BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] El projecte de rehabilitació del conjunt fabril de La Capella, ubicat a Barberà del Vallès, respon a les necessitats futures generades per la transformació de la carretera N-150 en una avinguda més sostenible, verda i metropolitana. L'objectiu principal és transformar aquest espai en un punt de trobada dinàmic per als ciutadans, facilitant l'intercanvi d'idees i impulsant la cohesió social. El projecte se centrarà en dues àrees clau: d'una banda, la promoció laboral i el foment de l'emprenedoria, i oferirà eines i recursos per millorar competències i crear noves oportunitats econòmiques; i de l'altra, un centre cultural dedicat a la gent gran, amb activitats recreatives, educatives i culturals dissenyades per enriquir la seva participació a la comunitat. Amb el seu enfocament multifuncional i inclusiu, La Capella cerca crear un espai col·laboratiu i intergeneracional, tot fomentant la integració i l'intercanvi d'experiències entre emprenedors i gent gran. Aquesta interacció contribuirà a l'enfortiment del teixit social i la millora de la qualitat de vida al barri.

[es] El proyecto de rehabilitación del conjunto fabril de La Capella, ubicado en Barberà del Vallès, responde a las necesidades futuras generadas por la transformación de la carretera N-150 en una avenida más sostenible, verde y metropolitana. El principal objetivo es transformar este espacio en un punto de encuentro dinámico para los ciudadanos, facilitando el intercambio de ideas e impulsando la cohesión social. El proyecto se centrará en dos áreas clave: por un lado, la promoción laboral y el fomento del emprendimiento, ofreciendo herramientas y recursos para mejorar competencias y crear nuevas oportunidades económicas; y por otro, un centro cultural dedicado a las personas mayores, con actividades recreativas, educativas y culturales diseñadas para enriquecer su participación en la comunidad. Con su enfoque multifuncional e inclusivo, La Capella busca crear un espacio colaborativo e intergeneracional, fomentando la integración y el intercambio de experiencias entre emprendedores y personas mayores. Esta interacción contribuirá al fortalecimiento del tejido social y a la mejora de la calidad de vida en el barrio.
[ca] En el present traball, una sèrie de xarxes neuronals completament connectades (NN), i de sistemes formats per aquestes, és entrenat amb dades experimentals per a predir l'estat de càrrega (SOC) d'un tanc d'emmagatzematge d'hidrogen amb hidrurs metàl·lics, amb variables d'entrada tals com temps, pressió, temperatura i valors derivats. Diferents configuracions de xarxes neuronals, funcions de pèrdues i de variables d'entrada són emprades, i el rendiment dels sistemes resultants és evaluat emprant un conjunt de dades de validació.

[es] En el presente trabajo, una serie de redes neuronales completamente conectadas (NN), y de sistemas formados por estas, es entrenado con datos experimentales para predecir el estado de carga (SOC) de un tanque de almacenamiento de hidrógeno con hidruros metálicos, con variables de entrada tales como tiempo, presión, temperatura y valores derivados. Diferentes configuraciones de redes neuronales, funciones de pérdidas y de variables de entrada son empleadas, y el rendimiento de los sistemas resultantes es evaluado usando un conjunto de datos de validación.
[ca] La gestió comunitària dels sistemes de subministrament d'aigua serà l'enfocament primordial per a aconseguir els principals Objectius de Desenvolupament del Mil·lenni a les zones rurals. Discutim tres aspectes específics: el concepte de gestió comunitària, els distints papers que poden jugar els principals actors implicats en el desenvolupament i la implementació dels serveis d'aigua i sanejament; i la crucial necessitat de proveir capacitació utilitzant tècniques participatives, de les quals es descriuen algunes, apuntant a una presa de decisions informada. Assenyalem també que capacitar i estimular els membres de la comunitat és important, però fins i tot ho és més, capacitar als actors del nivell intermedi (govern local, ONG, sector privat, etc.) que són els qui donen suport i faciliten la implementació del procés inicialment, i després el suport per a assegurar la sostenibilitat del servei proporcionat.

[es] La gestión comunitaria de los sistemas de suministro de agua será el enfoque primordial para conseguir los principales Objetivos de Desarrollo del Milenio en las zonas rurales. Discutimos tres aspectos específicos: el concepto de gestión comunitaria, los distintos papeles que pueden jugar los principales actores implicados en el desarrollo y la implementación de los servicios de agua y saneamiento; y la crucial necesidad de proveer capacitación utilizando técnicas participativas, de las cuales se describen algunas, apuntando a una toma de decisiones informada. Señalamos también que capacitar y estimular a los miembros de la comunidad es importante, pero aun lo es más, capacitar a los actores del nivel intermedio (gobierno local, ONG, sector privado, etc.) que son quienes respaldan y facilitan la implementación del proceso inicialmente, y luego el apoyo para asegurar la sostenibilidad del servicio proporcionado.
[ca] 1.171 / 5.000 La reducció de la mida de les plataformes de satèl·lits ha democratitzat l'accés a l'espai i ha augmentat considerablement el nombre de petites plataformes en òrbita al voltant de la Terra. Aquestes plataformes ofereixen avantatges davant de les missions monolítiques tradicionals, però la seva reduïda grandària restringeix el rendiment limitant les capacitats de les missions. Aquesta tesi aborda el nou concepte de Sistemes de Satèl·lits Federats (FSS) com a estratègia cooperativa entre petits satèl·lits, avaluant el desplegament de FSS entre PocketQubes. Contribuint a la missió PoCat-Lektron duta a terme al NanoSatLab de la Universitat Politècnica de Catalunya (UPC), i acceptada al programa Fly Your Satellite (FYS). La contribució se centra en els dos protocols principals de l'FSS (OSADP i FeDeCoP) i la seva integració amb l'ordinador de bord (OBC) i els mòduls de comunicacions. A més, aquesta tesi presenta una extensió del Simulador de Sistemes de Satèl·lit Distribuïts (DSS-SIM), que actualment s'està desenvolupant i mantenint a i2CAT, millorant les seves capacitats en permetre la integració de maquinari-in-the-loop a l'eina de simulació .

[es] La reducción del tamaño de las plataformas de satélites ha democratizado el acceso al espacio, aumentando considerablemente el número de pequeñas plataformas en órbita alrededor de la Tierra. Estas plataformas ofrecen ventajas frente a las misiones monolíticas tradicionales, pero su reducido tamaño restringe el rendimiento limitando las capacidades de las misiones. Esta tesis aborda el novedoso concepto de Sistemas de Satélites Federados (FSS) como estrategia cooperativa entre pequeños satélites, evaluando el despliegue de FSS entre PocketQubes. Contribuyendo a la misión PoCat-Lektron llevada a cabo en el NanoSatLab de la Universitat Politècnica de Catalunya (UPC), y aceptada en el programa Fly Your Satellite (FYS). La contribución se centra en los dos protocolos principales del FSS (OSADP y FeDeCoP) y su integración con el ordenador de a bordo (OBC) y los módulos de comunicaciones. Además, esta tesis presenta una extensión del Simulador de Sistemas de Satélite Distribuidos (DSS-SIM), que actualmente se está desarrollando y manteniendo en i2CAT, mejorando sus capacidades al permitir la integración de hardware-in-the-loop en la herramienta de simulación.
[ca] Per què escollir l'energia eòlica en comptes de l'eterna solar? Perquè cal tenir en compte que l'energia solar no és sempre la més eficient, com és el cas d'aquest projecte on a causa del clima, el recurs eòlic és més eficaç. El projecte consisteix en la realització d'un estudi previ per veure si es pot autoabastir una finca mitjançant l'energia eòlica generada per un aerogenerador. Per a això, s'han estudiat diferents aspectes; el primer, i més significatiu, és l'estudi del vent per saber la velocitat i la direcció en la qual aquest bufa. Posteriorment, també s'estudiarà el consum aproximat d'una família de 4 persones que viurà a la finca per fer-nos una idea de la quantitat d'energia que necessitarem. A més, a partir de l'estudi de vents i del consum, s'escollirà l'aerogenerador que compleixi els requisits necessaris per poder autoabastir la finca. Finalment, es farà un estudi de pendent per situar el aerogenerador on sigui més eficient. Tenint en compte tots els estudis, es buscarà poder afirmar que una casa situada a la localitat de Pontoise, que es troba al departament de la Val-d'Oise dins de la regió Île-de-Françe, es pot autoabastir únicament mitjançant l'energia eòlica produïda per un aerogenerador.

[es] ¿Por qué escoger la energía eólica en vez de la eterna solar? Porque hay que tener en cuenta que la energía solar no es siempre la más eficiente, como es el caso de este proyecto donde debido al clima, el recurso eólico es más eficaz. El proyecto consiste en la realización de un estudio previo para ver si se puede autoabastecer una finca mediante la energía eólica generada por un aerogenerador. Para ello, se han estudiado diferentes aspectos; el primero, y más significativo, es el estudio del viento para saber la velocidad y la dirección en la que este sopla. Posteriormente, también se estudiará el consumo aproximado de una familia de 4 personas que vivirá en la finca para hacernos una idea de la cantidad de energía que necesitaremos. Además, a partir del estudio de vientos y del consumo, se escogerá el aerogenerador que cumpla los requisitos necesarios para poder autoabastecer la finca. Finalmente, se hará un estudio de pendiente para situar el aerogenerador donde sea más eficiente. Teniendo en cuenta todos estos estudios, se buscará poder afirmar que una casa situada en la localidad de Pontoise, que se encuentra en el departamento de la Val-d'Oise dentro de la región Île-de-Françe, puede autoabastecerse únicamente mediante la energía eólica producida por un aerogenerador.
[ca] La carretera C-31 presenta un traçat sinuós amb nombroses corbes tancades i de baixa visibilitat. Per augmentar la seguretat del tram es planteja la modificació del traçat suprimint diverses d'aquestes corbes, per això cal la construcció d'un viaducte com a traçat alternatiu.

[es] La carretera C-31 presenta un trazado sinuoso con numerosas curvas cerradas y de baja visibilidad. Para aumentar la seguridad del tramo se plantea la modificación del trazado suprimiendo varias de estas curvas, para ello se requiere la construcción de un viaducto como trazado alternativo.
[ca] L'objectiu principal d'aquest treball és construir un robot de dues rodes emulant un vehicle en la carretera. L'objectiu general del projecte és l'aplicació de tècniques de control a diferents escenaris de vehicles comunicats, com per exemple: platooning, vehicles autònoms, maniobres d'avançament, canvi automàtic de carril, o la reducció de l'efecte acordió del trànsit. El primer pas, i els objectius d'aquest projecte fi de grau, sòn: i) obtenir el model dinàmic del robot seguidor de línies, ii) el disseny d'algoritmes de control per obtenir el rendiment desitjat, iii) muntar el robot, i iv) provar el robot en un camí real. Es deriva una dinàmica no lineal de la cinemàtica del robot. L'enfocament utilitzat no apareix a la literatura, i és la primera contribució del projecte. Després, utilitzant una aproximació lineal, un controlador proporcional-integral (PI) es dissenya i valida mediant simulacions numèriques utilitzant el programa: Matlab / Simulink. L'última tasca d'aquest treball consisteix en el muntatge del robot. Aquesta part inclou la mecànica del robot (xassís, rodes, ...), la implementació dels sensors (codificadors, sensor òptic de reflexió, ...) i la programació del processador de senyals digitals (DSP). Finalment per testejar el sistema dissenyat, es realitzen alguns experiments on el robot ha de seguir vàries trajectòries (una línia recta amb un canvi brusc d'angle, un cercle, i una trajectòria sinusoïdal)

[es] El objetivo principal de este proyecto es montar un robot de dos ruedas que emule un vehículo en la carretera. La meta general de este proyecto es aplicar técnicas de control a diferentes situaciones propias de los vehículos comunicados, como por ejemplo: ?platooning?, vehículos autónomos, maniobras de adelantamiento, cambio de carril automático, o reducción del efecto acordeón del tráfico. El primer paso, y los objetivos de este proyecto de fin de grado, son: i) obtener el modelo dinámico del robot seguidor de línea, ii) diseñar algoritmos de control para obtener unas especificaciones deseadas, iii) construir el robot, y iv) testear el robot en diferentes trayectorias reales. Una dinámica no lineal se deriva desde la cinemática del robot. El enfoque utilizado es la primera contribución de este proyecto. Usando una aproximación lineal, un control proporcional integral (PI) se diseña y valida usando simulaciones numéricas en el software: Matlab/Simulink. La última parte del proyecto consiste en ensamblar el robot. Esta parte incluye: la mecánica del robot (chasis, ruedas...), implementación de los sensores (encoders, sensor óptico refractivo de infrarrojos?) y la programación del Procesador Digital de Señales (DSP). Finalmente, se comprueba el sistema diseñado mediante el seguimiento de diferentes trayectorias (una línea recta con cambio súbito de ángulo, un círculo, y una trayectoria sinusoidal).
[ca] Alguns serveis són crítics i és necessari garantir un cert nivell de qualitat del servei (QoS) en mètriques tals com el retard, la pèrdua de paquets i l'ample de banda, entre d'altres. Aquesta qüestió suposa un gran desafiament en l'entorn de les VANETs, on l'alta mobilitat dels vehicles és un paràmetre no quantificable especialment en escenaris urbans, on els vehicles segueixen un patró de moviment aleatori pels carrers de la ciutat. Com a conseqüència, els protocols d'enrutament tenen la difícil tasca de determinar i establir la ruta de transmissió per enviar les dades des de l'origen fins al destí via multi-salt utilitzant vehicles intermedis d'una manera eficient.

[es] Algunos servicios son críticos y requieren garantizar un cierto nivel de calidad de servicio en métricas tales como retardo, pérdida de paquetes, ancho, entre otras. Esta cuestión es un gran desafío dentro de los entornos VANETs donde la alta movilidad de los vehículos es un parámetro no cuantificable especialmente en escenarios urbanos, donde los vehículos siguen un patrón de movimiento siguiendo las calles en direcciones aleatorias. Como consecuencia, los protocolos de encaminamiento tienen la difícil tarea de determinar y establecer la ruta de transmisión para enviar los datos desde el origen hacia el destino vía multisaltos utilizando los vehículos intermedios de una manera eficiente.
[ca] En aquest projecte es dissenya un conjunt de mobiliari per a espais reduïts. El conjunt està format per un seguit de mòduls i accessoris que ajuden a acomplir el màxim de necessitats bàsiques dins d'un espai limitat. Primer s'estudia l'estat de l'art i la problemàtica per a conèixer millor les necessitats de l'usuari. A través d'enquestes i una entrevista, el projecte troba un focus: els usuaris de residències acadèmiques. A partir d'aquest entorn establert, es desenvolupa un procés creatiu i a partir d'un seguit de metodologies de generació d'idees sorgeix el mòdul principal, que serà la base del conjunt. Posteriorment, es dissenya un nou mòdul complementari i els diferents accessoris que ajudaran a dur a terme necessitats que els mòduls no poden acomplir per si sols. També es fa una imatge de marca i una solució de packaging mínima i sostenible. Al llarg de tot el projecte es té en compte aquest aspecte mediambiental. Es prioritza materials amb una petjada de carboni mínima i que siguin reciclables. Finalment, es pot concloure que s'arriba a una idea innovadora que pot donar solució a una problemàtica social important. La situació dels habitatges mínims creix cada any i és necessari millorar la qualitat de vida mitjançant mobiliari que s'adapti a aquests espais.

[es] En este proyecto se diseña un conjunto de mobiliario para espacios reducidos. El conjunto está formado por una serie de módulos y accesorios que ayudan a cumplir el máximo de necesidades básicas dentro de un espacio limitado. Primero se estudia el estado del arte y la problemática para conocer mejor las necesidades del usuario. A través de encuestas y una entrevista, el proyecto encuentra un foco: los usuarios de residencias académicas. A partir de este entorno establecido, se desarrolla un proceso creativo y, a partir de una serie de metodologías de generación de ideas, surge el módulo principal, que será la base del conjunto. Posteriormente, se diseña un nuevo módulo complementario y los distintos accesorios que ayudarán a llevar a cabo necesidades que los módulos no pueden cumplir por sí solos. También se realiza una imagen de marca y una solución de packaging mínima y sostenible. A lo largo de todo el proyecto se contempla este aspecto medioambiental. Se prioriza materiales con una huella de carbono mínima y que sean reciclables. Por último, se puede concluir que se llega a una idea innovadora que puede dar solución a una problemática social importante. La situación de las viviendas mínimas crece cada año y es necesario mejorar la calidad de vida mediante mobiliario que se adapte a estos espacios.
[ca] La incorporació de les competències socials, en els itineraris curriculars dels ensenyaments tècnics, posa de manifest la demanda de professionals i investigadors formats en un entorn multidisciplinari i amb un alt compromís social. Les millores i avanços de la tècnica permeten materialitzar la rehabilitació i adequació del conjunt residencial del segle XX a les necessitats dels col·lectius necessitats, però no s'ha d'oblidar les necessitats particulars dels individus, sobretot les d'aquells amb una discapacitat sensorial i/o cognitiva, en origen o sobrevinguda, i les de les persones majors. Al costat d'aquestes millores tècniques, visibles des de fa dècades en actuacions com a ascensors, rampes…, queden altres barreres invisibles a les quals hi ha prestar especial i ràpida atenció. Treballant des d'una perspectiva holística es proposa un àmbit de recerca en el marc d'ajudes institucionals a les Universitats, en concret en les referents a les polítiques de l'habitatge. L'objectiu principal del projecte *ACCUNA_20 és aportar, des de la innovació social, solucions que permetin ampliar el número de beneficiats de les polítiques de rehabilitació urbana i que permetin establir noves relacions socials i sinergies.

[es] La incorporación de las competencias sociales, en los itinerarios curriculares de las enseñanzas técnicas, pone de manifiesto la demanda de profesionales e investigadores formados en un entorno multidisciplinar y con un alto compromiso social. Las mejoras y avances de la técnica permiten materializar la rehabilitación y adecuación del conjunto residencial del siglo XX a las necesidades de los colectivos necesitados, pero no se debe olvidar las necesidades particulares de los individuos, sobre todo las de aquellos con una discapacidad sensorial y/o cognitiva, en origen o sobrevenida, y las de las personas mayores. Junto a esas mejoras técnicas, visibles desde hace décadas en actuaciones como ascensores, rampas…, quedan otras barreras invisibles a las que hay prestar especial y pronta atención. Trabajando desde una perspectiva holística se propone un ámbito de investigación en el marco de ayudas institucionales a las Universidades, en concreto en las referentes a las políticas de la vivienda. El objetivo principal del proyecto ACCUNA_20 es aportar, desde la innovación social, soluciones que permitan ampliar el número de beneficiados de las políticas de rehabilitación urbana y que permitan establecer nuevas relaciones sociales y sinergias
[ca] En el present Treball de Fi de Màster es realitza una actualització sobre el maneig clínic per resoldre la dificultat d' enfocament a causa de l' edat. Per a això es va realitzar una recerca bibliogràfica exhaustiva sobre els diferents tipus de tractament com l'òptic, quirúrgic corneal, implantològic i farmacològic, a més d'indagar sobre quins són els tractaments emergents que es visibilitzen actualment. Cada dia sorgeixen diferents opcions de tractament i a la vista del que hi ha avui dia, cal estar informat per saber orientar sobre les alternatives i expectatives dels pacients. Per això, l' objectiu del present treball és recopilar informació actualitzada i rellevant sobre l' aplicació de tractaments per a aquesta condició visual. Si bé és sabut que la presbícia és una condició inevitable, el que es pretén és buscar la manera de disminuir els símptomes generats i per això, val la pena considerar si ens en podem valer per aconseguir el nostre objectiu.

[es] En el presente Trabajo de Fin de Máster se realiza una actualización sobre el manejo clínico para solventar la dificultad de enfoque debido a la edad. Para ello se realizó una búsqueda bibliográfica exhaustiva sobre los distintos tipos de tratamiento como el óptico, quirúrgico corneal, implantológico y farmacológico, además de indagó sobre cuáles son los tratamientos emergentes que se vislumbran actualmente. Cada día surgen diferentes opciones de tratamiento y a la vista de lo que existe hoy en día, hay que estar informado para saber orientar sobre las alternativas y expectativas de los pacientes. Por ello, el objetivo del presente trabajo es recopilar información actualizada y relevante sobre la aplicación de tratamientos para esta condición visual. Si bien es sabido que la presbicia es una condición inevitable, lo que se busca es la manera de disminuir los síntomas generados y por eso, vale la pena considerar si nos podemos valer de ello para conseguir nuestro objetivo.
[ca] La computació en el núvol (Cloud Computing) és una tecnologia clau en la prestació de serveis en xarxes i tindrà un paper encara més important en la reestructuració d'Internet per permetre la xarxa de comunicacions mòbils 5G. Per als proveïdors del núvol, l'economia d'escala és important igual que la consolidació de recursos. Per tenir sempre un ús òptim dels servidors disponibles, la migració en viu s'usa intensivament per a l'equilibri de càrrega, la tolerància a errors, la gestió de l'energia, etc. Això també s'aplica a un cas de centre de dades creuades (cross-data-center), on els recursos de xarxa són limitats en comparació amb una migració local entre hosts, que sovint admeten múltiples xarxes dedicades per a diferents tasques. L'objectiu d'aquesta tesi és utilitzar un mecanisme de xarxa programable per disminuir el temps necessari per migrar diverses màquines virtuals al mateix temps. Per a aquest propòsit, s'ha creat un entorn de mesura amb KVM (Kernel-based Virtual Machine) com a tecnologia de virtualització i un controlador Ryu de xarxa definida per software (SDN) s'han configurat a través d'Openflow per optimitzar el procés de migració.

[es] La computación en la nube (Cloud Computing) es una tecnología clave en la prestación de servicios en redes y desempeñará un papel aún más importante en la reestructuración de Internet para permitir la red de comunicaciones móviles 5G. Para los proveedores de la nube, la economía de escala es importante al igual que la consolidación de recursos. Para tener siempre un uso óptimo de los servidores disponibles, la migración en vivo se usa intensivamente para el equilibrio de carga, la tolerancia a errores, la administración de energía, etc. Esto también se aplica a un caso de centro de datos cruzados (cross-data-center), donde los recursos de red son limitados en comparación con una migración local entre hosts, que a menudo admiten múltiples redes dedicadas para diferentes tareas. El objetivo de esta tesis es utilizar un mecanismo de red programable para disminuir el tiempo necesario para migrar varias máquinas virtuales al mismo tiempo. Para este propósito, se ha creado un entorno de medida con KVM (Kernel-based Virtual Machine) como tecnología de virtualización y un controlador Ryu de red definida por software (SDN) se han configurado a través de Openflow para optimizar el proceso de migración.