[ca] Aquesta tesi té com a objectiu analitzar els aspectes econòmics, socials, culturals i polítics en el context de globalització que estan relacionats amb la coproducció cinematogràfica sinó-europea. S'analitzen els models industrials i productius utilitzats, amb la participació de capital públic o privat, així com els continguts, temàtiques, narracions i personatges de les pel·lícules coproduïdes. És la primera anàlisi sistemàtica i en profunditat realitzat sobre la coproducció entre la Xina i els països europeus que se suma a recerques sobre el mateix tema en altres regions. temàtiques, narracions i personatges de les pel·lícules coproduïdes. És la primera anàlisi sistemàtica i en profunditat realitzat sobre la coproducció entre la Xina i els països europeus que se suma a recerques sobre el mateix tem en altres regions. Es desenvolupen de manera específica els estudis de cas de la coproducció entre la Xina i França, la Xina i Espanya i la Xina i el Regne Unit, tenint en compte una tipologia que inclou el cinema comercial, el cinema d'autor, els documentals i l'animació. La recerca s'enquadra en els estudis sobre les indústries culturals i la globalització, així com en els estudis culturals sobre cinema i la seva relació amb la interculturalitat que sovint queda reflectida en la narrativa, personatges i imaginaris, així com en el contacte entre tots els professionals de diferent procedència que participen en els projectes. Per a dur a terme l'anàlisi, s'ha creat un corpus de 163 coproduccions de la Xina amb diferents països europeus entre 1958 i 2023, encara que la majoria s'han produït des de l'any 2000 fins a l'actualitat. També s'han realitzat entrevistes semi-estructurades en profunditat a productors i/o directors que han intervingut en coproduccions. La coproducció, més enllà de ser un fenomen amb un origen estrictament econòmic, té un impacte directe en la producció cultural i els imaginaris que exposa, que contribueixen al coneixement mutu i a unes relacions interculturals que superen les visions estereotipades i les jerarquies dominants de desigualtat entre pobles i cultures diferents.

[es] Esta tesis tiene como objetivo analizar los aspectos económicos, sociales, culturales y políticos en el contexto de globalización que están relacionados con la coproducción cinematográfica sino-europea. Se analizan los modelos industriales y productivos utilizados, con la participación de capital público o privado, así como los contenidos, temáticas, narraciones y personajes de las películas coproducidas. Es el primer análisis sistemático y en profundidad realizado sobre la coproducción entre China y los países europeos que se suma a investigaciones sobre el mismo tema en otras regiones. Se desarrollan de forma específica los estudios de caso de la coproducción entre China y Francia, China y España y China y Reino Unido, teniendo en cuenta una tipología que incluye el cine comercial, el cine de autor, los documentales y la animación. La investigación se encuadra en los estudios sobre las industrias culturales y la globalización, así como en los estudios culturales sobre cine y su relación con la interculturalidad que a menudo queda reflejada en la narrativa, personajes e imaginarios, así como en el contacto entre todos los profesionales de diferente procedencia que participan en los proyectos. Para llevar a cabo el análisis, se ha creado un corpus de 163 coproducciones de China con diferentes países europeos entre 1958 y 2023, aunque la mayoría se han producido desde el año 2000 hasta la actualidad. También se han realizado entrevistas semi-estructuradas en profundidad a productores y/o directores que han intervenido en coproducciones. La coproducción, más allá de ser un fenómeno con un origen estrictamente económico, tiene un impacto directo en la producción cultural y los imaginarios que expone, que contribuyen al conocimiento mutuo y a unas relaciones interculturales que superan las visiones estereotipadas y las jerarquías dominantes de desigualdad entre pueblos y culturas diferentes.