BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Un TFG centrat en els beneficis de l'educació superior (universitat). No només centrat en els beneficis, sinó també centrat en les diferències salarials entre els universitaris graduats i entre les diferents comunitats autònomes d'Espanya.

[es] Un TFG centrado en los beneficios de la educación superior (universidad). No solo centrado en los retornos, sino también centrado en las diferencias de salariales entre los universitarios graduados y entre las diferentes comunidades autónomas de España.
[ca] Els mitjans de comunicació tenen la capacitat de treure a la llum pública persones anònimes que desitgen aconseguir l'estatus de famós -el que els comporta beneficis-. Certes característiques atractives pel públic fan que certes persones tinguin més possibilitats d'accedir a aquesta esfera, degut a que els mitjans -i la publicitat- veuen en ells una via per obtindre beneficis, tant econòmics com de reputació, i opten per un pacte simbiòtic. Els mitjans, per tant, presenten diferents criteris de selecció i vies de creació de fames, com per exemple els talent shows, programes especialment dissenyats per aquest propòsit.

[es] Los medios de comunicación tienen la capacidad de sacar a la luz pública personas anónimas que desean alcanzar el estatus de famoso -el que los conlleva beneficios-. Ciertas características atractivas para el público hacen que ciertas personas tengan más posibilidades de acceder a esta esfera, debido a que los medios - y la publicidad-ven en ellos una vía para obtendré beneficios, tanto económicos como de reputación, y optan por un pacto simbiótico. Los medios, por tanto, presentan diferentes criterios de selección y vías de creación de famas, como por ejemplo los talent shows, programas especialmente diseñados para este propósito.
[ca] L'objectiu principal d'aquest article és avaluar les crítiques que algunes autores feministes i d'altres autors inscrits en el debat postmodernista han formulat sobre el llibre de David Harvey The Condition of Postmodernity. Les primeres li retreuen que en el seu plantejament no hagi qüestionat el paper de la masculinitat, sinò que tot queda subordinat a una qüestió de classes socials, tal com sempre ha exposat Harvey. Les critiques dels segons apunten a que l'obra no incorpora l'alternativa (de raça, gènere, etc.). Finalment, l'autora proposa com a opció alternativa el "Dialogisme", teoria contemporània aportada per M. Bakhtin que incorpora la diferència i l'alteritat a través d'un concepte nou anomenat "cronotop".

[es] El principal objetivo de este articulo es evaluar las críticas que algunas auroras feministas y otros autores inscritos en el debate postmodemista han formulado sobre el libro de David Harvey The Condition of Postmodernity. Las primeras le acusan de no haber cuestionado en su planteamiento el papel de la masculinidad, sino que todo queda subordinado a una cuestión de clases sociales, tal como siempre ha expuesto Harvey. Las críticas de los segundos apuntan a que la obra no incorpora la "alteridad" (de raza, género, etc.). Finalmente, la autora propone como opción alternativa el "Dialogismo", teoria contemporánea aportada por M. Bakhtin que incorpora la diferencia y la alteridad a través de un nuevo concepto llamado "cronotop".
[ca] Els adults en context de migració necessiten aprendre la llengua del seu país d'acollida per integrar-se i convertir-se en membres actius d'aquesta societat. En aquest article, de caràcter teòric, exploro el concepte d'alfabetització afectiva entès en el seu sentit més ampli com l'impacte que té la lectura en la llengua del país d'acollida en la vida de les persones adultes multiculturals que han migrat. L'objectiu central és reflexionar sobre el procés lector com a element clau d'una educació transformadora. Per a això, advoc per l'ensenyament d'una llengua addicional que incorpori les veus de les persones adultes lingüísticament i culturalment diverses per tal de construir significats que fusionin les nostres cultures. En la nostra societat multicultural i multimodal, l'ensenyament de la llengua local a adults migrants pot millorar si es tenen en compte aspectes afectius, tal com mostren els estudis sobre alfabetització afectiva i la seva aplicació a les aules.

[es] Los adultos en contexto de migración necesitan aprender la lengua de su país de acogida para integrarse y convertirse en miembros activos de dicha sociedad. En este artículo, de corte teórico, exploro el concepto de alfabetización afectiva entendido en su sentido más amplio como el impacto que tiene la lectura en la lengua del país de acogida en la vida de las personas adultas multiculturales que han migrado. El objetivo central es el de reflexionar sobre el proceso lector como elemento clave de una educación transformadora. Para ello, abogo por la enseñanza de una lengua adicional que incorpora las voces de las personas adultas lingüística y culturalmente diversas para que construyamos significados que fusionen nuestras culturas. En nuestra sociedad multicultural y multimodal, la enseñanza de la lengua local a adultos migrantes puede mejorar al atender aspectos afectivos, como muestran los estudios sobre alfabetización afectiva y su aplicación en las aulas.
[ca] Un dels objectius de la recerca geografica humanistica és el coneixement de les relacions existencials que els homes establim amb el territori i de l'estructuració subjectiva de l'espai, és a dir, la conformació i articulació dels llocs i espais que integren el món viscut d'individus i col·lectius humans. En aquest article es fa, per una banda, una introducció a l'ús que en el marc de la geografia humanística hom fa de la literatura imaginativa de ficció com a document perceptiu i geografic d'analisi de la literatura aplicat en una recerca concreta sobre l'Alt Pirineu Catala. L'objectiu d'aquesta recerca ha estat l'obtenció d'una visió interna de la societat tradicional i la crisi de la muntanya a través de la visió subjectiva que d'aquesta realitat apareix en la literatura pirinenca creativa o de ficció (novel·la, relat, conte, etc). El mètode aplicat considera que els escriptors vehiculen la societat que estudiem i que la seva obra col·lectiva en constitueix una mostra existencial.

[es] Uno de los objetivos de la investigación geografica humanistica es el conocimiento de las relaciones existenciales que los hombres establecen con el territorio y la estructuración subjetiva del espacio, es decir, la conformación y articulación de los lugares y los espacios que integran el mundo vivido de los individuos y colectivos humanos. En este articulo, por una parte se hace una introducción al uso que en el marco de la geografia humanistica se hace de la literatura imaginativa de ficción-como documento perceptivo y por otra parte se Dresentan los fundamentos teóricos del método eeouafico de anilisis de la literatura aplicado a una investigación concreta sobre el Alto Pirineo Catalin. El objetivo de esta investigación ha sido la obtención de una visión interna de la sociedad tradicional y de la crisis de la montaña a través de la visión subjetiva que de esta realidad aparece en la literatura pirenaica creativa o de ficción (novela, relato, cuento,etc). El método aplicado considera que los escritores vehiculan la sociedad que estudiamos y que su obra colectiva constituye una muestra existencial de la misma.
[ca] Aquest Treball de Fi de Grau és una anàlisi del vocabulari jurídic utilitzat en la pel·lícula francesa Le Brio (2017). Començarà amb una introducció general de la temàtica objecte d'estudi i es conclourà amb una elaboració d'un glossari personal. Aquest glossari es formarà partint de termes seleccionats en la pel·lícula (en VOSE), i servirà com a eina de referència per l'anàlisi més detallada dels mateixos que es proposarà successivament. El treball inclou, així mateix, una primera part teòrica relacionada amb els estudis de traducció audiovisual, al tractament de la terminologia jurídica espanyola i a les tècniques que s'apliquen en la traducció per a resoldre problemes de vària naturalesa contextual en relació amb aquests últims. No faltaran les conclusions sobre tots als temes mencionats anteriorment, entre els quals les tècniques i estratègies de traducció i adaptació adquiriran el rol més destacat. Aquest Treball de Fi de Grau es redacta, també, amb el desig que pugui resultar útil per futurs estudis de traducció jurídica o que, almenys, pugui servir com a base de partida pels que s'apropin a aquest àmbit.

[es] Este Trabajo de Fin de Grado es un análisis del vocabulario jurídico utilizado en la película francesa Le Brio (2017). Empezará con una introducción general de la temática objeto de estudio y se concluirá con una elaboración de un glosario personal. Dicho glosario se formará a partir de los términos seleccionados en la película (en VOSE) y servirá como herramienta de referencia para el análisis más detallado de los mismos que se propondrá a continuación. El trabajo incluye, asimismo, una primera parte teórica relativa a los estudios de traducción audiovisual, al tratamiento de la terminología jurídica española y a las técnicas que se aplican en traducción para resolver problemas de varia naturaleza contextual relacionada con estos últimos. No faltarán las conclusiones sobre todos los temas mencionados anteriormente, entre los cuales las técnicas y estrategias de traducción y adaptación al español adquirirán el papel más destacado. Este Trabajo de Fin de Grado se redacta, también, con el deseo de que pueda resultar útil para futuros estudios de traducción jurídica o que, al menos, pueda servir como base de partida para quienes se acerquen a este ámbito.
[ca] El treball tracta de la creació de l'associació del Braco de Weimar que és una raça alemanya característica per la seva gran bellesa. A més de donar-li forma i crear-la es farà un plantejament estratègic per aconseguir el màxim d'èxit possible en el primer any de vida del projecte.

[es] El trabajo trata de la creación de la asociación del Braco de Weimar que es una raza alemana característica por su gran belleza. Además de darle forma y crearla se hará un planteamiento estratégico para conseguir el máximo de éxito posible en el primer año de vida del proyecto.
[ca] Aquest treball té com a finalitat traduir i comentar una mostra de relats curts del dramaturg, escriptor i dibuixant polonès Sławomir Mrożek (29.06.1930-15.08.2013). Per tal de facilitar la comprensió de l'obra de l'autor, s'hi inclou una introducció sobre Mrożek, així com també una visió del context social, polític i literari de la segona meitat del segle XX a Polònia. També s'hi comenten els possibles paral·lelismes de l'autor polonès amb la literatura catalana, així com la difusió de l'obra Mrożek en català i en espanyol. A més, pel fet que aquest treball consisteix en una traducció comentada, s'hi expliquen els diversos problemes de traducció del polonès al català que han sorgit i s'hi justifiquen les solucions que s'han adoptat.

[es] Este trabajo tiene como finalidad traducir y comentar una muestra de relatos cortos del dramaturgo, escritor y dibujante polaco Sławomir Mrożek (29.06.1930-15.08.2013). Para facilitar la comprensión de la obra del autor, se incluye una introducción sobre Mrożek, así como una visión del contexto social, político y literario de la segunda mitad del siglo XX en Polonia. También se comentan los posibles paralelismos del autor polaco con la literatura catalana, así como la difusión de la obra de Mrożek en catalán y en español. Además, debido a que este trabajo consiste en una traducción comentada, se explican los diversos problemas de traducción del polaco al catalán que han surgido y se justifican las soluciones que se han adoptado.
[ca] El Tractat de Lisboa presenta la solidaritat com un valor fonamental. No obstant això, l'absència d'una definició unitària de què significa actuar en solidaritat dins de la Unió Europea pot promoure respostes asimètriques per part de cada Estat membre cap a problemes de dimensió europea allunyant-se de l'horitzontalitat desitjada. Aquest treball té per objecte buscar una definició de solidaritat, així com analitzar la posició de el Consell Europeu que sent la institució que defineix l'orientació i les prioritats polítiques generals de la Unió Europea, exerceix un indubtable paper en la promoció de la solidaritat entre els Estats membres.

[es] El Tratado de Lisboa presenta la solidaridad como un valor fundamental. Sin embargo, la ausencia de una definición unitaria de qué significa actuar en solidaridad dentro de la Unión Europea puede promover respuestas asimétricas por parte de cada Estado miembro hacia problemas de dimensión europea alejándose de la horizontalidad deseada. Este trabajo tiene por objeto buscar una definición de solidaridad, así como analizar la posición del Consejo Europeo, que siendo la institución que define la orientación y las prioridades políticas generales de la Unión Europea, ejerce un indudable papel en la promoción de la solidaridad entre los Estados miembros.
[ca] En aquest article es destaca la construcció de dissidències en relació amb la producció d'espais d'exclusió principalment en els àmbits urbans. En aquest marc, l'estudi discuteix la producció i ús d'espais urbans, i en menor mesura rurals, per part de dos grups significatius: okupes i gais. Tots dos fan de l'apropiació de certs espais urbans una estratègia d'empowerment. S'hi ressalta la relació que s'estableix entre el privat i el públic, així com la importància dels processos de gentrificació segons la perspectiva d'aquests sectors dissidents. Els límits, a vegades molt estrets, que s'estableixen entre els significats d'inclusió, exclusió i dissidència també són destacats. S'hi analitza tant la relació d'aquests grups amb la resta de la societat com les seves pròpies contradiccions internes.

[es] En este artículo se destaca la construcción de disidencias en relación con la producción de espacios de exclusión principalmente en los ámbitos urbanos. En este marco, el estudio discute la producción y uso de espacios urbanos, y en menor medida rurales, por parte de dos grupos significativos: okupas y gays. Ambos hacen de la apropiación de ciertos espacios urbanos una estrategia de empowerment. Se resalta la relación que se establece entre lo privado y lo público, así como la importancia de los procesos de gentrificación a la luz de la perspectiva de estos sectores disidentes. Los límites, a veces muy estrechos, que se establecen entre los significados de inclusión, exclusión y disidencia también son destacados, analizándose tanto la relación de estos grupos con el resto de la sociedad como sus propias contradicciones internas.
[ca] La citometria de flux és una tecnologia que permetria identificar i aïllar cèl·lules mare malignes molt minoritàries com les leucèmiques, responsables de la recaiguda i la resistència als tractaments quimioterapèutics, enfront de la manca de marcadors genètics i fenotípics universals que ho posin en relació. En aquest sentit, un grup investigador de l'Institut de recerca contra la Leucèmia Josep Carreras ha desenvolupat un assaig diagnòstic innovador tenint en compte la funcionalitat enzimàtica de les cèl·lules, concretament de l'activitat fosfatasa alcalina. Reconèixer-les en diagnosticar la leucèmia milloraria el pronòstic de pacients d'alt risc i l'aplicació i desenvolupament de teràpies més efectives.

[es] La citometría de flujo es una tecnología que permitiría identificar y aislar células madre malignas muy minoritarias como las leucémicas, responsables de la recaída y la resistencia a los tratamientos quimioterapéuticos, frente a la falta de marcadores genéticos y fenotípicos universales que lo pongan en relación. En este sentido, un grupo investigador del Instituto de investigación contra la Leucemia Josep Carreras ha desarrollado un ensayo diagnóstico innovador teniendo en cuenta la funcionalidad enzimática de las células, concretamente de la actividad fosfatasa alcalina. Reconocerlas en diagnosticar la leucemia mejoraría el pronóstico de pacientes de alto riesgo y la aplicación y desarrollo de terapias más efectivas.
[ca] Aquesta recerca estudiarà el cas concret del servei d'interpretació telefònica de Salud Responde a l'Hospital Virgen de Valme de Sevilla per tal d'aconseguir més informació sobre una modalitat que no ha estat prou investigada. Aquest estudi de cas es centrarà en tres eixos fonamentals: en primer lloc, s'estudiarà el subservei d'interpretació telefònica de Salud Responde; en segon lloc, es realitzarà una entrevista al Responsable de Qualitat de l'empresa encarregada de proveir el subservei mencionat (Dualia); i, finalment, s'observarà també l'actuació del personal sanitari a través d'un qüestionari. Així mateix, es pretén aportar solucions per a millorar les deficiències trobades.

[es] Esta investigación estudiará el caso concreto del servicio de interpretación telefónica de Salud Responde en el Hospital Virgen de Valme de Sevilla con el objetivo de conseguir más información sobre una modalidad que no ha sido lo suficientemente investigada. Este estudio de caso se centrará en tres ejes fundamentales: en primer lugar, se estudiará el subservicio de interpretación telefónica de Salud Responde; en segundo lugar, se entrevistará al responsable de calidad de Dualia; y, por último, se observará también la actuación del personal sanitario a través de un cuestionario. Asimismo, se aportarán soluciones para mejorar las deficiencias halladas.
[ca] Aquest treball vol mesurar l'accessibilitat del videojoc The Last of Us Part II (2020), desenvolupat per Naughty Dog. En particular, es busca analitzar els ajustaments d'accessibilitat que ofereix per a les persones sordes o amb discapacitat auditiva, i comparar aquests resultats amb els d'un estudi de recepció. En primer lloc, s'indagarà en el creixement de les indústries de la traducció audiovisual, la localització multimèdia i la localització de videojocs en els darrers anys. A continuació, es parlarà de l'accessibilitat des d'un punt de vista general, de les característiques de l'accessibilitat per a persones sordes i de les investigacions actuals sobre accessibilitat en l'àmbit dels videojocs. Més endavant, es presentarà el producte que es vol analitzar i es detallaran les opcions que ofereix el videojoc per a les persones sordes o amb discapacitat auditiva. Posteriorment, es descriurà la metodologia seguida en aquest treball, que consisteix en l'elaboració d'un model per mesurar l'accessibilitat i en la realització i la distribució d'un qüestionari a les persones usuàries. Finalment, s'analitzaran els resultats obtinguts i es reflexionarà sobre l'accessibilitat del producte escollit i com podria influir en l'àmbit de l'accessibilitat a videojocs en el futur.

[es] Este trabajo pretende medir la accesibilidad del videojuego The Last of Us Part II (2020), desarrollado por Naughty Dog. En particular, se busca analizar los ajustes de accesibilidad que este ofrece para las personas sordas o con discapacidad auditiva, y comparar estos resultados con los de un estudio de recepción. En primer lugar, se indagará en el crecimiento de las industrias de la traducción audiovisual, la localización multimedia y la localización de videojuegos en los últimos años. A continuación, se hablará de la accesibilidad desde un punto de vista general, de las características de la accesibilidad para personas sordas y de las actuales investigaciones sobre accesibilidad en el ámbito de los videojuegos. Más adelante, se presentará el producto que se pretende analizar y se detallarán las opciones que ofrece el videojuego para las personas sordas o con discapacidad auditiva. Posteriormente, se describirá la metodología seguida en este trabajo, que consiste en la elaboración de un modelo para medir la accesibilidad y en la realización y distribución de un cuestionario a las personas usuarias. Finalmente, se analizarán los resultados obtenidos y se reflexionará sobre la accesibilidad del producto elegido y cómo podría influenciar el ámbito de la accesibilidad en videojuegos en el futuro.
[ca] Aquest article proposa abordar el patrimoni cultural com a imaginari ancorat als sistemes de significat i projeccions de l'ésser i el lloc al món de cada societat. A partir del treball de camp etnogràfic realitzat en una comunitat indígena saragura al sud de l'Equador, s'evidencia com els imaginaris de patrimoni operen com a classificadors i assignadors institucionals per a la mercantilització i la turistificació de la cultura. També mostren com el patrimoni cultural és resignificat i interpel·lat des de l'experiència de població saragura. Això no vol dir que els imaginaris de patrimoni funcionin antagònicament a la quotidianitat de la comunitat i la normativitat institucional, sinó que les persones usen estratègicament diferents imaginaris de patrimoni per moure's i interactuar en diversos espais polítics, econòmics i culturals. Finalment, també permeten situar el patrimoni cultural a matrius culturals no occidentals i desplegar altres compressions, significats i relacions a partir de les seves reivindicacions identitàries i històriques. Per això, l'article abordarà en el marc teòric l'anàlisi del patrimoni cultural imaginari i les seves implicacions epistèmico-conceptuals, cosa que ens permetrà situar les reflexions dels imaginaris de i sobre patrimoni cultural en el treball etnogràfic a la comunitat indígena de Saraguro.

[es] Este artículo propone abordar el patrimonio cultural como imaginario anclado a los sistemas de significado y proyecciones del ser y el lugar en el mundo de cada sociedad. A partir del trabajo de campo etnográfico realizado en una comunidad indígena saragura al sur del Ecuador, se evidencia cómo los imaginarios de patrimonio operan como clasificadores y asignadores institucionales para la mercantilización y turistificación de la cultura. Asimismo, también muestran cómo el patrimonio cultural es resignificado e interpelado desde la experiencia de población saragura. Esto no quiere decir que los imaginarios de patrimonio funcionen antagónicamente en la cotidianidad de la comunidad y la normatividad institucional, sino que las personas usan estratégicamente diferentes imaginarios de patrimonio para moverse e interactuar en diversos espacios políticos, económicos y culturales. Finalmente, también permiten situar el patrimonio cultural en matrices culturales no occidentales y desplegar otras compresiones, significados y relaciones a partir de sus reivindicaciones identitarias e históricas. Para ello, el articulo abordará en el marco teórico el análisis del patrimonio cultural imaginario y sus implicaciones epistémico-conceptuales, lo que nos permitirá situar las reflexiones de los imaginarios de y sobre patrimonio cultural en el trabajo etnográfico en la comunidad indígena de Saraguro.
[ca] La resistència contra l'extracció massiva de carbó a Austràlia i el creixent moviment que advoca per una "transició justa" a una societat lliure de combustibles fòssils ha tingut cert èxit però s'enfronta a grans desafiaments, com es mostra en un nou mapa desenvolupat per investigadors del projecte internacional ACKnowl-EJ de l'Institut de Ciència i Tecnologia Ambientals de la Universitat Autònoma de Barcelona (ICTA-UAB) i per l'equip d'investigació australià de Justícia Ambiental (AEJ) per al Centre for Urban Research (RMIT University, Melbourne) en associació amb Friends of the Earth (FoE) Austràlia.

[es] La resistencia contra la extracción masiva de carbón en Australia y el creciente movimiento que aboga por una "transición justa" a una sociedad libre de combustibles fósiles ha tenido cierto éxito pero seenfrenta a grandes desafíos, como se muestra en un nuevo mapa desarrollado por investigadores del proyecto internacional ACKnowl-EJ del Instituto de Ciencia y Tecnología Ambientales de la Universidad Autónoma de Barcelona (ICTA-UAB) y por el equipo de investigación australiano de Justicia Ambiental (AEJ) para Centre for Urban Research (RMIT University, Melbourne) en asociación con Friends of the Earth (FoE) Australia.