas no tangibles de agresión. La violencia económica constituye una de las manifestaciones que menos protagonismo ha obtenido. En este sentido, en el presente artículo se aborda una de las victimizaciones más frecuentes que esta toma tras la ruptura de la pareja, a saber, la inasistencia alimentara o, si se prefiere, el impago de la manutención. Así, mediante una metodología cualitativa basada en entrevistas, se pretende recuperar el relato y las experiencias de las mujeres que, una vez separadas o divorciadas, no reciben dichas cuantías establecidas para el sostenimiento de los menores a cargo. El objetivo de la investigación se encuentra centrado en la aprehensión de las voces de las protagonistas, prestando especial interés en aspectos como la accesibilidad al sistema judicial y al proceso de reclamo de dichas prestaciones, las representaciones culturales en torno a la pensión alimenticia y las interpretaciones de las informantes sobre el incumplimiento de dicha obligación y sus repercusiones.
[ca] El text present exposa els resultats de la investigació duta a terme en l'assignatura de "Museus i exposicions com a propostes educatives" (Grau en Educació Primària de la Universidad de Murcia), que va tenir com a finalitat principal conèixer la percepció dels estudiants sobre l'activitat educativa dels museus i el seu potencial com a recurs didàctic en Educació Primària. La investigació s'emmarcà dins del projecte d'innovació anomenat "Diseño de recursos didácticos para educación primaria en colaboración con los museus de la Región de Murcia". A través de qüestionaris de tipus quantitatiu i grups de discussió s'obtenen resultats que permeten, d'una banda, estimar l'efecte sobre els estudiants dels continguts treballats a l'aula i, de l'altra, observar la relació entre els centres museístics i els futurs mestres, amb la finalitat de valorar la necessitat d'ampliar els projectes relacionats amb l'educació museística.

[es] El presente texto expone los resultados de la investigación llevada a cabo en la asignatura de "Museos y exposiciones como propuestas educativas" (Grado en Educación Primaria de la Universidad de Murcia), que tuvo como fin principal conocer la percepción de los estudiantes con respecto a la actividad educativa de los museos y su potencial como recurso didáctico en Educación Primaria. La investigación estuvo enmarcada dentro del proyecto de innovación denominado "Diseño de recursos didácticos para educación primaria en colaboración con los museos de la Región de Murcia". A través de cuestionarios de tipo cuantitativo y grupos de discusión se obtienen resultados que permiten, por un lado, estimar el efecto sobre los estudiantes de los contenidos trabajados en el aula, y, por otra parte, observar la relación entre los centros museísticos y los futuros maestros, con el fin de valorar la necesidad de ampliar los proyectos relacionados con la educación museística.
[ca] La tecnologia digital, a més de servir com a eina de recerca, també és un objecte d'estudi. Moltes disciplines han trobat en el fet social en xarxa, especialment a Internet, nous elements per analitzar, com el dret d'Internet, l'etnografia virtual o la mineria de dades, per posar exemples. Això també passa en la cultura i en l'educació. En poques paraules, hi ha cada vegada més investigadors i treballs d'investigació que, a més d'estudiar la cultura digitalitzada, analitzen la cultura digital. I d'altra banda, hi ha línies d'investigació que, a més de veure Internet com a material educatiu, veuen l'entorn online com una nova condició social i cultural d'aprenentatge dins i fora de l'escola. És a dir, per a la cultura i l'educació la tecnologia actual no passa desapercebuda. Actualment les dues disciplines estan reprenent els seus desenvolupaments i creant altres narratives àvides d'entendre, valorar i desenvolupar els seus enquadraments i pràctiques en un nou ecosistema, el digital.

[es] La tecnología digital, además de servir como herramienta de investigación, también es un objeto de estudio. Muchas disciplinas han encontrado en el quehacer social en red, especialmente en internet, nuevos elementos para analizar, como el derecho de internet, la etnografía virtual o la minería de datos, por poner algunos ejemplos. Esto también sucede en la cultura y la educación. En pocas palabras, existen cada vez más investigadores y trabajos de investigación que, además de estudiar la cultura digitalizada, analizan la cultura digital y, por otra parte, existen líneas de investigación que además de ver internet como material educativo, ven el entorno online como una nueva condición social y cultural de aprendizaje dentro y fuera de la escuela. Esto es, para la cultura y la educación la tecnología actual no pasa desapercibida. En la actualidad ambas disciplinas están retomando sus desarrollos y creando otras narrativas, ávidas por entender, valorar y desarrollar sus encuadres y prácticas en un nuevo ecosistema, el digital.
[ca] El Dr. Roger Schank va ser el fundador del renovat Institut per a l'Aprenentatge de les Ciències a la Universitat de Northwestern, on en John P. Evans és professor emèrit en ciències computacionals, educació i psicologia. Va ser professor de ciències computacionals i psicologia de la Universitat de Yale i director del projecte d'Intel·ligència Artificial de Yale. Va ser professor visitant a la universitat de Paris VII, professor assistent del centre de ciències computacionals i lingüístiques de la Universitat d'Stanfor i investigador a l'Institut de Semàntica i Cognició a Suïssa. També va ser Distinguished Career Professor a l'Escola de Ciències Computacionals a la Universitat de Carnegie Mellon. És membre de l'AAAI i fundador de la Societat de Ciències Cognitives de la Universitat de Texas. Al 1994, va fundar la Cognitive Arts Corporation, companyia que dissenyava i construïa simulacions multimèdia d'alta qualitat per a ús corporatiu d'entrenament i per a cursos on line d'universitats en col·laboració amb la Universitat de Columbia. Al 2002 va fundar la Socratic Arts, una companyia orientada a millorar la qualitat de l'e-learning per a negocis i escoles.

[es] Dr. Roger Schank fue el fundador del renovado Instituto para el aprendizaje de las ciencias en la Universidad de Northwestern, donde es John P. Evans profesor Emérito en ciencias computacionales, educación y psicología. Fue profesor de ciencias computacionales y psicología de la Universidad de Yale y director del proyecto de Inteligencia Artificial de la misma universidad. Fue profesor visitante en la universidad de Paris VII, profesor asistente del centro de ciencias computacionales y lingüísticas de la Universidad de Stanford e investigador en el Instituto de semántica y cognición en Suiza. También fue Distinguished Career Professor en la escuela de ciencias computacionales de la Universidad de Carnegie Mellon. Es miembro de la AAAI y fundador de la sociedad de ciencias cognitivas de la Universidad de Texas. En 1994, fundó la Cognitive Arts Corporation, compañía que diseñaba y construía simulaciones multimedia de alta calidad para uso corporativo de entrenamiento y para cursos on line de universidades en colaboración con la Universidad de Columbia. En el 2002 fundó Socratic Arts, una compañía orientada a mejorar la calidad del e-leaning para negocios y escuelas.
[ca] Aquest article pretén explorar les diferents possibilitats de pensar la diversitat de les lectures del procés de cristianització de les poblacions indígenes a Amèrica portuguesa, considerant la visió de dos missioners que van actuar en Maranhão i en Grão-Pará, el primer durant el segle XVII i el segon a mitjans del segle XVIII, període que abasta l'inici i el moment final de les missions a l'Amazònia. L'objectiu és analitzar el discurs dels missioners com a referència per estudiar aquest procés a partir de les destrosses d'un altre univers semàntic: els significats atribuïts per les poblacions indígenes. Per a això s'utilitzaran fragments relatius a noms, cossos i identitats inscrits en els registres dels missioners.

[es] Este artículo pretende explorar las diferentes posibilidades de pensar la diversidad de las lecturas del proceso de cristianización de las poblaciones indígenas en la América portuguesa, considerando la visión de dos misionarios que actuaron en Maranhão y en Grão-Pará, el primero durante el siglo XVII y el segundo a mediados del siglo XVIII, período que abarca el inicio y el momento final de las misiones en la Amazonía. El objetivo es analizar el discurso de los misionarios como referencia para estudiar ese proceso a partir de los destrozos de otro universo semántico: los significados atribuidos por las poblaciones indígenas. Para ello se utilizarán fragmentos relativos a nombres, cuerpos e identidades inscritos en los registros de los misionarios.