BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Aquest article estudia els enfrontaments legals, desenvolupats al llarg de vàries generacions, entre diferents branques de la família Cardona pel dret a la successió a les seves baronies valencianes de Soneixa, Assuévar, Serra i la despoblada Ria. També s'ocupa de les pretensions que diversos barons, al seu torn, van plantejar sobre el seu dret a la casa i als ducats de Cardona i de Sogorb, donant lloc a uns plets que acabarien per perllongar-se durant prop de trescents anys. Es mostren les reivindicacions, fonaments legals i actors de cadascna de les parts, amb especial atenció per al periode encarnat per Josep de Cardona i Jerònima Llull, fi gures clau en aquests litigis, i als anys previs i immediatament posteriors a les seves vides.

[es] Este artículo estudia los enfrentamientos legales, desarrollados a lo largo de varias generaciones, entre diferentes ramas de la familia Cardona por el derecho a la sucesión en sus baronías valencianas de Soneja, Azuébar, Serra y la despoblada Ría. También se ocupa de las pretensiones que diversos barones, a su vez, plantearon sobre el derecho a la casa y a los ducados de Cardona y de Segorbe, dando lugar a unos pleitos que acabarían por prolongarse durante cerca de trescientos años. Se muestran las reivindicaciones, fundamentos legales y actores de cada una de las partes, con especial atención para el periodo encarnado por José de Cardona y Jerónima Llull, fi guras claves en estos litigios, y a los años previos e inmediatamente posteriores a sus vidas.
[ca] Objectiu. Dissenyar un manual de suport per al llevador/a docent clínic assistencial que exerceixi en Hospitals Públics a Xile que pugui enfortir el procés d'ensenyament aprenentatge en l'estudiant que cursa el seu quart any de la carrera d'Obstetrícia durant el seu període de pràctica clínica en unitats de prepart/part. Material i Mètode. Recerca Qualitativa. Aquest projecte va ser validat per quatre experts en l'àrea de docència universitària de la carrera d'Obstetrícia, de professió llevador/a. Realitzant la validació a través d'un formulari oficial brindat per la Universidad Andrés Bello, on es realitza aquest projecte de recerca de tesi, on s'analitzen preguntes tant de format, consistència i conceptes, com també preguntes de contingut, aportació i impacte. A causa de la situació d'emergència sanitària, aquest projecte no va poder ser aplicat en camps clínics. Resultats. Els resultats van ser dividits en tres aspectes: formalitat, continguts i general, on es pot exportar amb gràfics el nivell d'aprovació de cada pregunta i àmbit d'aquest manual, així com la factibilitat completa d'aquest. Conclusions. A través d'aquesta recerca es pot concloure la importància d'incorporar materials de suport als docents assistencials llevador/a, i que la incorporació d'un manual és un mètode factible que pot millorar l'experiència entre docent i estudiant.

[es] Objetivo. Diseñar un manual de apoyo al matrón/a docente clínico asistencial que ejerza en hospitales públicos en Chile que pueda fortalecer el proceso de enseñanza/aprendizaje en el estudiante que cursa su cuarto año de la carrera de Obstetricia, durante su periodo de práctica clínica en unidades de preparto/parto. Material y Método. Investigación Cualitativa. Este proyecto fue validado por cuatro expertos en el área de docencia universitaria de la carrera de Obstetricia, de profesión matrón/a. Realizando la validación a través de un formato oficial brindado por la Universidad Andrés Bello, donde se realiza este proyecto de investigación de Tesis, y donde se analizan preguntas tanto de formato, consistencia y conceptos, como también preguntas de contenido, aporte e impacto. Debido a situación sanitaria, este proyecto no pudo ser aplicado en campos clínicos. Resultados. Los resultados fueron divididos en tres aspectos: forma, contenidos y general, donde se puede graficar el nivel de aprobación de cada pregunta y ámbito de este manual, y la factibilidad completa de este. Conclusiones. A través de esta investigación se puede concluir lo importante que puede ser incorporar materiales de apoyo a los docentes asistenciales matrón/a, y que la incorporación de un manual es un método factible que puede mejorar la experiencia entre docente y estudiante.
[ca] Les dinàmiques del conflicte armat intern de Colòmbia han deixat més de 7 milions de víctimes en el període que va de 1985 a 2015. Davant d'aquest panorama, l'Estat colombià ha dissenyat estratègies institucionals com ara la Unitat de Víctimes i Restitució de Terres, la qual només es va implementar tardanament a partir de 2012, amb la llei 1448, de 2011. Així doncs, aquest article pretén produir una caracterització històrica de les víctimes, a tall de cronologia per cada tipus d'acció, amb la finalitat de comprendre els desafiaments institucionals a què ha de fer front l'Estat de Colòmbia per a la reparació integral de les víctimes d'un conflicte que suma més de 50 anys d'història.

[es] Las dinámicas del conflicto armado interno colombiano han dejado más de 7 millones de víctimas en el periodo 1985 al 2015. Ante tal panorama, el Estado colombiano ha diseñado estrategias institucionales como la Unidad de Víctimas y Restitución de Tierras, la cual sólo se implementó tardíamente desde el 2012 con la Ley 1448 de 2011. Así, el presente artículo busca generar una caracterización histórica de las víctimas, a modo de cronología por cada tipo de acción, para comprender los desafíos institucionales que debe tomar el Estado colombiano para la reparación integral de las víctimas de un conflicto que suma ya más de 50 años. Colombia, Conflicto armado colombiano, actores armados ilegales, víctimas, legislación colombiana sobre víctimas, derechos humanos
[ca] L'objectiu d'aquest article és estudiar les interacciones entre naturalesa, ciutat i societat a partir del cas del riu Mapocho, el principal curs d'aigua que creua Santiago de Chile. Amb la migració del camp a la ciutat i la industrialització iniciada a finals del segle XIX, el riu va anar contaminant-se cada vegada més, de manera que al seu voltant va augmentar la insalubritat pública i el número d'assentament precaris. A més, la presistència d'aquest espai va fer que les classes dirigents identifiquessin a aquells que allà vivien amb la insalubritat de les aigües i promoguessin una representació dels seus habitants com a pobladors d'un territori, no tan sols malsà, sino també immoral i bàrbar.

[es] Este artículo tiene como objetivo estudiar las interacciones entre naturaleza, ciudad y sociedad a partir del caso del río Mapocho, el principal curso de agua que cruza Santiago de Chile. Con la migración del campo a la ciudad y la industrialización iniciada a finales del siglo xix, el río fue contaminándose cada vez más, de modo que a su alrededor aumentaron la insalubridad pública y el número de asentamientos precarios. Además, la persistencia de ese espacio llevó a las clases dirigentes a identificar a quienes allí vivían con la insalubridad de las aguas y promovieron una representación de sus habitantes como pobladores de un territorio no solo malsano, sino también inmoral y bárbaro.
[ca] En aquest treball presentem una nova visió en la caracterització discursiva de les anomenades construccions suspeses, estructures pròpies dels discursos orals i de màxima immediatesa comunicativa. Més enllà d'entendre el seu funcionament en uns contextos comunicatius determinats com a enunciats independents, aprofundim en la forma d'inserció d'aquestes estructures dins de l'arquitectura del text i en la seva relació amb unitats superiors del discurs per sobre de l'enunciat, principalment, el paràgraf i la intervenció. Per a això, analitzem les diferents posicions que ocupen les suspeses dins d'aquestes unitats (inicial, intermèdia, final i independent) en diferents tipus de text amb divers grau de distància comunicativa. D'aquesta manera, és possible definir funcions en la formació d'unitats discursives superiors i en la progressió textual dels discursos en els quals apareixen les suspeses. Finalment, atenem la influència en la caracterització tipològica dels textos que tenen aquestes construccions, perquè el seu mer ús afecta a la posició del text dins de l'escala d'immediatesa-distancia comunicativa; les construccions suspeses són un fenomen propi de l'oralitat i caracteritzen els textos amb uns certs trets d'aquest mitjà.

[es] En este trabajo presentamos una nueva visión en la caracterización discursiva de las llamadas construcciones suspendidas, estructuras propias de los discursos orales y de máxima inmediatez comunicativa. Más allá de entender su funcionamiento en unos contextos comunicativos determinados como enunciados independientes, profundizamos en la forma de inserción de estas estructuras dentro de la arquitectura del texto y en su relación con unidades superiores del discurso por encima del enunciado, principalmente, el párrafo y la intervención. Para ello, analizamos las diferentes posiciones que ocupan las suspendidas dentro de estas unidades (inicial, intermedia, final e independiente) en diferentes tipos de texto con diverso grado de distancia comunicativa. De este modo, es posible definir funciones en la formación de unidades discursivas superiores y en la progresión textual de los discursos en los que aparecen las suspendidas. Por último, atendemos a la influencia en la caracterización tipológica de los textos que tienen estas construcciones, pues su mero uso afecta a la posición del texto dentro de la escala de inmediatez-distancia comunicativa; las construcciones suspendidas son un fenómeno propio de la oralidad y caracterizan los textos con ciertos rasgos de este medio.
[ca] S'ha posat de manifest la importància de l'aprenentatge significatiu a l'entorn universitari com una teoria del model constructivista que permet als estudiants integrar els coneixements previs, fets i experiències amb el que s'aprèn a classe. Es fomenta així una actitud favorable per a l'aprenentatge a través de la participació activa d'estudiants i docents vinculant alhora aquests coneixements amb l'exercici professional, proporcionant sabers i competències per a la vida. Aquest estudi proposa l'ús d'aquesta teoria en l'ensenyament de la geometria i del dibuix tècnic durant el primer any de Disseny Gràfic, grau que acull estudiants novells de formació secundària de diferents procedències i amb poca experiència en aquestes disciplines, per la qual cosa les perceben, en molts casos, com inconnexes per a la seva formació i per a l'exercici professional. En aquest treball s'exposen les estratègies didàctiques aplicades, els productes desenvolupats i la valoració dels estudiants vers la seva participació activa en el procés d'aprenentatge. S'ha realitzat un estudi de cas que va permetre evidenciar la necessitat de transformar la didàctica d'aquestes assignatures per tal que els estudiants puguin integrar aquests nous sabers i aplicar-los per afrontar els reptes propis de la pràctica professional del disseny gràfic.

[es] El aprendizaje significativo en el entorno universitario es una teoría del modelo constructivista que permite a los estudiantes integrar el conocimiento previo, hechos y experiencias con lo aprendido en clase. Se fomenta así una actitud favorable para el aprendizaje a través de la participación activa de estudiantes y docentes a la vez que se vinculan estos conocimientos con el ejercicio profesional, proporcionando saberes y competencias para la vida. El presente estudio propone el uso de esta teoría en la enseñanza de la geometría y el dibujo técnico en el primer año de Diseño Gráfico, carrera que reúne estudiantes noveles de diversa formación secundaria y con poca experiencia en estas disciplinas, por lo que las perciben, en muchos casos, como inconexas para su formación y el ejercicio profesional. En el presente trabajo se exponen las estrategias didácticas aplicadas, los productos desarrollados y la valoración de los estudiantes ante su participación activa en el proceso de aprendizaje. Se ha realizado un estudio de caso que permitió evidenciar la necesidad de transformar la didáctica de estas asignaturas, con el fin de que los estudiantes puedan integrar estos nuevos saberes y aplicarlos para afrontar los desafíos propios del ejercicio profesional del diseño gráfico.
[ca] Aquest article analitza les primeres etnografies de les societats mediterrànies que van ser realitzades entre 1950 i 1970 per investigadors (doctorands) de la Universitat d'Òxford. Tot i que no hi va haver inicialment un projecte de crear un camp específic de recerca sobre el Mediterrani, aquestes etnografies mostren alguns trets en comú. L'article sosté que, lluny del tema criticat del "honor i vergonya", hi ha altres elements que caracteritzen aquests treballs; per exemple el fet que es presentin com a etnografies d'un món rural que desapareix. Finalment, tractarem de situar aquests textos dins l'eix Nord-Sud que existia en l'antropologia d'aquell temps.

[es] Este artículo analiza las primeras etnografías de las sociedades mediterráneas que fueron llevadas a cabo entre 1950 y 1970 por investigadores (doctorandos) de la Universidad de Oxford. A pesar de no existir inicialmente un proyecto de crear un campo específico de investigación sobre el Mediterráneo, estas etnografías muestran algunos rasgos comunes. El artículo sostiene que, lejos del tema criticado del "honor y vergüenza", hay otros elementos que caracterizan estos trabajos; por ejemplo el hecho de que se presenten como etnografías de un mundo rural que desaparece. Finalmente, trataremos de situar estos textos en el eje Norte-Sur que existía en la antropología de entonces.
[ca] L'escola, com a institució socialitzadora, té el repte de ser un agent coeducatiu que formi en igualtat de gènere. Per a això, cal introduir la perspectiva de gènere en totes les àrees, però especialment en l'ensenyament de la història. L'objectiu d'aquesta investigació va ser avaluar l'efectivitat de la implementació d'una situació d'aprenentatge sobre l'edat moderna, en què es visibilitzen i reconeixen les aportacions de les dones, verificant si es van produir diferències entre les idees de l'alumnat abans i després de la implementació. Hi van participar 91 estudiants de 2n d'ESO, utilitzant un qüestionari de 17 ítems, agrupats en 3 variables. Els resultats van mostrar que la intervenció va augmentar la comprensió i l'interès per la història de les dones. No obstant això, les diferències en motivació entre homes i dones van ser evidents, obrint noves línies de recerca per analitzar aquest fet.

[es] La escuela como institución socializadora tiene el reto de ser un agente coeducativo que forme en igualdad de género. Para ello, hay que introducir la perspectiva de género en todas las áreas, pero especialmente en la enseñanza de la Historia. El objetivo de esta investigación fue evaluar la efectividad de la implementación de una situación de aprendizaje sobre la Edad Moderna, en la que se visibilizan y reconocen las aportaciones de las mujeres, verificando si se produjeron diferencias entre las ideas del alumnado antes y después de la implementación. Participaron 91 estudiantes de 2ª de ESO, utilizando un cuestionario de 17 ítems, agrupados en 3 variables. Los resultados mostraron que la intervención aumentó la comprensión e interés por la historia de las mujeres. Sin embargo, las diferencias en motivación entre hombres y mujeres fueron evidentes, abriendo nuevas líneas de investigación para analizar este hecho.
[ca] Els documents cinematogràfics aporten una important informació sobre l'emigració econòmica espanyola vers Europa que tingué lloc entre els anys cinquanta i setanta. Per això, resulta rellevant estudiar de quina manera el cinema espanyol produït de manera coetània als fets va reflectir aquest assumpte, considerant quin paper va desenvolupar la censura i com foren rebudes les pel·lícules per part de la pròpia comunitat emigrada. Així mateix, resulta molt enriquidor comparar la imatge que aquest ofereix amb aquella que plantegen els films dissidents realitzats al marge de la industria i les representacions proposades per les diverses cinematografies dels països que els acolliren.

[es] Los documentos cinematográficos aportan una importante información sobre la emigración económica española rumbo a Europa acaecida entre los años cincuenta y setenta. Por ello, resulta relevante estudiar de qué modo el cine español producido de manera coetánea a los hechos reflejó este asunto, considerando qué papel desempeñó la censura y cómo fueron recibidas las películas por parte de la propia comunidad emigrada. Asimismo, resulta muy enriquecedor cotejar la imagen que éste ofrece con aquella que plantean los films disidentes realizados al margen de la industria y las representaciones que dieron las diversas cinematografías de los países que les acogieron.
[ca] Des de l'enfocament ecològic de la neurodidàctica es presenta una experiència d'ús de rúbriques com a pràctica pedagògica per a la valoració del funcionament executiu en estudiants de nivell secundari. L'objectiu d'aquest escrit consisteix a socialitzar pràctiques docents que evidencien l'aplicabilitat de les neurociències en el saló de classes, mitjançant l'exposició d'una experiència en la qual es van integrar les aportacions de la neurodidàctica amb les estratègies utilitzades pels docents en les seves pràctiques pedagògiques. Es descriuen les estratègies implementades en els espais curriculars de Música i Educació Tecnològica, Antropologia Social i Cultural, Anglès Elemental i Història, amb adolescents de 4t i 5è any, i es presenta el rellevament de les funcions executives (FE) de memòria de treball, planificació, organització, presa de decisions i flexibilitat cognitiva en aquests espais. Els docents van fer servir mitjans audiovisuals amb guies de preguntes, lliurament de treballs pràctics, elaboració de la proposta d'indumentària representativa de la promoció de l'any, confecció de review i presa d'anotacions, com a estratègies en funció de les quals van confeccionar rúbriques amb cinc nivells d'assoliment. Es va concloure que les rúbriques van constituir un mètode d'avaluació formativa que va facilitar la retroalimentació envers l'estudiant en la construcció del coneixement, alhora que van promoure accions interdisciplinàries i transdisciplinàries entre els espais curriculars, brindant claredat en la transmissió de continguts i estimulant l'aprenentatge significatiu en reforçar els processos autorregulatoris, per als quals les FE són una peça clau. Aplicar les rúbriques per a valorar les FE es presenta, llavors, com una proposta innovadora per a ser explorada amb major profunditat en futures recerques.

[es] Desde el enfoque ecológico de la neurodidáctica, se presenta una experiencia de uso de rúbricas como práctica pedagógica para la valoración del funcionamiento ejecutivo&nbsp; en estudiantes de nivel secundario. Se exponen las diferentes estrategias implementadas en los espacios curriculares de Música y Educación Tecnológica, Antropología Social y Cultural, Inglés Elemental e Historia, con adolescentes de 4° y 5° año, y el relevamiento de las funciones ejecutivas de memoria de trabajo, planificación, organización, toma de decisiones y flexibilidad cognitiva en dichos espacios. Se concluye que las rúbricas constituyen un método de evaluación formativa que facilita la retroalimentación para con el/la estudiante en la construcción del conocimiento, a la vez que promueven acciones inter y transdisciplinarias entre los espacios curriculares, brinda claridad en la transmisión de contenidos y estimulan el aprendizaje significativo reforzando los procesos autorregulatorios; para los que las FE son una pieza clave. Aplicar las rúbricas para valorar las FE se presenta entonces como&nbsp; una propuesta innovadora para ser explorada con mayor profundidad en futuras investigaciones.
[ca] A pesar que en el curs 2017/2018 es van complir dues dècades de l'entrada de l'aragonès a l'escola, encara són escassos les dades sobre la seva situació i perspectives de futur en l'àmbit educatiu. Amb la finalitat de realitzar una aportació en aquest sentit, desenvolupem un estudi de cas múltiple sota metodologia qualitativa, centrat en l'anàlisi de les actituds lingüístiques de la comunitat educativa de les 26 escoles on s'ensenyava aquesta llengua entre 2013 i 2015. Pel que fa als docents, les dades mostren un clima actitudinal predominant que denominem com a interès condicionat, tendent a la valoració positiva de la llengua per se però amb un cert rebuig a la seva promoció en l'ensenyament, en identificar-se com una potencial amenaça des del punt de vista laboral per part d'uns claustres de mestres composts principalment per docents interins. Així mateix, entre els mestres preval una ideologia sobre l'aprenentatge lingüístic d'orientació instrumental, la qual cosa se suma a l'anterior per a explicar l'escassa evolució de l'aragonès en l'Educació Infantil i Primària.

[es] A pesar de que en el curso 2017/2018 se cumplieron dos décadas de la entrada del aragonés en la escuela, todavía son escasos los datos sobre su situación y perspectivas de futuro en el ámbito educativo. Con el fin de realizar una aportación en este sentido, desarrollamos un estudio de caso múltiple bajo metodología cualitativa, centrado en el análisis de las actitudes lingüísticas de la comunidad educativa de las 26 escuelas donde se enseñaba esta lengua entre 2013 y 2015. En lo que respecta a los docentes, los datos muestran un clima actitudinal predominante que denominamos como interés condicionado, tendente a la valoración positiva de la lengua per se pero con cierto rechazo a su promoción en la enseñanza, al identificarse como una potencial amenaza desde el punto de vista laboral por parte de unos claustros de maestros compuestos principalmente por docentes interinos. Asimismo, entre los maestros prevalece una ideología sobre el aprendizaje lingüístico de orientación instrumental, lo cual se suma a lo anterior para explicar la escasa evolución del aragonés en la Educación Infantil y Primaria.
[ca] Considerant les transformacions produïdes en la conjuntura política argentina a partir del govern de Kirchner i la dispersió de les organitzacions de desocupats després de la massacre del Puente Pueyrredón, ens proposem d'analitzar què va succeir amb les organitzacions autònomes, arrel de la configuració del Frente Popular Darío Santillán (FPDS) des de finals de 2003. En aquest sentit, analitzarem: a) la manera en què es produeixen (re)definicions político-ideològiques, partint de la lectura que es realitza de la consolidació de l'esmentat govern i les estratègies desenvolupades en relació als diferents sectors de treballadors desocupats mobilitzats, b) les formes de construcció política del FPDS, considerant les lectures i la referència a les experiències organitzatives i de mobilització dels diferents Movimientos de Trabajadores Desocupados (MTDs) autònoms a partir dels quals es va conformar, c) les transformacions en la identitat col·lectiva, originades en el pas del reconeixement com a organització de "desocupats" a la identificació com a "front multisectorial".

[es] Considerando las transformaciones que se han producido en la coyuntura política argentina a partir del gobierno de Kirchner y la dispersión entre las organizaciones de desocupados tras la masacre del Puente Pueyrredón; nos proponemos analizar qué sucedió con las organizaciones autónomas, a la luz de la conformación del Frente Popular Darío Santillán (FPDS) desde fines de 2003. En este sentido, analizaremos: a) el modo en que se producen (re) definiciones político-ideológicas, a partir de la lectura que se realiza acerca de la consolidación de dicho gobierno y las estrategias desarrolladas en relación con los diferentes sectores de trabajadores desocupados movilizados, b) los modos de construcción política del FPDS, considerando las lecturas y la referencia a las experiencias organizativas y de movilización de los diferentes Movimientos de Trabajadores Desocupados (MTDs) autónomos a partir de los cuales se conformó, c) las transformaciones en la identidad colectiva, originadas en el paso del reconocimiento como organización de "desocupados" a la identificación como "frente multisectorial".