[ca] A partir del Neolític es constaten una sèrie de profunds canvis econòmics i socials que afectaran el mode de vida de les poblacions, especialment a la Mediterrània. En aquest marc espacial, la difusió de la ceràmica y la substitució de les pràctiques caçadores-recol·lectores-pescadores per un model agropecuari esdevindran les causes del canvi en l'alimentació. La possibilitat de fer bullir o barrejar els aliments permetrà obrir un nou ventall de productes alimentaris y unes noves practiques culinàries. La incorporació de noves tècniques analítiques en Arqueologia ofereix el coneixement de noves dades que fins ara ens eren desconegudes sobre com es va desenvolupar el Neolític al nostre territori. Tanmateix, les dades de que disposem de la Península Ibérica pel Neolític en termes d'alimentació és, encara, escàs. En aquesta tesi doctoral ens hem proposat generar coneixement y aportar noves dades en aquests canvis culinaris a partir de l'anàlisi molecular dels residus orgànics preservats en els recipients ceràmics a l'extrem occidental de la Mediterrània entre el 5600 y el 3800 cal BC. Un total de 205 vasos ceràmics han estat analitzats y un 62% han preservats lípids arqueològics que provenen de la degradació de productes animals y vegetals que es van processar a l'interior dels vasos. A partir de la caracterització d'aquests compostos s'ha pogut constatar la explotació dels recursos disponibles, com la cera d'abella més antiga identificada dins d'un recipient fins a l'actualitat en la Península Ibérica. Per tal d'analitzar la composició isotòpica de compostos específics s'ha dissenyat un model referencial de greixos animals procedents de l'àrea geogràfica estudiada amb l'objectiu, no només d'incloure especies potencialment consumibles al Neolític y fins ara no contemplades, sinó també proposar una aproximació més acurada de les diferents especies animals que conformarien les practiques culinàries en un moment on convergeixen especies domèstiques y salvatges. La caracterització de greixos animals en els recipients ceràmics neolítics ha permès constatar la evidencia directa de processat de productes làctics des del sud de la Península Ibérica fins els Pirineus. El tractament de les dades des d'un punt de vista pluridisciplinar i transversal ofereix la possibilitat d'anar més enllà en les interpretacions dels resultats i incidir en les pràctiques de subsistència i l'ús dels recipients ceràmics que es donarien en aquest període. Com a conseqüència d'aquesta recerca, s'obre una nova porta a l'estudi del recipients ceràmics més enllà de les decoracions i que ofereix una gran informació sobre l'economia i l'explotació dels recursos en el moment on s'inicia el model de vida que marcarà el futur de les comunitats mediterrànies.

[es] A partir del Neolítico se constatan una serie de profundos cambios económicos y sociales que afectarán el modo de vida de las poblaciones, especialmente en el Mediterráneo. En este marco espacial, la difusión de la cerámica y la sustitución de las prácticas cazadoras-recolectoras-pescadoras por un modelo agropecuario acontecerán las causas del cambio en la alimentación. La posibilidad de hacer hervir o mezclar los alimentos permitirá abrir un nuevo abanico de productos alimentarios y unas nuevas practicas culinarias. La incorporación de nuevas técnicas analíticas en Arqueología ofrece el conocimiento de nuevos datos que hasta ahora nos eran desconocidas sobre cómo se desarrolló el Neolítico a nuestro territorio. Aun así, los datos de que disponemos de la Península Ibérica por el Neolítico en términos de alimentación es, todavía, escaso. En esta tesis doctoral nos hemos propuesto generar conocimiento y aportar nuevos datos en estos cambios culinarios a partir del análisis molecular de los residuos orgánicos preservados en los recipientes cerámicos al extremo occidental del Mediterráneo entre el 5600 y el 3800 hace falta BC. Un total de 205 vasos cerámicos han estado analizadas y un 62% han preservados lípidos arqueológicos que provienen de la degradación de productos animales y vegetales que se procesaron en el interior de los vasos. A partir de la caracterización de estos compuestos se ha podido constatar la explotación de los recursos disponibles, como la cera de abeja más antigua identificada dentro de un recipiente hasta la actualidad en la Península Ibérica. Para analizar la composición isotópica de compuestos específicos se ha diseñado un modelo referencial de grasas animales procedentes del área geográfica estudiada con el objetivo, no solo de incluir especies potencialmente consumibles en el Neolítico y hasta ahora no contempladas, sino también proponer una aproximación más cuidadosa de las diferentes especies animales que conformarían las practiques culinarias en un momento donde convergen especies domésticas y salvajes. La caracterización de grasas animales en los recipientes cerámicos neolíticos ha permitido constatar la evidencia directa de procesado de productos lácticos desde el sur de la Península Ibérica hasta los Pirineos. El tratamiento de los datos desde un punto de vista pluridisciplinar y transversal ofrece la posibilidad de ir más allá en las interpretaciones de los resultados e incidir en las prácticas de subsistencia y el uso de los recipientes cerámicos que se darían en este periodo. Como consecuencia de esta investigación, se abre una nueva puerta al estudio del recipientes cerámicos más allá de las decoraciones y que ofrece una gran información sobre la economía y la explotación de los recursos en el momento donde se inicia el modelo de vida que marcará el futuro de las comunidades mediterráneas.