[ca] La present investigació té com a objecte realitzar un estudi en clau d'igualtat sobre el reconeixement constitucional de la titularitat de drets fonamentals de les persones estrangeres als països de recepció, i el seu impacte en la protecció dels drets fonamentals de les persones estrangeres específicament a Xile. L'estudi d'un estatut constitucional de les persones estrangeres es justifica en consideració a una sèrie de dificultats concretes que es manifesten tant en el disseny com en la implementació de la institucionalitat migratòria vigent a Xile i que repercuteixen en un estàndard inferior de protecció dels drets de les persones immigrants. Fins al febrer de l'any 2022, la normativa vigent en matèria d'estrangeria a l'Estat xilè era el D.L. núm. 1.094 de 1975, una normativa preconstitucional i preconvencional, fruit del conjunt de normes publicades durant la dictadura militar xilena, que difereix absolutament dels estàndards internacionals de drets humans actuals. Des d'aquesta perspectiva, la hipòtesi plantejada pretén demostrar l'eventual existència de les causes de la manca de reconeixement de l'immigrant com a subjecte titular de drets fonamentals a Xile. La pregunta per esclarir és: existeixen, en l'ordenament constitucional xilè, elements suficients per sostenir l'existència de la titularitat de drets de les persones estrangeres en igualtat de condicions que les nacionals? Tenint com a referència el sistema constitucional espanyol i els marges que ofereix el sistema universal de drets humans per a cada sistema jurídic, així com l'especificitat de les normes i tribunals internacionals regionals en matèria de drets humans. Per al desenvolupament d'aquesta investigació, s'utilitzarà, en primer lloc, un estudi històric/jurídic que permeti entendre l'evolució del reconeixement de l'estranger com a persona titular de drets a la carta fonamental de Xile i com, a nivell legislatiu, va ser ignorat i vulnerat com a subjecte de dret fins a l'any 2022. La necessitat de la revisió històrica dels drets, al llarg d'aquesta investigació, és un dels requisits necessaris per entendre tant el sentit actual dels drets com les claus principals de la seva evolució jurídica. Aquest estudi es complementa amb una anàlisi doctrinal i jurisprudencial de la regla de titularitat de la Constitució Política de la República de Xile, així com les institucions bàsiques de la Teoria Constitucional, com la reserva de llei, la interpretació constitucional o el contingut essencial dels drets, que es desenvolupen des de la perspectiva de les migracions. Per comprendre els marcs de la titularitat de drets, es revisarà, a mode d'exemple, el model constitucional espanyol, amb la finalitat de comparar les solucions constitucionals, legislatives i jurisprudencials adoptades en aquest Estat per construir una titularitat dels drets dels immigrants. Aquesta revisió doctrinal i jurisprudencial del Tribunal Constitucional Espanyol es justifica pel fet que aquest Estat és receptor d'un gran percentatge de població llatina i, específicament, xilena, donada la seva tradició i vinculació durant l'època colonial, la guerra civil espanyola i, posteriorment, la dictadura militar de Xile de 1973. En segon lloc, a través d'un estudi del Dret Internacional dels Drets Humans, s'analitzaran els diferents pactes, tractats internacionals i observacions elaborades per les organitzacions internacionals sota el Sistema Universal de Drets Humans, i com la multiplicitat de normes internacionals configura una titularitat fragmentada de les persones migrants, que de vegades genera un estàndard inferior de protecció dels seus drets. Posteriorment, a través de la jurisprudència dels tribunals internacionals del Sistema Europeu de Protecció de Drets Humans i el Sistema Interamericà de Drets Humans, es buscarà comparar dos models regionals de protecció de drets i com aquests han construït la titularitat i l'exercici dels drets de les persones estrangeres dins els seus sistemes. Finalment, es presentaran les conclusions d'aquesta investigació amb l'objectiu de respondre a la pregunta de si efectivament existeixen, en l'ordenament constitucional xilè, elements suficients per sostenir l'existència de la titularitat de drets de les persones estrangeres en igualtat de condicions que les nacionals.

[en] The present research aims to conduct an equality-focused study on the constitutional recognition of the entitlement to fundamental rights for foreign individuals in receiving countries and its impact on the protection of their fundamental rights, with a specific focus on Chile. The study of a constitutional framework for foreign nationals is justified by a series of concrete challenges evident in both the design and implementation of the current immigration framework in Chile, which result in a lower standard of protection for the rights of immigrants. Until February 2022, the legal framework governing immigration in Chile was Decree-Law No. 1,094 of 1975, a pre-constitutional and pre-conventional regulation enacted under the Chilean military dictatorship. This legal framework significantly diverged from contemporary international human rights standards. From this perspective, the hypothesis seeks to demonstrate the potential causes of the lack of recognition of immigrants as subjects entitled to fundamental rights in Chile. The central question to be addressed is: Does the Chilean constitutional framework contain sufficient elements to uphold the existence of foreign nationals' entitlement to rights on equal terms with nationals? This analysis will be conducted with reference to the Spanish constitutional system and the margins provided by the universal human rights system for each legal system, as well as the specificity of international and regional human rights norms and courts. To develop this research, a historical/legal study will first be undertaken to understand the evolution of recognizing foreign nationals as rights-bearing persons in Chile's fundamental charter, and how, legislatively, they were ignored and violated as subjects of rights until 2022. The historical review of rights is an essential prerequisite for understanding both the current meaning of these rights and the primary keys to their legal evolution. This study will be complemented by a doctrinal and jurisprudential analysis of the constitutional rule on entitlement within the Chilean Political Constitution, addressing core constitutional theory principles, such as the principle of legal reservation, constitutional interpretation, and the essential content of rights, all analyzed through the lens of migration. To examine the frameworks of rights entitlement, the Spanish constitutional model will be reviewed as an example. This analysis will involve comparing the constitutional, legislative, and jurisprudential solutions adopted in Spain to construct the entitlement to rights for immigrants. The doctrinal and jurisprudential review of the Spanish Constitutional Court is pertinent because Spain is a recipient country for a significant percentage of Latin American and specifically Chilean migrants, due to its historical ties during the colonial period, the Spanish Civil War, and later during Chile's 1973 military dictatorship. Secondly, through a study of International Human Rights Law, various international treaties, covenants, and observations by international organizations under the Universal Human Rights System will be analyzed. This analysis will explore how the multiplicity of international norms creates a fragmented framework for migrants' rights, sometimes resulting in a lower standard of protection . Subsequently, the jurisprudence of international courts within the European Human Rights Protection System and the Inter-American Human Rights System will be compared. This comparison will examine how these two regional models have constructed the entitlement and exercise of rights for foreign nationals within their respective systems. Finally, the research will present its conclusions to address whether the Chilean constitutional framework contains sufficient elements to affirm the existence of foreign nationals' entitlement to rights on equal terms with nationals.