BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Tròpic, naturalesa tropical, malalties tropicals i medicina tropical, significats sense significants, són conceptes influenciats en el decurs dels successos per postures, ideologies i interessos —socials, econòmics, geopolítics, militars, religiosos, acadèmics, tecnològics i científics, a vegades contradictoris—, per tant amb condicions de possibilitat d'emergència mutables, que arriben a constituir-se en representacions culturals vàlides i acceptades, que deriven en pràctiques i costums que s'institucionalitzen i canvien amb la mutabilitat del concepte.

[es] Trópico, naturaleza tropical, enfermedades tropicales y medicina tropical, significados sin significantes, son conceptos influenciados, en el decurso de los aconteceres, por posturas, ideologías e intereses —sociales, económicos, geopolíticos, militares, religiosos, académicos, tecnológicos y científicos, a veces contradictorios—, por tanto con condiciones de posibilidad de emergencia mutables, llegan a constituirse en representaciones culturales válidas y aceptadas, que devienen en prácticas y costumbres que se institucionalizan y cambian con la mutabilidad del concepto.
[ca] L'educació superior no pot analitzar-se sense abans fer un balanç i establir el context en què ha de complir la seva missió. En aquest sentit, és evident que vivim en un món cada cop més complex i amb desequilibris alarmants, en el qual es produeixen grans desigualtats i paradoxes. Les grans transformacions que afronta la societat, com ara la creixent força del coneixement com a un determinant del desenvolupament; la seguretat nacional o el terrorisme; la degradació del medi ambient com a conseqüència de les pressions de l'home a la terra; el domini sobre altres cultures, propiciant la seva desaparició, requereixen una educació superior compromesa amb les seves funcions de servei a la societat. Els esforços encaminats a millorar la qualitat de l'educació superior no poden ometre la valoració de la pertinència. Aquest article planteja les raons per les quals la qualitat de l'educació necessita aportar el sentit de pertinència social. Per a això es fa necessari el desenvolupament de criteris i indicadors per l'acreditació de la qualitat que incloguin el compromís social de la universitat.

[es] La educación superior no puede analizarse sin antes hacer un balance y establecer el contexto en el que ha de cumplir su misión. En este sentido, es evidente que vivimos en un mundo cada vez más complejo y con desequilibrios alarmantes, en el que suceden grandes desigualdades y paradojas. Las grandes transformaciones que enfrenta la sociedad tales como, la creciente fuerza del conocimiento como un determinante del desarrollo; la seguridad nacional o el terrorismo; la degradación del medio ambiente como consecuencia de las presiones del hombre a la tierra; el dominio sobre otras culturas, propiciando su desaparición, requieren una educación superior comprometida con sus funciones de servicio a la sociedad. Los esfuerzos encaminados a mejorar la calidad de la educación superior no pueden omitir la valoración de su pertinencia. Este artículo plantea las razones por las cuales la calidad de la educación necesita aportar el sentido de pertinencia social. Para ello se hace necesario el desarrollo de criterios e indicadores para la acreditación de la calidad que incluyan el compromiso social de la universidad.
[ca] PROPÒSIT: Realitzar una revisió bibliogràfica sistemàtica sobre l'ús de la telemedicina (TM) a àrees específiques d'optometria i oftalmologia, particularment en referència a la retinopatía diabètica (RD). MÈTODOS: Es va realitzar una cerca bibliogràfica a partir de les bases de dades Pubmed, Scopus i Web of Science seguint la metodologia PRISMA, d'articles científics publicats els darrers dotze anys. Es va realitzar el procés d'identicació, selecció i inclusió de 38 estudis analitzats. RESULTATS: La revisió bibliogràfica sistemàtica mostra la importància dels avenços tecnològics, que esdevenen un canvi paradigmàtic a l'àmbit sanitari. La telemedicina (TM) ofereix la possibilitat de realitzar visites a distància. La retinopatía diabètica (RD) és la primera causa de ceguesa en països industrialitzats i es preveu un augment als propers anys. L'aplicació de mètodes de cribatge mitjançant TM per al diagnòstic precoç ajuden a la prevenció i aconsegueix que només els pacients amb signes de malaltia siguin remesos a serveis d'oftalmologia i es redueixen costos al sistema sanitari. CONLUSIÓ: Hi ha nombrosos dispositius accessibles i molt econòmics que poden ajudar a la detecció precoç de la RD, la qual cosa es tradueix en un millor seguiment i un tractament més efectiu.

[es] PROPÓSITO: Realizar una revisión bibliográfica sistemática acerca del uso de la telemedicina en las áreas de optometría y oftalmología, específicamente en referencia a la retinopatía diabética (RD). MÉTODOS: Búsqueda bibliográfica a través de las bases de datos PubMed, Scopus y Web of Science siguiendo la metodología PRISMA, de artículos científicos publicados los últimos doce años. Se ha realizado un proceso de identificación, selección e inclusión de los 38 estudios analizados en el trabajo. RESULTADOS: La revisión bibliográfica sistemática muestra la importancia de los avances tecnológico, originando un nuevo paradigma en el ámbito sanitario. La telemedicina (TM) ofrece la posibilidad de realizar visitas a distancia. La retinopatía diabética (RD) es la primera causa de ceguera en países industrializados y se prevé que aumente en los próximos años. La aplicación de métodos de cribado mediante TM, para el diagnóstico precoz ayudan a prevenirla y consigue que sólo los pacientes con signos de enfermedad sean remitidos a servicios de oftalmología, lo que reduce costes al sistema sanitario. CONLUSIÓN: este trabajo muestra que existen numerosos dispositivos accesibles y muy económicos que pueden ayudar a la detección precoz de la RD, lo que se traduce en un mejor seguimiento y un tratamiento más eficaz.
[ca] A la comarca del Mestratge de Terol s'han catalogat vint-i-vuit masies fortificades que conserven una torre entre els seus edificis principals. Conjunt amb un alt valor històric-cultural i també artístic, en els casos d'estètica més cuidada, en els quals és especialment ressenyable la qualitat de les seves finestres principals. Es tracta d'un conjunt patrimonial poc conegut i en risc de desaparició, del qual a penes existia documentació prèvia més enllà dels propis edificis, per la qual cosa es va considerar necessari dur a terme una recerca en la qual es documentés i analitzés la seva arquitectura per a caracteritzar-la i objectivar el seu valor i estat, amb la fi última de definir uns criteris adequats per a la seva conservació. L'objectiu de l'article és mostrar els resultats de l'anàlisi específica de les finestres més destacades, com a elements arquitectònics formals notoris del conjunt, la lectura del qual ofereix una valuosa informació històrica i, amb això, donar a conèixer aquest patrimoni desconegut i en perill, la qual cosa afavoreix la seva valorització, a més de facilitar futurs treballs de conservació i recerca, no sols en l'àmbit d'estudi sinó en entorns comparables per proximitat territorial o històrica. L'estudi s'ha realitzat principalment des del punt de vista formal, però també s'han contemplat aspectes constructius, utilitzant diferents mètodes gràfics per a la seva documentació i posterior anàlisi, en el qual s'ha inclòs la seva comparació amb tipus semblants de l'entorn pròxim, la qual cosa ha facilitat la seva aproximació cronològica.

[es] En la comarca del Maestrazgo de Teruel se han catalogado veintiocho masías fortificadas que conservan una torre entre sus edificios principales. Conjunto con un alto valor histórico-cultural y también artístico, en los casos de estética más cuidada, en los que es especialmente reseñable la calidad de sus ventanas principales. Se trata de un conjunto patrimonial poco conocido y en riesgo de desaparición, del que apenas existía documentación previa más allá de los propios edificios, por lo que se consideró necesario llevar a cabo una investigación en la que se documentara y analizara su arquitectura para caracterizarla y objetivar su valor y estado, con el fin último de definir unos criterios adecuados para su conservación. El objetivo del artículo es mostrar los resultados del análisis específico de las ventanas más destacadas, como elementos arquitectónicos formales notorios del conjunto, cuya lectura ofrece una valiosa información histórica y, con ello, dar a conocer este patrimonio desconocido y en peligro, lo que favorece su valorización, además de facilitar futuros trabajos de conservación e investigación, no solo en el ámbito de estudio sino en entornos comparables por cercanía territorial o histórica. El estudio se ha realizado principalmente desde el punto de vista formal, pero también se han contemplado aspectos constructivos, utilizando distintos métodos gráficos para su documentación y posterior análisis, en el que se ha incluido su comparación con tipos semejantes del entorno próximo, lo que ha facilitado su aproximación cronológica.
[ca] Aquesta investigació analitza el desenvolupament de la impressió ِ3 D al sector de la construcció, les dificultats a què s'enfronta i els experiments realitzats en la creació de nous materials / tecnologies per superar aquestes dificultats amb l'ajut d'un sistema que garanteixi un procés òptim per tal d'assolir el màxim potencial d'aquest mètode.

[es] Esta investigación analiza el desarrollo de la impresión ِ3 D en el sector de la construcción, las dificultades a las que se enfrenta y los experimentos realizados en la creación de nuevos materiales / tecnologías para superar estas dificultades con la ayuda de un sistema que pueda garantizar un proceso óptimo para alcanzar la plena potencial de este método.
[ca] Aquest Treball de Fi de Grau té com a objectiu descriure les soluciones implementades actualment pels operadors de telecomunicacions per a sincronitzar les seves xarxes i la importància de mantenir-les ben sincronitzades per a garantir el seu bon funcionament i la qualitat del servei. Dins del marc teòric, es veurà l?arquitectura de les xarxes en el cas concret de Vodafone España SAU. Seguidament, s'especificarà quin tipus de sincronització necessita cada xarxa per a poder assegurar el seu propi funcionament. Per últim, s?explicarà la dependència d?aquestes xarxes amb els sistemes globals de navegació per satèl·lit (GNSS). Per solucionar el problema de vulnerabilitat davant del GNSS, es descriuran les solucions i els dissenys que reduiran la dependència del GNSS mitjançant fonts alternatives de sincronització d?acord amb la normativa vigent.

[es] Este Trabajo de Fin de Grado tiene como objetivo describir las soluciones implementadas actualmente por los operadores de telecomunicaciones para sincronizar sus redes y la importancia de mantenerlas bien sincronizadas para garantizar su buen funcionamiento y calidad del servicio. Dentro del marco teórico, se verá la arquitectura de las redes en el caso concreto de Vodafone España SAU. Seguidamente, se especificará qué tipo de sincronización necesita cada red para poder asegurar su propio funcionamiento. Por último, se explicará la dependencia de estas redes con los sistemas globales de navegación por satélite (GNSS). Para solucionar el problema de vulnerabilidad frente al GNSS, se describirán las soluciones y los diseños que reducirán la dependencia del GNSS mediante fuentes alternativas de sincronización de acuerdo con la normativa vigente.
[ca] Es tracta d'una intervenció sobre el recinte fabril de la Capella situat al municipi de Barberà del Vallès.Es rehabiliten les naus del conjunt i les acondicionen per a un nou ús d'escola de cinema. La intervenció afegeix una planta més a un dels volums generant un gran atri central de comunicacions cobert per un lluernari que ajuda a condicionar lumínicament i climàticament el conjunt. L'addició del volum afegit es realitza des del respecte cap a la preexistència materialitzant-se mitjançant una trama de pilars HEB separats dels murs preexistents que sustenten, en primer lloc, un forjat lleuger d'entramat de fusta i finalment unes encavallades de formigó armat recuperades de la pròpia fabrica i reubicades a la nova coberta. El projecte s'aborda des de la voluntat d'explorar arquitectures sostenibles i models circulars a la construcció.

[es] Se trata de un intervención sobre el recinto fabril de La Capella situado en el municipio de Barberá del vallés. Con ella se rehabilitan las naves del conjunto acondicionándolas para un nuevo uso de escuela de cine. La intervención añade una planta más a uno delos volúmenes generando un gran atrio central de comunicaciones cubierto por un lucernario que ayuda a acondicionar lumínica y climáticamente el conjunto. La adición del volumen añadido se realiza desde el respeto hacia la preexistencia materializándose mediante una trama de pilares HEB separados de los muros preexistentes que sustentan, en primer lugar, un forjado ligero de entramado de madera y por último unas cerchas de hormigón armado recuperadas de la propia fabrica y reubicadas en la nueva cubierta. El proyecto se aborda desde de la voluntad de explorar arquitecturas sostenibles y modelos circulares en la construcción.
[ca] La susceptibilitat d'esllavissades pot ser interpretada com una tendència d'una regió a generar esllavissades (Guzzetti et al., 2006). Atès que aquests fenòmens a escala regional poden ser desencadenats per diversos factors usualment no disponibles a aquesta magnitud. Es comú emprar-se en les anàlisis d'esllavissades en models digitals d'elevació i, en alguns casos, amb base a la informació d'usos del terreny i mapes geològics (Palau et al., 2020). L'objectiu principal d'aquest estudi és estimar la probabilitat de ruptura a escala regional en base a dades georeferenciades i generar un mapa de susceptibilitat de lliscament tenint com a unitats de terreny, les unitats hidrològiques. D'altra banda, es proposen i s'avaluen diversos criteris d'agrupació de les classes de susceptibilitat. Es van generar mapes de conques i mitjanes conques hidrogràfiques tenint com a dada d'entrada el model digital d'elevació amb diferents valors de nombre mínim de píxels. Aquest paràmetre es va mostrar molt important, vist que afecta a les àrees dels polígons en la seva distribució, en el mapa i en la seva morfologia. Es van estudiar cinc possibles valors de nombre mínim de píxels iguals a 1 milió, 750, 500, 250 i 100 mil. Els resultats van mostrar que es té una distribució més equitativa d'àrees amb les conques amb menors espais mínims. Es van estudiar vuit criteris d'agrupació: tres criteris estadístics i cinc criteris proposats en aquest estudi denominats de "A" a "I". El criteri "C" va proporcionar el resultat més satisfactori.

[es] La susceptibilidad de deslizamientos puede ser interpretada como una tendencia de una región en generar deslizamientos (Guzzetti et al., 2006). Dado que estos fenómenos a escala regional pueden ser desencadenados por varios factores usualmente no disponibles a esta magnitud, es común emplearse en los análisis de deslizamientos modelos digitales de elevación y, en algunos casos con base en la información de usos del terreno y mapas geológicos (Palau et al., 2020). El objetivo principal de este estudio es estimar la probabilidad de rotura a escala regional con base en datos georreferenciados y generar un mapa de susceptibilidad de deslizamiento teniendo como unidades de terreno, las unidades hidrológicas. Por otra parte, se proponen y evalúan diversos criterios de agrupación de las clases de susceptibilidad. Se generaron mapas de cuencas y medias cuencas hidrográficas teniendo como dato de entrada el modelo digital de elevación con diferentes valores de número mínimo de pixeles. Este parámetro se mostró de suma importancia, visto que afecta las áreas de los polígonos, su distribución en el mapa y su morfología. Se estudiaron cinco posibles valores de número mínimo de pixeles iguales a 1 millón, 750, 500, 250 y 100 mil. Los resultados mostraron que se tiene una distribución más equitativa de áreas con las cuencas con menores tamaños mínimos. Se estudiaron ocho criterios de agrupación: tres criterios estadísticos y otros cinco criterios propuestos en este estudio denominados de "A" a "E". El criterio "C" proporcionó el resultado más satisfactorio.
[ca] El càncer és una de les principals causes de mort segons l'OMS, sent el càncer de pulmó el segon més comú a Espanya. El tractament en la major part dels casos implica radioteràpia externa amb feixos de fotons. En el cas del càncer de pulmó, el tumor es troba als pulmons, els quals estan protegits per la caixa toràcica. Així doncs, els feixos de radiació externs han de travessar zones de extrema inhomogeneïtat (os-pulmó). En aquest treball es planteja la comparació de dos algoritmes de planificació comercials per a radioteràpia externa en càncers de pulmó: AAA (el més utilitzat comunament) i Acuros XB (algoritme de major precisió) tots dos d'Eclipse-Varian en maniquins. El codi PRIMO, un sistema de validació per simulació Monte Carlo co-desenvolupat per investigadors de l'INTE-UPC, es prendrà com a referència per seleccionar la planificació més adequada.

[es] El cáncer es una de las principales causas de muerte según la OMS, siendo el cáncer de pulmón el segundo más común en España. El tratamiento en la mayor parte de los casos implica radioterapia externa con haces de fotones. En el caso del cáncer de pulmón, el tumor se encuentra en los pulmones, los cuales a su vez están protegidos por la caja torácica. Así, los haces de radiación externos deben atravesar zonas de extrema inhomogeneidad (hueso-pulmón). En este trabajo se plantea la comparación de dos algoritmos de planificación comerciales para radioterapia externa en cánceres de pulmón: AAA (el más utilizado comúnmente) y Acuros XB (algoritmo de mayor precisión) ambos de Eclipse-Varian en maniquís. El código PRIMO, un sistema de validación por simulación Monte Carlo co-desarrollado por investigadores del INTE-UPC, se tomará como referencia para seleccionar la planificación más adecuada.
[ca] L'anàlisi de l'accés a les oportunitats de la ciutat és l'objectiu de l'evolució del paradigma de mobilitat a un d'accessibilitat urbana. En aquest article, aquesta anàlisi està emmarcada per les teories de la ciutat monocèntrica i la centralitat de la xarxa, aquesta última com a aproximació a l'accessibilitat sobre la base de la infraestructura viària que suporta els viatges. Aquest estudi s'enfoca a la concentració de les activitats laborals i la connectivitat com a qualitat dels vincles rellevants entre l'ocupació i la població ocupada. Per a l'abordatge de la connectivitat es van utilitzar quatre mesures diferents de centralitat per mitjà d'eines de processament a SIG: per proximitat, grau de centralitat, per intermediació i "eigenvector", procurant una anàlisi múltiple de la xarxa. Pel que fa a la concentració del treball a la ciutat, es van aplicar els mètodes didentificació de subcentres urbans: pics de densitat docupació en zones contigües i llindars de concentració. Per a aquests mètodes es va utilitzar informació de l'INEGI, disponible a nivell nacional a Mèxic. Els resultats revelen quantitativament els trets de connectivitat de la xarxa de la ciutat i la força del centre urbà a causa de la concentració de llocs de treball i la seva connectivitat. De la mateixa manera per a cada centre de treball, segons el nombre de llocs ocupats, població ocupada amb potencial accessibilitat i la connectivitat de la seva àrea de servei, expressada per les diferents formes de centralitat.

[es] El análisis del acceso a las oportunidades de la ciudad es el objetivo de la evolución del paradigma de movilidad a uno de accesibilidad urbana. En este artículo, dicho análisis está enmarcado por las teorías de la ciudad monocéntrica y la centralidad de la red, esta última como aproximación a la accesibilidad con base en la infraestructura vial que soporta los viajes. El presente estudio se enfoca en la concentración de las actividades laborales y la conectividad como cualidad de los vínculos relevantes entre el empleo y la población ocupada. Para el abordaje de la conectividad se utilizaron cuatro medidas diferentes de centralidad por medio de herramientas de procesamiento en SIG: por cercanía, grado de centralidad, por intermediación y "eigenvector", procurando un análisis múltiple de la red. Con respecto a la concentración del trabajo en la ciudad, se aplicaron los métodos de identificación de subcentros urbanos: picos de densidad de empleo en zonas contiguas y umbrales de concentración. Para estos métodos se utilizó información del INEGI, disponible a nivel nacional en México. Los resultados revelan cuantitativamente los rasgos de conectividad de la red de la ciudad y la fuerza del centro urbano debido a la concentración de empleos y su conectividad. De igual forma para cada centro de empleo, según el número de puestos ocupados, población ocupada con accesibilidad potencial y la conectividad de su área de servicio, expresada por las diferentes formas de centralidad.
[ca] Els treballadors d'oficines es troben la major part del temps a l'interior d'un edifici, i amb això, les variables fisicoambientals comencen a presentar una importància en la productivitat i l'acompliment. Aquest estudi relaciona els models de machine learning amb el comportament dels ocupants i la productivitat autoavaluada que presenten, mitjançant l'ús de diferents models. Aquests models es van implementar per reconèixer i comparar quins permeten estimar de millor manera aquest comportament, en particular, la productivitat autoavaluada que les persones senten al seu espai de treball. Per això, es van recollir les variables fisicoambientals i la percepció dels ocupants de diversos edificis d'oficina a la ciutat de Concepción. Aquest estudi aconsegueix comparar l'exercici de quatre models de machine learning (arbre de decisions, K-Nearest Neighbor, model de bais i xarxa neuronal), l'exercici d'aquests es va mesurar mitjançant els indicadors anomenats Accuracy, Precision i Recall. Aquests models es van implementar tant per a una base de dades original com en una base de dades balancejada, per després comparar els resultats obtinguts. Es pot establir que hi ha una relació entre les variables fisicoambientals i la productivitat autoavaluada dels treballadors. Així mateix, es pot esmentar que la xarxa neuronal és el model que millor descriu aquesta relació i, per tant, el que aconsegueix millor. Aquest estudi permet un apropament a comprendre el comportament dels ocupants des d'una perspectiva del machine learning.

[es] Los trabajadores de oficinas se encuentran la mayor parte del tiempo al interior de un edificio, y con ello, las variables físico-ambientales comienzan a presentar una importancia en la productividad y desempeño de ellos. Este estudio relaciona los modelos de machine learning con el comportamiento de los ocupantes y la productividad autoevaluada que presentan, mediante el uso de diferentes modelos. Estos modelos se implementaron para reconocer y comparar cuáles de ellos permiten estimar de mejor forma este comportamiento, en particular, la productividad autoevaluada que las personas sienten en su espacio de trabajo. Para ello, se recogieron las variables físico-ambientales y la percepción de los ocupantes de diversos edificios de oficina en la ciudad de Concepción. Este estudio logra comparar el desempeño de cuatro modelos de machine learning (árbol de decisiones, K-Nearest Neighbor, modelo de bayes y red neuronal), el desempeño de estos se midió mediante los indicadores denominados Accuracy, Precision y Recall. Estos modelos se implementaron tanto para una base de datos original como en una base de datos balanceada, para luego comparar los resultados obtenidos. Se puede establecer que existe una relación entre las variables físico-ambientales y la productividad autoevaluada de los trabajadores. Así mismo, se puede mencionar que la red neuronal es el modelo que mejor describe esta relación y, por ende, el que mejor desempeño logra. Este estudio permite un acercamiento a comprender el comportamiento de los ocupantes desde una perspectiva del machine learning.