BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] En grans ciutats on la demanda d'habitatge supera l'oferta o dificulta l'accessibilitat, el model d'habitatge col·laborativa es presenta com una alternativa de solució per a aquest problema actual. Una alternativa que es mostra com un punt intermedi entre grans blocs d'habitatges convencionals i cases o veïnats aïllats on la vida en comunitat té un gran pes. Aquest treball analitza la història d'habitatge col·laborativa a Alemanya com a reflex dels canvis històrics, culturals i sobretot socials que ha viscut el país, adaptant-se a les demandes dels usuaris. Estudi com ha estat capaç de recuperar i fomentar el model de cohousing des del sector de l'arquitectura, l'Administració pública i el mercat de l'habitatge, la recuperació d'edificis i el seu canvi d'ús i per mitjà de la promoció privada de col·lectius de cooperatives que busquen alternatives a les formes convencionals d'habitatge. S'estudia com en les apostes per la recuperació d'edificis mostren clarament la complexitat d'adaptar-los a nous usos d'habitatges, sobretot quan l'estructura no permet la suficient flexibilitat de distribució. Anàlisi que ensenyen quines tipologies funcionen millor que altres pel que fa a el model d'habitatge col·laborativa, quins poden disposar de la suficient superfície per a crear àmplies zones comuns que aconsegueixen fomentar la vida en comunitat i les estratègies de col·locació de les mateixes. Saber quins elements fan possible el model, tendint en compte el factor arquitectònic, social, econòmic i de sostenibilitat.

[es] En grandes ciudades donde la demanda de vivienda supera la oferta o dificulta la accesibilidad, el modelo de vivienda colaborativa se presenta como una alternativa de solución para este problema actual. Una alternativa que se muestra como un punto intermedio entre grandes bloques de viviendas convencionales y casas o vecindarios aislados donde la vida en comunidad tiene un gran peso. Este trabajo analiza la historia de vivienda colaborativa en Alemania como reflejo de los cambios históricos, culturales y sobre todo sociales que ha vivido el país, adaptándose a las demandas de los usuarios. Estudio cómo ha sido capaz de recuperar y fomentar el modelo de cohousing desde el sector de la arquitectura, la Administración pública y el mercado de la vivienda, la recuperación de edificios y su cambio de uso y por medio de la promoción privada de colectivos de cooperativas que buscan alternativas a las formas convencionales de vivienda. Se estudia cómo en las apuestas por la recuperación de edificios muestran claramente la complejidad de adaptarlos a nuevos usos de viviendas, sobre todo cuando la estructura no permite la suficiente flexibilidad de distribución. Análisis que enseñan qué tipologías funcionan mejor que otras en lo que se refiere al modelo de vivienda colaborativa, cuáles pueden disponer de la suficiente superficie para crear amplias zonas comunes que consiguen fomentar la vida en comunidad y las estrategias de colocación de las mismas. Saber qué elementos posibilitan el modelo, tendiendo en cuenta el factor arquitectónico, social, económico y de sostenibilidad.
[ca] En aquest TFG, es duran a terme les següents tasques: 1- Interconnectar la càrrega útil i altres sensors amb un microprocessador STM32 que actua com a Computadora a Bord (OBC) d'un PocketQube. 2- Realitzar proves ambientals de la càrrega útil (proves de temperatura i buit en una cambra i proves en una taula de vibracions). 3- Caracteritzar elèctrica i funcionalment la càrrega útil respecte a diferents tipus d'interferències de radiofreqüència.

[es] En este TFG, se llevarán a cabo las siguientes tareas: 1- Interconectar la carga útil y otros sensores con un microprocesador STM32 que actúa como Computadora a Bordo (OBC) de un PocketQube. 2- Realizar pruebas ambientales de la carga útil (pruebas de temperatura y vacío en una cámara y pruebas en una mesa de vibraciones). 3- Caracterizar eléctrica y funcionalmente la carga útil con respecto a diferentes tipos de interferencias de radiofrecuencia.
[ca] La gralla és un instrument molt poc agraït al principi del seu aprenentatge. Per aquest motiu s'ha desenvolupat una eina amb l'objectiu de fer aquest aprenentatge més amè. Aquesta eina conté una interfície gràfica que visualitza la partitura que es vulgui interpretar. Un cop s'ha efectuat la interpretació el sistema ofereix una valoració visual en un codi de colors per a cada nota efectuada. La valoració s'obté a partir de la comparació entre la partitura i la interpretació, tenint en compte dos paràmetres de cada nota: l'afinació i el començament d'aquesta. Donat que l'afinació ha resultat ser un paràmetre més complex s'han avaluat diferents mètodes d'extracció de la freqüència fonamental. Finalment es comprova el bon funcionament de la eina desenvolupada comparant els resultats obtinguts amb l'eina amb els criteris d'avaluació musical de diversos professors de música. Aquesta comparació ha ofert uns resultats molt similars, confirmant així les hipòtesis formulades durant el procés.

[es] La gralla es un instrumento que presenta muchas dificultades al principio de su aprendizaje. Por este motivo se ha desarrollado una herramienta para facilitar este proceso. Este sistema consta de una interfície gráfica que visualiza la partitura que se quiera interpretar. Una vez interpretada el sistema ofrece una valoración visual en un sistema de colores para cada nota. La valoración se obtiene a partir de la comparación entre la partitura i la interpretación, teniendo en cuenta dos parámetros de cada nota: la afinación y su principio. Puesto que la afinación ha resultado ser un parámetro más complejo se han evaluado diferentes métodos de extracción de la frecuencia fundamental. Finalmente se comprueba el correcto funcionamiento de la herramienta desarrollada comparando los resultados obtenidos con los criterios de evaluación musical de distintos profesores de música. La comparación ha dado unos resultados muy similares, confirmando, así, las hipótesis formuladas durante el proceso.
[ca] Aquest treball de fi de grau (TFG) se centra en el disseny d'un dron submarí, així com en l'explicació del funcionament principal i dels components que el formen. L'objectiu final és crear un prototip virtual en 3D que servirà per comprendre i visualitzar l'estructura i la relació entre les diferents parts del dron. Per realitzar aquest disseny, s'ha estudiat el funcionament i la comunicació del dron, així com la selecció correcta dels components necessaris per complir els requeriments establerts. A més, aquest disseny permetrà la posterior fabricació de totes les peces mitjançant impressió 3D, explicant les adaptacions i modificacions necessàries per aconseguir-ho. Per al disseny en 3D s'ha fet servir programari SolidWorks. Aquest programari ha permès analitzar i optimitzar cada component de la millor manera possible, utilitzant eines avançades com el mòdul de Flow Simulation per avaluar la viabilitat i el rendiment de diferents components. En resum, aquest treball proporciona els coneixements bàsics de com hauria de ser un dron submarí de certes característiques i com en seran els components i el funcionament.

[es] Este trabajo de final de grado (TFG) se centra en el diseño de un dron submarino, así como en la explicación de su funcionamiento principal y de los componentes que lo forman. El objetivo final es crear un prototipo virtual en 3D que servirá para comprender y visualizar la estructura y relación entre las distintas partes del dron. Para realizar este diseño, se ha estudiado el funcionamiento y comunicación del dron, así como la correcta selección de los componentes necesarios para cumplir los requerimientos establecidos. Además, este diseño permitirá la posterior fabricación de todas sus piezas mediante impresión 3D, explicando las adaptaciones y modificaciones necesarias para conseguirlo. Para el diseño en 3D se ha utilizado software SoliWorks. Este software ha permitido analizar y optimizar cada componente de la mejor manera posible, utilizando herramientas avanzadas como el módulo de Flow Simulation para evaluar la viabilidad y rendimiento de diferentes componentes. En resumen, este trabajo proporciona los conocimientos básicos de cómo debería ser un dron submarino de ciertas características y cómo serán sus componentes y funcionamiento.
[ca] Aquest estudi analitza l'impacte territorial i mediambiental del finançament dels Grups Operatius per a la innovació agroalimentària a Catalunya. Aquest treball s'emmarca en la teoria de la innovació orientada a la missió, buscant un finançament que resolgui tant els problemes de desigualtat perifèrica com de degradació ambiental que sofreix Catalunya en l'actualitat. La recerca es realitza atenent l'àmbit territorial del finançament i als resultats ambientalment positius dels projectes finançats, juntament amb la seva innovació. L'anàlisi s'ha dut a terme mitjançant una revisió bibliogràfica i una anàlisi quantitativa realitzada amb SPSS. Les dades procedeixen d'una enquesta creada pel centre de recerca CREDA enviada als beneficiaris del finançament sobre preguntes sobre la innovació, els impactes, els resultats i els punts febles. Els resultats mostren que no és tan rellevant ser urbà a Catalunya per a ser innovador, tampoc la grandària, i que cada vegada hi ha més esforços cap a l'acció pel medi ambient. No obstant això, l'anàlisi també mostra resultats diversos en termes d'impacte ambiental i territorial depenent de la convocatòria, per la qual cosa es recomanen algunes polítiques relatives als intermediaris de la innovació, la implicació dels centres de recerca, la realització de ACV, la millora de la comunicació i l'adaptació, i millors mètodes d'avaluació per a augmentar l'eficiència del finançament i arribar a més usuaris potencials i millors impactes ambientals.

[es] Este estudio analiza el impacto territorial y medioambiental de la financiación de los Grupos Operativos para la innovación agroalimentaria en Cataluña. Este trabajo se enmarca en la teoría de la innovación orientada a la misión, buscando una financiación que resuelva tanto los problemas de desigualdad periférica como de degradación ambiental que sufre Cataluña en la actualidad. La investigación se realiza atendiendo al ámbito territorial de la financiación y a los resultados ambientalmente positivos de los proyectos financiados, junto con su innovación. El análisis se ha llevado a cabo mediante una revisión bibliográfica y un análisis cuantitativo realizado con SPSS. Los datos proceden de una encuesta creada por el centro de investigación CREDA enviada a los beneficiarios de la financiación sobre preguntas acerca de la innovación, los impactos, los resultados y los puntos débiles. Los resultados muestran que no es tan relevante ser urbano en Cataluña para ser innovador, tampoco el tamaño, y que cada vez hay más esfuerzos hacia la acción por el medio ambiente. Sin embargo, el análisis también muestra resultados diversos en términos de impacto ambiental y territorial dependiendo de la convocatoria, por lo que se recomiendan algunas políticas relativas a los brokers de la innovación, la implicación de los centros de investigación, la realización de ACV, la mejora de la comunicación y la adaptación, y mejores métodos de evaluación para aumentar la eficiencia de la financiación y llegar a más usuarios potenciales y mejores impactos ambientales.
[ca] Avui en dia, milers de satèl·lits orbiten el nostre planeta i capturen informació de manera constant. Un dels factors clau per tal de processar i analitzar tot aquest volum de dades és la tecnologia de l'aprenentatge profund, que cada vegada està agafant un pes més important en el camp de la teledetecció. Aquest estudi vol proporcionar un algorisme basat en aprenentatge profund que produeixi classificacions sobre la cobertura i utilització del sol terrestre a partir d'imatges de teledetecció. Aquesta tasca s'utilitza en aplicacions com el monitoratge del medi terrestre o la planificació urbana. Concretament, plantegem la utilització del model DeeplabV3+ per segmentar semànticament les imatges capturades pel satèl·lit Sentinel-2 i produir mapes de cobertura i utilització de la superfície terrestre.

[es] Hoy en día miles de satélites orbitan nuestro planeta y capturan información de forma constate. Uno de los factores clave para procesar y analizar este enorme volumen de datos es la tecnología del aprendizaje profundo, que cada vez se posiciona con más fuerza en el campo de la teledetección. Este estudio quiere proporcionar un algoritmo basado en aprendizaje profundo para producir clasificaciones de la cobertura y utilización de la superficie terrestre a partir de imágenes tele detectadas. Este proceso se utiliza en aplicaciones como el monitoraje del medio terrestre o la planificación urbana. Concretamente, proponemos utilizar el modelo DeeplabV3+ para segmentar semánticamente imágenes capturadas por el satélite Sentinel-2 y producir mapas de cobertura y utilización del suelo terrestre.
[ca] L'objectiu d'aquest projecte és dissenyar un sistema de reconeixement de tipus de via per a vehicles de mobilitat personal de ciutat, per incrementar la seguretat dels usuaris d'aquest tipus de vehicles, generar possibles dades i estadístiques útils per a futurs estudis i estudiar la viabilitat i futur d'aquest tipus de tecnologia en aquest camp. El sistema està basat en un model de Deep learning entrenat amb dades prèviament capturades. L'entrenament del model es va realitzar amb una gran quantitat d'imatges d'entrenament, validació i test extretes de diversos vídeos gravats per la ciutat durant les primeres setmanes de projecte. Els resultats dels primers entrenaments van ser correctes, amb algunes millors possibles, que després de ser aplicades van permetre obtenir un sistema amb un F1-Score excel·lent i alta precisió per a totes les diferents classes a identificar. D'altra banda el rendiment i precisió observats en l'script que utilitza el model entrenat per detectar el tipus de via en qualsevol vídeo introduït són molt bons, i obviant certs aspectes que podrien millorar (com alguns errors de detecció) mitjançant re-entrenaments del model si comptéssim amb més dades, són indicadors de la utilitat i ajuda que aquest tipus de tecnologies pot aportar als vehicles de mobilitat personal a les ciutats.?

[es] El objetivo de este proyecto es diseñar un sistema de reconocimiento de tipo de vía para vehículos de movilidad personal de ciudad, para incrementar la seguridad de los usuarios de este tipo de vehículos, generar posibles datos y estadísticas útiles para futuros estudios y estudiar la viabilidad y futuro de este tipo de tecnología en este campo. El sistema está basado en un modelo de Deep learning entrenado con datos previamente capturados. El entrenamiento del modelo se realizó utilizando una gran cantidad de imágenes de entrenamiento, validación y test extraídas de diversos videos grabados por la ciudad durante las primeras semanas de proyecto. Los resultados de los primeros entrenamientos fueron correctos, con algunas mejores posibles, que tras ser aplicadas permitieron obtener un sistema con un F1-Score excelente y alta precisión para todas las diferentes clases a identificar. Por otro lado, el rendimiento y precisión observados en el script que utiliza el modelo entrenado para detectar el tipo de vía en cualquier video introducido son muy buenos, y obviando ciertos aspectos que podrían mejorarse (algunos errores de detección) mediante reentrenados del modelo si contáramos con más datos, son indicadores de la utilidad y ayuda que este tipo de tecnologías puede aportar a los vehículos de movilidad personal en las ciudades.
[ca] Aquest treball consisteix en estudiar el minat de les criptomonedes posant ènfasi en la privacitat i la mineria. S'ha aconseguit minar la criptomoneda Monero. També s'ha fet una crítica social sobre la despesa computacional que comporta aquest procés i la repercusió que té sobre el medi ambient.

[es] Este trabajo consiste en estudiar las principales criptomonedas desde el punto de privacidad y minería. Se ha conseguido minar la criptomoneda de Monero. También incluye una crítica social referente al gasto computacional que comporta dicho minado y la repercusión que tiene con el medio ambiente.
[ca] Vandana Shiva, de la Research Foundation for Science, Technology and Ecology de Nova Delhi (India) planteja les biotecnologies com la "darrera frontera" del capital i les corporacions interessades en treure'n benefici econòmic malgrat els riscos potencials. Analitza els riscos econòmics de les biotecnologies que poden transformar l'abundància en escassesa, sense oblidar fenòmens més econòmics que tecnològics com les llavors "terminator", les noves patents d'organismes, etc.

[es] Vandana Shiva, de la Research Foundation for Science, Technology and Ecology de Nueva Delhi (India)plantea las biotecnologías como la "última frontera" del capital y las corporaciones interesades en obtener beneficios económicos a pesar de los riesgos potenciales. Analiza los apectos económicos de las biotecnologías que pueden transformar la abundancia en escasez, sin olvidar fenómenos más económicos que tecnológicos como las semillas "terminator", las nuevas patentes de organismos, etc.
[ca] Aquest treball de recerca es defineix com tesina panoràmica i historiogràfica, amb humilitat científica i un final teorètic, seguint la teoria d'Umberto Eco. Una investigació que valora les observacions ja realitzades per altres autors i que no tracta d'establir una realitat absoluta, sino estudiar i interpretar una potencial teoria que, d'una banda, pot derivar en la base per a una tesi monogràfica teòrica de doctorat, mostrant un nou coneixement interconnectat a el públic o, d'altra banda, resultar en una anàlisi de múltiples informacions per augmentar la documentació i reflexió en relació amb aquesta teoria. (Eco, 1977) En aquest cas, es fa un quadre panoràmic de l'impacte de la biomímesi en els inicis de l'Arquitectura, a través de l'estudi historiogràfic.

[es] Este trabajo de investigación se define como tesina panorámica e historiográfica, con humildad científica y un final teorético, siguiendo la teoría de Umberto Eco. Una investigación que valora las observaciones ya realizadas por otros autores y que no trata de establecer una realidad absoluta, sino estudiar e interpretar una potencial teoría que, por un lado, puede derivar en la base para una tesis monográfica teórica de doctorado, mostrando un nuevo conocimiento interconectado al público o, por otro lado, resultar en un análisis de múltiples informaciones para aumentar la documentación y reflexión en relación con dicha teoría. (Eco, 1977) En este caso, se hace un cuadro panorámico del impacto de la biomímesis en los albores de la Arquitectura, a través del estudio historiográfico.
[ca] La grip comú és una malaltia que es propaga ràpidament entre la població i comporta perjudici tant de salut pública com econòmic. Degut a que el virus muta any rere any no s'ha pogut desenvolupar una cura que immunitzi a la població de manera permanent. Un mètode que pot ajudar en el control de la propagació de aquesta malaltia és la modelització computacional. Modelitzant el comportament epidemiològic del virus es pot trobar factors que redueixin la seva incidència. Aquest treball mostra i avalua la potencialitat de dos tipus de models utilitzats en l'àmbit epidemiològic: models compartimentats i models basat en l'individu. S'han construït a partit de les dades disponibles en la literatura sobre la història natural de la grip. Tots dos models han sigut calibrats amb dades epidemiològiques de la ciutat de Barcelona corresponents a les temporades 2012-2013, 2013-2014 i 2014-2015. A partir de la bibliografia existent sobre la grip es pretén avaluar el paràmetre que intervenen en el contagi de la grip. S'ha analitzat el comportament dels dos models, així com l'efecte dels paràmetres implicats, i s'ha determinat que els models creats s'ajusten correctament a les dades reals. No obstant s'observa que la manca d'informació bibliogràfica impedeix un millor ajust a la fase inicial de la epidèmia. Així mateix, es determina que paràmetres com el rati de contagi i el percentatge de susceptibles de la població total són rellevant en els nostres models.

[es] La gripe común es una enfermedad que se propaga rápidamente entre la población y conlleva perjuicios tanto de salud pública como económicos. Debido a que este virus muta año tras año no se ha podido desarrollar una cura que inmunice a la población de forma permanente. Un método que podría ayudar en el control de la propagación de esta enfermedad es la modelización computacional. Modelizando el comportamiento epidemiológico del virus se puede hallar factores que reduzcan su incidencia. Este trabajo muestra y evalúa la potencialidad de dos tipos de modelos usado en el ámbito epidemiológico: modelos compartimentados y modelos basados en el individuo. Se han construido a partir de los datos disponibles en la literatura acerca de la historia natural de la gripe. Ambos modelos han sido calibrados con datos epidemiológicos de la ciudad de Barcelona correspondientes a las temporadas 2012-2013, 2013-2014 y 2014-2015. Se ha analizado el comportamiento de los dos modelos, así como el efecto de los parámetros implicados, y se ha determinado que los modelos creados se ajustan correctamente a los datos reales. No obstante se observa que la falta de información bibliográfica impide un mejor ajuste a la fase inicial de la epidemia. Así mismo, se determina que parámetros como el ratio de contagio y el porcentaje de susceptibles de la población total son relevantes en nuestros modelos.
[ca] El present treball consistirà en el disseny del conjunt llanta + pneumàtic complint amb el que dictamina la normativa vigent, pel que fa a disseny, per assegurar que quan és realitzin les simulacions per ordinador amb el mètode dels elements finits i les posteriors proves reals, la llanta compleix amb els límits establerts i serà segura i funcional per a poder-se muntar en la categoria de vehicles escollida. També es farà una descripció dels mètodes de fabricació que hi ha actualment en el mercat de les llantes i s'escollirà un, per posteriorment, realitzar un estat d'amidament i un pressupost detallat de quant costaria produir la llanta en sèrie i per quin preu és podria vendre per obtenir beneficis. Respecte el pneumàtic s'abordarà la problemàtica actual que hi ha en el seu reciclatge. A l'apartat d'impacte ambiental s'expliquen dues possibles maneres de reciclatge per complir alguns dels Objectius de Desenvolupament Sostenible de l'Agenda 2030 de les Nacions Unides.

[es] El presente trabajo consistirá en el diseño del conjunto llanta + neumático cumpliendo con lo que dictamina la normativa vigente a efectos de diseño para asegurar que cuando se realicen las simulaciones por ordenador con el método de los elementos finitos y las posteriores pruebas reales, la llanta cumple con los límites establecidos y será segura y funcional para poderse montar en la categoría de vehículo escogida. Se hará también una descripción de los métodos de fabricación que hay actualmente en el mercado de llantas y se escogerá uno de ellos para posteriormente realizar un estado de mediciones y un presupuesto detallado de cuánto costaría producir la llanta en serie y por qué precio se podría vender para obtener beneficios. Respecto el neumático se abordará la problemática que hay en su reciclaje. En el apartado de impacto ambiental se explican dos posibles maneras de reciclaje para cumplir algunos de los Objetivos de Desarrollo Sostenible de la Agenda 2030 de las Naciones Unidas.