[ca] L'objecte d'estudi és conèixer el grau de relació entre la fenomenologia de la polivictimització i el gènere de les persones adultes residents a Catalunya, així com explorar com incideix l'experimentació de violències primerenques (agressions interpersonals <18 anys) en quant a establir-se la indefensió apresa com a constructe identitari de la persona, i per tant com aquest procés i particularitat incrementa la tendència i probabilitat a patir violència acumulativa en el futur (agressions interpersonals >18 anys) en els diferents ambients ecològics (familiar, formatiu, laboral, relacions socials). La investigació consta de dos instruments que generen dades quantitatives i qualitatives: qüestionari (51 ítems, 414 participants) analitzat amb Clementine i Excel, i l'entrevista (15 ítems, 7 participants femenines polivictimitzades) pretenent reflectir en primera persona les vivències violentes experimentades per les víctimes/supervivents a mode d'exemple vital del que constitueix la (poli)victimització. Segons els resultats obtinguts es pot concloure que es dóna una prevalença de gènere femenina a la fenomenologia de la polivictimització i que el fet d'instaurar-se el constructe de la indefensió apresa a la identitat de la persona en patir violències primerenques constitueix una major probabilitat a patir violència acumulada als diferents ambients ecològics a mida es vagin assolint noves etapes vitals. La finalitat de l'estudi és crear coneixement fefaent envers la temàtica i degut la mida de la mostra obtinguda s'atenen els resultats i conclusions representatius de la població catalana.

[es] El objeto de estudio es conocer el grado de relación entre la fenomenología de la polivictimitzación y el género de las personas adultas residentes en Cataluña, así como explorar como incide la experimentación de violencias tempranas (agresiones interpersonales <18 años) en en cuanto a establecerse la indefensión aprendida como constructo identitario de la persona, y por tanto como este proceso y particularidad incrementa la tendencia y probabilidad a sufrir violencia acumulativa en el futuro (agresiones interpersonales >18 años) en los diferentes ambientes ecológicos (familiar, formativo, laboral, relaciones sociales). La investigación consta de dos instrumentos que generan datos cuantitativos y cualitativas: cuestionario (51 ítems, 414 participantes) analizado con Clementine y Excel, y la entrevista (15 ítems, 7 participantes femeninas polivictimizadas) pretendiendo reflejar en primera persona las vivencias violentas experimentadas por las víctimas/supervivientes a modo de ejemplo vital de lo que constituye la (poli)victimización. Según los resultados obtenidos se puede concluir que se da una prevalencia de género femenina a la fenomenología de la polivictimización y que el hecho de instaurarse el constructo de la indefensión aprendida a la identidad de la persona al sufrir violencias tempranas constituye una mayor probabilidad a sufrir violencia acumulada a los diferentes ambientes ecológicos a medida se vayan logrando nuevas etapas vitales. La finalidad del estudio es crear conocimiento fehaciente en cuanto a la temática y debido a la media de la muestra obtenida se atienden los resultados y conclusiones representativos de la población catalana.