[ca] Les malalties cardiovasculars (MCVs) són la principal causa de mort al mon, juntament amb les malalties cardiometabòliques (MCM). L'objectiu principal és avaluar els efectes dels probiòtics i postbiòtics, consumits sols o amb altres compostos bioactius, en forma de càpsula/pols o afegits a matrius alimentàries, sobre els factors de risc de MCMs, particularment l'obesitat. A més, dilucidar possibles mecanismes d'acció, revelar nous biomarcadors d'obesitat i determinar possibles associacions de la microbiota intestinal amb la ingesta dietètica i paràmetres clínics. Es van realitzar cinc estudis: una revisió sistemàtica i metaanàlisi i una revisió narrativa per integrar la literatura disponible sobre la relació i l'eficàcia dels probiòtics i productes lactis fermentats (PLF) sobre els factors de risc MCM; dos estudis d'intervenció nutricional en subjectes amb obesitat abdominal que van consumir Bifidobacterium animalis subsp. lactis CECT 8145 (Ba8145) per avaluar els efectes sobre els factors de risc de MCM i la microbiota intestinal; un estudi transversal amb subjectes prims i amb sobrepès/obesitat per diferenciar la microbiota intestinal i determinar associacions amb variables clíniques i la ingesta dietètica. En conclusió, el consum regular de PLF redueix el risc de MCM i la suplementació amb probiòtics millora els factors de risc de MCM. El Ba8145 consumit com a probiòtic o postbiòtic redueix els marcadors antropomètrics d'adipositat. El postbiòtic Ba8145 va millorar paràmetres glucèmics, la pressió arterial diastòlica i pressió del pols. Els efectes beneficiosos del Ba8145 es podrien explicar parcialment per canvis en la microbiota intestinal. A més, l'anàlisi metagenòmic va mostrar possibles biomarcadors d'obesitat i noves associacions entre la microbiota intestinal amb la ingesta dietètica i els paràmetres clínics. L'addició de probiòtics o postbiòtics a les estratègies dietètiques actuals podria conduir a noves perspectives pel que fa al maneig de les MCM en humans amb almenys un factor de risc de MCM.

[es] Las enfermedades cardiovasculares (ECV) son la principal causa de muerte en el mundo, junto con las enfermedades cardiometabólicas (ECM). El objetivo principal es evaluar los efectos de los probióticos y postbióticos, consumidos solos o con otros compuestos bioactivos, en forma de cápsulas/polvo o añadidos a matrices alimenticias sobre los factores de riesgo de ECM, particularmente la obesidad. Además, dilucidar posibles mecanismos de acción, revelar nuevos biomarcadores de obesidad y determinar posibles asociaciones de la microbiota intestinal con la ingesta dietética y parámetros clínicos. Se realizaron cinco estudios: una revisión sistemática y metaanálisis y una revisión narrativa para integrar toda la literatura disponible sobre la relación y efectividad de los probióticos y productos lácteos fermentados (PLF) en los factores de riesgo de ECM; dos estudios de intervención nutricional en sujetos con obesidad abdominal que consumieron Bifidobacterium animalis subsp. lactis CECT 8145 (Ba8145) para evaluar los efectos sobre factores de riesgo de ECM y sobre la microbiota intestinal; un estudio transversal con sujetos delgados y con sobrepeso/obesidad para diferenciar la microbiota intestinal y determinar asociaciones con variables clínicas y ingesta dietética. En conclusión, el consumo regular de PLF reduce el riesgo de ECM, y la suplementación con probióticos mejora los factores de riesgo de ECM. El Ba8145 consumido como probiótico o postbiótico reduce los biomarcadores antropométricos de adiposidad. El postbiótico Ba8145 tuvo efectos beneficiosos sobre los parámetros glucémicos, presión arterial diastólica y presión del pulso. Los efectos beneficiosos del Ba8145 podrían explicarse parcialmente por cambios en la microbiota intestinal. Además, el análisis metagenómico mostró posibles biomarcadores de obesidad y nuevas asociaciones entre la microbiota intestinal con la ingesta dietética y parámetros clínicos. La adición de probióticos o postbióticos a las estrategias dietéticas actuales podría conducir a nuevas perspectivas para el manejo de las CMD en humanos con al menos un factor de riesgo de ECM.