BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] 3CAT-NXT és un projecte d'un CubeSat de 12 unitats desenvolupat al grup Nanosatlab de la Universitat politècnica de Catalunya que té com a missió principal mesurar la humitat superficial de la Terra cada tres dies durant com a mínim 3 anys. El CubeSat està format per diferents subsistemes que estan sent desenvolupats per ternir-los llestos per quan hi hagi una oportunitat de llençament. Aquest treball es centra en el subsistema de comunicacions. Aquest treball final de grau és la continuació del disseny del subistema de comunicacions en banda X començat a l'assignatura PAE del quatrimestre de primavera de 2020. El treball se centra en la descripció, testeig i caracterització de les diferents parts que formen el subsistema que s'han implementat i modificat a partir del disseny inicial. Aquestes parts són l'etapa l'amplificació en recepció, l'etapa d'amplificació en transmissió, l'etapa de canvi de freqüència, l'etapa digital i el subministrament de potència. Els tests serviran per validar el disseny desenvolupat i quantificaran el rendiment de cada part que forma el susbistema de comunicacions.

[es] 3CAT-NXT es un proyecto de un CubeSat de 12 unidades desarrollado por el grupo Nanosatlab de la Universitat politècnica de Catalunya que tiene como misión principal medir la humedad superficial de la Tierra cada tres días y como mínimo durante 3 años. El CubeSat está formado por diferentes subsistemas que están siendo desarrollados para tenerlos listos para cuando haya una oportunidad de lanzamiento. Éste trabajo se centra en el subsistema de comunicaciones. Éste trabajo fin de grado es la continuación del diseño del subsistema de comunicaciones en banda X empezado en la asignatura PAE del semestre de primavera de 2020. El trabajo se centra en la descripción, testeo y caracterización de las diferentes partes que forman el subsistema que han sido implementadas y modificadas a partir del diseño inicial. Éstas partes son la etapa de amplificación en recepción, la etapa de amplificación en transmisión, la etapa de cambio de frecuencia, la etapa digital y el suministro de potencia. Los test servirán para validar el diseño desarrollado y cuantificar el rendimiento de cada parte que forma el subsistema de comunicaciones.
[ca] Treball de Final de Grau Amb aquest projecte es pretén preparar tots els elements necessaris per la creació d'una empresa de productes ecològics per la protecció de cultius, donada la creixent tendència en l'agricultura actual de producció ecològica. El projecte constarà de: · La preparació de tots els passos previs a la creació d'una empresa. · Estudi de mercat i situació. · Disseny de producte per agricultura.

[es] Con este proyecto se pretende preparar todos los elementos necesarios para la creación de una empresa de productos ecológicos para la protección de cultivos, dada la creciente tendencia de la agricultura actual por la producción ecológica. El proyecto constará de: · La preparación de todos los pasos previos a la creación de una empresa · Estudio de mercado i situación · Diseño de producto para agricultura
[ca] En aquest article s'analitzen quatre factors o sentits, sentit de reconeixement, sentit de pertinença, sentit de permanència i sentit d'apropiació, (Tamayo, 2005), que relacionats a l'espai públic, integren la identitat urbana dels habitants dels barris i colònies de la ciutat turística avui reconeguda com a zona metropolitana turística Puerto Vallarta-Badia de Banderes i es reprèn el valor de la qualitat de l'espai públic. En els últims anys, de la mà de nous processos econòmics, polítics i culturals, en moltes ciutats específicament en les turístiques, s'han produït canvis de fesomia i de composició poblacional, d'activitats, i amb això certes imatges i percepcions han tendit a desaparèixer alhora que sorgeixen de noves. L'espai públic destinat a les àrees de trobada, en molts casos les colònies i barris estudiats han perdut el sentit d'identitat per part dels habitants, és per conseqüència un espai que deixa de ser considerat com a lloc. Aquests llocs comporten a un abandonament i al desaprofitament de l'espai físic en el context on se situen, generant una percepció negativa per part dels veïns i visitants a aquests espais, al mateix temps es converteixen en espais degradats que la ciutadania evita i tracta d'eliminar del seu imaginari urbà. Atès aquest escenari, el present treball intentés dilucidar a què remet aquesta identitat urbana, entenent que la pregunta per la gènesi d'aquest tipus d'identitat resulta un pas previ imprescindible per després poder analitzar els discursos sobre la seva mutació o desaparició.

[es] En este artículo se analizan cuatro factores o sentidos, sentido de reconocimiento, sentido de pertenencia, sentido de permanencia y sentido de apropiación, (Tamayo, 2005), que relacionados al espacio público, integran la identidad urbana de los habitantes de los barrios y colonias de la ciudad turística hoy reconocida como zona metropolitana turística Puerto Vallarta-Bahía de Banderas y se retoma el valor de la calidad del espacio público. En los últimos años, de la mano de nuevos procesos económicos, políticos y culturales, en muchas ciudades específicamente en las turísticas, se han producido cambios de fisionomía y de composición poblacional, de actividades, y con ello ciertas imágenes y percepciones han tendido a desaparecer a la vez que surgen otras nuevas. El espacio público destinado a las áreas de encuentro, en muchos casos de las colonias y barrios estudiados han perdido el sentido de identidad por parte de los habitantes, es por consecuencia un espacio que deja de ser considerado como lugar. Estos sitios conllevan a un abandono y al desperdicio del espacio físico en el contexto donde se sitúan, generando una percepción negativa por parte de los vecinos y visitantes a éstos espacios, al mismo tiempo se convierten en espacios degradados que la ciudadanía evita y trata de eliminar de su imaginario urbano. Dado este escenario, el presente trabajo intentara dilucidar a que remite esta identidad urbana, entendiendo que la pregunta por la génesis de este tipo de identidad resulta un paso previo imprescindible para luego poder analizar los discursos sobre su mutación o desaparición.
[ca] L'objectiu del present document és presentar el Sistema de Modelització per l'Avaluació de Polítiques Territorials de Catalunya (SIMCAT). SIMCAT inclou un model de previsió de demanda de mobilitat i de tràfic que permet elaborar matrius de viatges futurs (models de generació, distribució i repartiment modal) i s'encarrega també del càlcul de consum i emissions associats a la mobilitat en vehicle privat. Dins el sistema EVALUAMET, s'han integrat els models de distribució de viatges i d'assignació de tràfic de SIMCAT, proporcionant-li la informació de tràfic, consum i emissions necessària per l'avaluació dels impactes ambientals produïts per la implementació de noves infraestructures viàries i de grans projectes urbanístics. Així mateix, el SIMCAT proporciona les matrius de temps en hora punta que alimenta el sub-model Demógraf-Econógraf.

[es] El objetivo del presente documento es presentar el Sistema de Información y Modelización para la Evaluación de Políticas Territoriales de Cataluña (SIMCAT1). SIMCAT incluye un modelo de previsión de demanda de movilidad y de tráfico que permite elaborar matrices de viajes futuras (modelos de generación, distribución y reparto modal) y posteriormente obtener los tráficos en la red viaria (modelo de asignación de tráfico) y se encarga también del cálculo de consumo y emisiones asociados a la movilidad en vehículo privado. Dentro del sistema EVALUAMET, se han integrado los modelos de distribución de viajes y de asignación de tráfico de SIMCAT, proporcionándole la información de tráfico, consumo y emisiones necesaria para la evaluación de los impactos ambientales producidos por la implementación de nuevas infraestructuras viarias y de grandes proyectos urbanísticos. Asimismo, el SIMCAT proporciona las matrices de tiempo en hora punta que alimenta el sub-modelo Demógraf-Econógraf.
[ca] L'objectiu del present Treball de fi de Grau pretén elaborar l'estudi del diagnòstic ambiental del municipi de l'Arboç, situat en la comarca del Baix Penedès. Aquest estudi és necessari per tal de poder elaborar el programa de l'Agenda 21 el qual te com a finalitat propulsar el desenvolupament sostenible. Aquest treball conté dos parts essencials. La primera és el diagnòstic ambiental, el qual tracta d'analitzar els diferents aspectes del municipi com poden ser l'urbanisme, l'estructura socioeconòmica, la mobilitat de la població i gestió de residus entre d'altres. Aquest diagnòstic permetrà recull tota la informació necessària sobre el municipi per poder analitzar-la i treballar-la en la segona part. La segona part, per altra banda, pretén analitzar els punts forts i els punts que es podrien millorar en cada aspectes del diagnòstic. De la mateixa manera presentar una sèrie d'indicadors de l'agenda 21 que ajudaran a visualitzar l'estat del municipi i saber quins aspectes s'han de millor per a un desenvolupament més sostenible.

[es] El objetivo del presente Trabajo de fin de Grado pretende elaborar el estudio del diagnóstico ambiental del municipio de Arboç, situado en la comarca de Baix Penedès. Este estudio es necesario con el fin de poder elaborar el programa de la Agenda 21 el cual tiene como finalidad propulsar el desarrollo sostenible. Este trabajo contiene dos partes esenciales. La primera es el diagnostico ambiental el cual trata de analizar los diferentes aspectos del municipio como pueden ser el urbanismo, la estructura socioeconómica, la movilidad de la población y la gestión de residuos entre otros. Este diagnóstico permite recoger toda la información necesaria sobre el municipio para poder analizarla i trabajarla en la segunda parte. Por otro lado, la segunda parte pretende analizar los puntos fuertes y los puntos a mejorar en cada aspecto del diagnóstico. De la misma forma presentar una serie de indicadores de la Agenda 21 que ayudaran a visualizar el estado del municipio y saber qué aspectos hay que mejorar para un desarrollo más sostenible.
[ca] Aquest treball fi de màster tracta de la gamificació com a metodologia i la capacitat de resultar motivadora per a l'alumnat. A la primera part del treball s'investiga el concepte de gamificació i la seva aplicació com a metodologia de didàctica en la formació professional. També s'explica com aquesta metodologia és capaç de recuperar l'interès de l'alumnat perquè estigui motivat. El treball tracta sobre la importància d'algunes eines TIC per aconseguir aquest objectiu. La segona part mostra una activitat gamificada per a la unitat formativa de mecanització de quadres elèctrics. Aquesta activitat combina tot els elements que componen els jocs per a aconseguir els objectius proposats amb aquesta metodologia.

[es] Este trabajo fin de máster trata de la gamificación como metodología y la capacidad de resultar motivadora para el alumnado. En la primera parte del trabajo se investiga el concepto de gamificación y su aplicación como metodología de didáctica en la formación profesional. También se explica cómo esta metodología es capaz de recuperar el interés del alumnado para que esté motivado. El trabajo trata sobre la importancia de algunas herramientas TIC para conseguir este objetivo. La segunda parte muestra una actividad gamificada para la unidad formativa de mecanización de cuadros eléctricos. Esta actividad combina todo los elementos que componen los juegos para alcanzar los objetivos propuestos con esta metodología
[ca] El Tren d'Alta Velocitat (TAV) va néixer amb la valoració d'establir relacions entre grans nuclis urbans distants entre sí, però la seva posterior implantació, les característiques dels serveis i l'ús de la infraestructura han originat noves vocacions. Així, avui en dia el TAV desenvolupa altres noves funcions territorials: l'articulació de ciutats mitjanes i grans en una regió (funció regional) i l'articulació d'entorns metropolitans discontinus (funció metropolitana). La funció metropolitana pot llegir-se fàcilment a través dels serveis i les dinàmiques dels viatgers pendulars que es troben entre Toledo, Ciudad Real i Segòvia-Guiomar amb Madrid. Aquestes ciutats s'articulen a la gran metròpoli central en menys d'una hora. En el text s'analitza, a través del cas d'estudi de Segòvia, com va configurant-se aquesta nova realitat territorial, la metròpoli discontinua, a través del procés de contracció espai-temporal.

[es] El tren de alta velocidad (TAV) nació con la vocación de establecer relaciones entre grandes núcleos urbanos distantes entre sí, pero su posterior implantación, las características de los servicios y el uso de la infraestructura han originado nuevas vocaciones. Así hoy el TAV desarrolla otras nuevas funciones territoriales: la articulación de ciudades medias y grandes en una región (función regional) y la articulación de entornos metropolitanos discontinuos (función metropolitana). La función metropolitana puede leerse fácilmente a través de los servicios y las dinámicas de los viajeros pendulares que se dan entre Toledo, Ciudad Real y Segovia-Guiomar con Madrid. Estas ciudades se articulan a la gran metrópoli central en menos de una hora. En el texto se analiza, a través del caso de estudio de Segovia, como va configurándose esta nueva realidad territorial, la metrópoli discontinua, a través del proceso de contracción espacio-temporal.
[ca] El consum de calçots, rebrots de segon any de la ceba, concretament de la varietat Ceba Blanca tardana de Lleida, ha esdevingut una festa gastronòmica coneguda especialment a Catalunya i, recentment, ha començat a estendre's a altres regions d'Espanya i a altres països. Durant la temporada 2012-2013, es van produir més de 48 milions de calçots només a Catalunya, convertint-se en un cultiu de gran importància en aquesta regió. Per aconseguir un reconeixement adequat a la qualitat del producte es va crear, l'any 2001, la "Indicació Geogràfica Protegida Calçot de Valls", que atorga la Unió Europea com a distintiu de qualitat. Aquest projecte pretén estudiar si existeixen efectes genotípics i/o ambientals sobre diverses característiques morfològiques, químiques i sensorials en els calçots. S'han utilitzat un total de 9 mostres, de 3 genotips i 4 ambients distints. Dels 3 genotips, 2 corresponen a varietats millorades per la Fundació Miquel Agustí i 1 correspon a la varietat existent actualment al mercat. Els resultats mostren un important efecte ambiental sobre les característiques morfològiques i sensorials de les mostres, especialment sobre la longitud i la dolçor. Per el contrari, només trobem un petit efecte sobre les característiques químiques, concretament sobre els graus brix, però cap per a la resta de paràmetres estudiats. Pel que respecte a l'efecte genotípic, s'ha trobat un efecte relativament important sobre la longitud de la part blanca dels calçots i, amb menor mesura, sobre els graus brix i la presència de fibra.

[es] El consumo de "calçots", rebrotes de segundo año de la cebolla, concretamente de la variedad "Ceba Blanca tardana de Lleida", se ha convertido en una fiesta gastronómica conocida especialmente en Cataluña y, recientemente, ha empezado a extenderse a otras regiones de España i a otros países. Durante la temporada 2012-2013, se produjeron más de 48 millones de "calçots" tan sólo en Cataluña, convirtiéndose en un cultivo de gran importancia en esta región. Para conseguir un reconocimiento adecuado a la calidad del producto se creó, en el año 2011, la "Indicación Geográfica Protegida Calçot de Valls", que otorga la Unión Europea como distintivo de calidad. Este proyecto pretende estudiar si existen efectos genotípicos y/o ambientales sobre diversas características morfológicas, químicas y sensoriales en los "calçots". Se han utilizado un total de 9 muestras, de 3 genotipos y 4 ambientes distintos. De los 3 genotipos, 2 corresponden a variedades mejoradas por la "Fundació Miquel Agustí" y 1 corresponde a la variedad existente actualmente en el mercado. Los resultados muestran un importante efecto ambiental sobre las características morfológicas y sensoriales de las muestras, especialmente sobre la longitud y la dulzura. Por el contrario, solo encontramos un pequeño efecto sobre las características químicas, concretamente sobre los grados brix, pero ninguno para el resto de parámetros estudiados. Por lo que respecta al efecto genotípico, se ha encontrado un efecto relativamente importante sobre la longitud de la parte blanca de los "calçots" y, con menor medida, sobre los grados brix y la presencia de fibra.
[ca] En el present estudi es proposa un model de disseny per instaurar un nou procés de síntesi de suavitzant de roba. L'empresa per a la qual es dedica aquest estudi es consagra a fabricar productes químics destinats a la indústria tèxtil i per tant té certs criteris de partida a tenir en compte per a les decisions de disseny. Per tal d'adaptar l'empresa a la fabricació de suavitzants a les seves instal·lacions, s'ha proposat una metodologia de síntesi que tingués en compte les màquines i els serveis requerits per la demanda a satisfer. Partint d'assaigs de laboratori s'ha escalat el procés a una planta pilot i s'han rectificat els paràmetres necessaris per escalar aquesta a una planta de producció. Per assolir aquesta fita s'ha utilitzat el programa Aspen Batch Process Developer ™. S'han pres les decisions de modelatge apropiades en cada etapa. S'ha utilitzat aquest mateix programa per avaluar la factibilitat econòmica de el projecte. S'han valorat diversos factors com les matèries primeres, la maquinària, les eines o el personal. Per acabar s'ha realitzat un estudi de l'impacte ambiental de el projecte.

[es] En el presente estudio se propone un modelo de diseño para instaurar un nuevo proceso de síntesis de suavizante de ropa. La empresa para la cual se dedica este estudio se consagra a fabricar productos químicos destinados a la industria textil y por tanto tiene ciertos criterios de partida a tomar en cuenta para las decisiones de diseño. Con el fin de adaptar la empresa a la fabricación de suavizantes en sus instalaciones, se ha propuesto una metodología de síntesis que tuviera en cuenta las máquinas y los servicios requeridos por la demanda a satisfacer. Partiendo de ensayos de laboratorio se ha escalado el proceso a una planta piloto y se han rectificado los parámetros necesarios para escalar ésta a una planta de producción. Para alcanzar esta meta se ha utilizado el programa Aspen Batch Process Developer ™. Se han tomado las decisiones de modelado apropiadas en cada etapa. Se ha utilizado este mismo programa para evaluar la factibilidad económica del proyecto. Se han valorado varios factores como las materias primas, la maquinaria, las herramientas o el personal. Para acabar se ha realizado un estudio del impacto ambiental del proyecto.
[ca] En aquest projecte he realitzat un estudi sobre l?autenticació basada en tokens i he desenvolupat un sistema basat en microserveis que consta de tres servidors. Els usuaris s?autentifiquen utilitzant l?estàndard JWS JSON WEB SIGNED. Aquest estàndard utilitza un format de JSON que consta de tres blocs: header, payload i signature. Crea dos JSON de les dues primeres parts, i les codifica en Base64 separades per un punt. Després utilitza tota aquesta cadena per crear una firma digital, utilitzant encriptació de clau pública / privada que serà la signature, i també és codificada en Base64. Un token és una cadena codificada, seguint aquest patró: headerOnBase64.payloadOnBase64.signatureOnBase64 El resultat és una cadena com aquesta: eyJhbGciOiJIUzI1NiIsInR5cCI6IkpXVCJ9.eyJzdWIiOiIxMjM0NTY3ODkwIiwibmFtZSI6IkpvaG4gRG9lIiwiaWF0IjoxNTE2MjM5MDIyfQ.SflKxwRJSMeKKF2QT4fwpMeJf36POk6yJV_adQssw5c La part del front-end està feta amb React-Redux i escrita amb TypeScript. He intentat ser el màxim de fidel a la programació funcional.

[es] En este proyecto he realizado un estudio sobre la autenticación basada en tokens y he desarrollado un sistema basado en microservicios que consta de tres servidores. Los usuarios se autentican utilizando el estándar JWS JSON WEB SIGNED. Este estándar utiliza un formato de JSON que consta de tres blocs: un header, un payload y un signature. Crea dos JSON en las dos primeras partes, y las codifica en Base64 separadas por un punto. Después utiliza toda esta cadena de caracteres para crear una firma digital, utilizando encriptación de clave pública / privada para crear la signature, que también la codifica en Base64. Un token es una cadena codificada, siguiendo este patrón: headerOnBase64.payloadOnBase64.signatureOnBase64 El resultado es una cadena como esta: eyJhbGciOiJIUzI1NiIsInR5cCI6IkpXVCJ9.eyJzdWIiOiIxMjM0NTY3ODkwIiwibmFtZSI6IkpvaG4gRG9lIiwiaWF0IjoxNTE2MjM5MDIyfQ.SflKxwRJSMeKKF2QT4fwpMeJf36POk6yJV_adQssw5c El front-end está desarrollado con React-Redux y escrito en TypeScript. He intentado ser fiel a la programación funcional.
[ca] En aquest treball hem abordat l'acceleració d'aplicacions GPM des de la perspectiva oferta per l'arquitectura NDP. Hem desenvolupat una nova eina de simulació, basada en la integració de dos coneguts simuladors: ZSim (per als cores i les caches) i Ramulator (per a la memòria). Hem hagut de dissenyar específicament aquesta integració perquè la implementació disponible per a la utilització conjunta de tots dos simuladors no aprofita les tècniques que fa servir ZSim per reduir la pèrdua de precisió. Després hem implementat al simulador un accelerador GPM que utilitza l'arquitectura NDP (NDMiner), que representa l'estat de l'art. L'eina de simulació permet realitzar un detallat ''profiling'' de NDMiner, molt útil per identificar els seus punts febles. D'aquesta manera, el simulador facilita el disseny d'estratègies per millorar el rendiment de l'accelerador. Mitjançant una sèrie dexperiments en simulació, hem elaborat una sèrie de propostes concretes per solucionar els problemes detectats i millorar NDMiner.

[es] En este trabajo, hemos abordado la aceleración de aplicaciones GPM desde la perspectiva ofrecida por la arquitectura NDP. Hemos desarrollado una nueva herramienta de simulación, basada en la integración de dos conocidos simuladores: ZSim (para los cores y las caches) y Ramulator (para la memoria). Hemos tenido que diseñar específicamente esta integración porque la implementación disponible para la utilización conjunta de ambos simuladores no aprovecha las técnicas que usa ZSim para reducir la pérdida de precisión. Luego hemos implementado en el simulador un acelerador GPM que utiliza la arquitectura NDP (NDMiner), entendemos que representa el estado-del-arte al respecto. La herramienta de simulación permite realizar un detallado ''profiling'' de NDMiner, muy útil para identificar sus puntos débiles. De esta forma, el simulador facilita el diseño de estrategias para mejorar el rendimiento del acelerador. Mediante una serie de experimentos en simulación, hemos elaborado una serie de propuestas concretas para solucionar los problemas detectados y mejorar NDMiner.