[ca] La fermentació alcohòlica la realitza una comunitat microbiana complexa, on els llevats vínics juguen un paper important. En els darrers anys, hi ha hagut un creixent interès per millorar complexitat del vi mitjançant fermentacions controlades quer utilitzaven no només S. cerevisiae sinó també soques seleccionades de llevats no-Saccharomyces. La investigació sobre la viabilitat dels llevats i les interaccions tenen un paper fonamental per entendre la diversitat de llevats en la fermentació mixta. En aquesta tesi, les tècniques independents de cultiu que es van aplicar per a l'anàlisi directa de mostres de vins inclouen la seqüenciació massiva, fluorescència per hibridació in situ (FISH) en combinació amb microscòpia i citometria de flux, RT-qPCR i EMA-DGGE. Aquestes tècniques independents de cultiu permeten una ràpida identificació i / o quantificació dels diferents llevats del vi. Aquestes tècniques han estat utilitzades en fermentacions espontànies a la regió del Priorat, i H. uvarum i Starm. bacillaris van ser les dues principals espècies de llevats no-Saccharomyces aïllades. H. uvarum o Starm. bacillaris perden gradualment la seva cultivabilitat quan els mostos es van inocular amb S. cerevisiae, però es podien quantificar cèl•lules de llevats en estat viable però no cultivable. La pèrdua de cultivabilitat dels no Saccharomyces va ser induïda principalment per alguns metabòlits secretats per S. cerevisiae, però els canvis en altres metabòlits principals també van influir. Aquesta interacció de llevat no Saccharomyces amb S. cerevisiae era específica d'espècie i soca.

[es] La fermentación alcohólica es llevada a cabo por una comunidad microbiana compleja, donde las levaduras del vino juegan un papel importante. En los últimos años, ha habido un creciente interés para mejorar la complejidad del vino en fermentaciones controladas utilizando no sólo S. cerevisiae sino también algunas cepas seleccionadas de levaduras no-Saccharomyces. La investigación sobre la viabilidad de las levaduras y las interacciones tienen un papel fundamental para entender la diversidad de levaduras en fermentaciones mixtas. En esta tesis, se aplicaron técnicas independientes de cultivo para el análisis de muestras de vinos directa incluyendo la secuenciación masiva, fluorescencia por hibridación in situ (FISH) en combinación con microscopía y citometría de flujo, RT-qPCR y EMA-DGGE. Estas técnicas independientes de cultivo permiten una rápida identificación y / o cuantificación de las distintas levaduras del vino. Estas técnicas han sido utilizadas para el análisis de fermentaciones espontáneas en la región del Priorat, siendo las especies H. uvarum y Starm. bacillaris las dos principales especies de levaduras no-Saccharomyces. H. uvarum o Starm. bacillaris pierden gradualmente su cultivabilidad cuando los mostos se inocularon con S. cerevisiae, pero las levaduras se pudieron cuantificar en estado viable pero no cultivable. La pérdida de cultivabilidad de las especies no Saccharomyces fue inducida principalmente por algunos metabolitos secretados por S. cerevisiae, pero los cambios en otros metabolitos principales también influyen. Esta interacción entre levaduras no Saccharomyces con S. cerevisiae es especie y cepa dependiente.