[ca] A nivell mundial la generació d'energia és la principal causa antropogènica d'emissions de gasos d'efecte hivernacle (GEH), la qual en la seva majoria segueix depenent dels combustibles fòssils. Al 2018, el 30% de les emissions de CO2 a nivell mundial van ser causades per l'ús de carbó per a la generació d'electricitat (IEA, 2019). En el cas de Mèxic i els seus estats aquesta situació no és diferent, ja que la generació d'energia, principalment elèctrica, és la major causant de GEH. Sota aquest context resulta ineludible la quantificació i enteniment de la petjada de carboni causada pel consum elèctric tant a nivell nacional com regional (estats, municipis o ciutats). La importància de quantificar la petjada de carboni a nivell regional rau en la necessitat que els estats, municipis i ciutats han de sumar a la comptabilitat nacional d'emissions, per al compliment de les metes nacionals i compromisos internacionals adquirits per Mèxic a l'ratificar l'Acord de París (SEMARNAT, 2019). Mentre que la rellevància d'analitzar la composició d'aquesta petjada de carboni rau en comprendre l'origen de les emissions amb la finalitat de buscar accions de mitigació a la mida de cada regió i per a cada un dels seus sectors econòmics. No obstant això, no només la comptabilitat de la petjada de carboni és rellevant a l'hora de pretendre comprendre els impactes ambientals causats per les activitats econòmiques d'un país o regió, també és primordial quantificar i entendre el flux de materials i indicadors derivats d'aquesta quantificació, ja que els indicadors intensius i extensius de el flux de materials poden servir com una mesura de la pressió que l'economia exerceix en el medi ambient a l'explotar els recursos naturals i com una font potencial de contaminants a l'aire, aigua i sòl. Aquesta tesi doctoral està estructurada al voltant de tres capítols medul·lars, 5, 6 i 7. En cada un d'aquests capítols es discuteix i presenten els resultats obtinguts de l'anàlisi quantitativa derivat de l'aplicació de tres metodologies; i) anàlisi econòmica de cicle de vida amb taules input-producte, ii) anàlisi de descomposició estructural amb taules input-producte i iii) comptabilitat i anàlisi de flux de materials, tots aquests aplicats a el cas d'estudi de l'estat de Pobla a Mèxic. Tant el capítol 5 com el 6, es desenvolupen al voltant de l'anàlisi de la petjada de carboni causada pel consum d'electricitat dels vuitanta sectors industrials i comercials de l'econòmica mexicana, reportats en la matriu input-producte de la base de dades de Eora, per a l'any 2013. per al capítol 5, es va calcular el consum elèctric necessari per satisfer la demanda intermèdia i demanda final de l'economia mexicana, amb l'ús de l'factor d'emissions elèctric nacional es va calcular la petjada de carboni per a cada un els vuitanta sectors abans esmentats. El capítol 6 es presenten els resultats de l'anàlisi de descomposició estructural. Aquesta anàlisi va tenir com a objectiu identificar el nivell d'influència que van tenir les fluctuacions en la demanda final i els canvis tecnològics en la variació de la producció final de cada un dels vuitanta sectors estudiats, tant a Mèxic com a Pobla, comparant l'any 2008 amb el 2013. En el capítol 7 s'ofereix la prospectiva de el metabolisme comunitari, usant la metodologia de comptabilitat de fluxos de materials, amb la qual s'han obtingut indicadors intensius i extensius de l'ús de materials per part de l'economia mexicana i poblana durant el 2004 fins al 2017 . Aquests indicadors permeten determinar els perfils metabòlics de l'economia de Mèxic (país) i de Pobla (estat).

[es] A nivel mundial la generación de energía es la principal causa antropogénica de emisiones de gases de efecto invernadero (GEI), la cual en su mayoría sigue dependiendo de los combustibles fósiles. En el 2018, el 30% de las emisiones de CO2 a nivel mundial fueron causadas por el uso de carbón para la generación de electricidad (IEA, 2019). En el caso de México y sus estados esta situación no es distinta, pues la generación de energía, principalmente eléctrica, es la mayor causante de GEI. Bajo este contexto resulta ineludible la cuantificación y entendimiento de la huella de carbono causada por el consumo eléctrico tanto a nivel nacional como regional (estados, municipios o ciudades). La importancia de cuantificar la huella de carbono a nivel regional radica en la necesidad de que los estados, municipios y ciudades deben sumar a la contabilidad nacional de emisiones, para el cumplimiento de las metas nacionales y compromisos internacionales adquiridos por México al ratificar el Acuerdo de París (SEMARNAT, 2019). Mientras que la relevancia de analizar la composición de dicha huella de carbono radica en comprender el origen de las emisiones con la finalidad de buscar acciones de mitigación a la medida de cada región y para cada uno de sus sectores económicos. Sin embargo, no sólo la contabilidad de la huella de carbono es relevante al momento de pretender comprender los impactos ambientales causados por las actividades económicas de un país o región, también es primordial cuantificar y entender el flujo de materiales e indicadores derivados de dicha cuantificación, pues los indicadores intensivos y extensivos del flujo de materiales pueden servir como una medida de la presión que la economía ejerce en el medio ambiente al explotar los recursos naturales y como una fuente potencial de contaminantes al aire, agua y suelo. Esta tesis doctoral está estructurada alrededor de tres capítulos medulares, 5, 6 y 7. En cada uno de estos capítulos se discute y presentan los resultados obtenidos del análisis cuantitativo derivado de la aplicación de tres metodologías; i) análisis económico de ciclo de vida con tablas insumo-producto, ii) análisis de descomposición estructural con tablas insumo-producto y iii) contabilidad y análisis de flujo de materiales, todos estos aplicados al caso de estudio del estado de Puebla en México. Tanto el capítulo 5 como el 6, se desarrollan en torno al análisis de la huella de carbono causada por el consumo de electricidad de los ochenta sectores industriales y comerciales de la económica mexicana, reportados en la matriz insumo-producto de la base de datos de EORA, para el año 2013. Para el capítulo 5, se calculó el consumo eléctrico necesario para satisfacer la demanda intermedia y demanda final de la economía mexicana, con el uso del factor de emisiones eléctrico nacional se calculó la huella de carbono para cada uno de los ochenta sectores antes mencionados. El capítulo 6 presentan los resultados del análisis de descomposición estructural. Este análisis tuvo como objetivo identificar el nivel de influencia que tuvieron las fluctuaciones en la demanda final y los cambios tecnológicos en la variación de la producción final de cada uno de los ochenta sectores estudiados, tanto en México como en Puebla, comparando el año 2008 con el 2013. En el capítulo 7 se ofrece la prospectiva del metabolismo comunitario, usando la metodología de contabilidad de flujos de materiales, con la cual se han obtenido indicadores intensivos y extensivos del uso de materiales por parte de la economía mexicana y poblana durante el 2004 hasta el 2017. Dichos indicadores permiten determinar los perfiles metabólicos de la economía de México (país) y de Puebla (estado).