BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] L'objectiu d'aquest projecte és identificar i estudiar diferents solucions passives (convencionals i innovadores) per a la cabina de l'automòbil Ventilació i Climatització de la Calefacció (climatització). Es desenvoluparà numèricament un model tèrmic de cabina de cotxe juntament amb diferents solucions de climatització mitjançant tècniques de simulació a nivell de sistema monodimensionals i unidimensionals. Posteriorment, es realitzarà un estudi tèrmic per tal d'estudiar la diferència de temperatura al llarg del temps quan un cotxe està estacionat sota una exposició a la radiació solar IT = 1105 W/m2 i una temperatura ambient exterior Text = 45°C. Amb aquesta anàlisi, serà possible analitzar quins dels mètodes són útils per implementar a una cabina de cotxes de climatització i com evoluciona la temperatura amb el pas del temps. Entre totes les solucions passives de climatització explicades, s'estudia la tonalitat de les finestres, el color exterior, l'aïllament tèrmic, el material de baixa emissivitat i el material de canvi de fase. Totes les solucions s'han estudiat conjuntament, obtenint una diferència final de temperatura interior de cabina de 9,984°C, que reflecteix directament el consum d'energia del cotxe i el confort dels ocupants dels cotxes, especialment quan l'estalvi energètic i la preservació del medi ambient s'estan convertint en un factor crucial pel planeta

[es] l objetivo de este proyecto es identificar y estudiar diferentes soluciones pasivas (convencionales e innovadoras) para la calefacción, ventilación y aire acondicionado (HVAC) de la cabina del automóvil. Un modelo térmico de cabina de automóvil se desarrollará numéricamente en conjunto con diferentes soluciones de HVAC utilizando técnicas de simulación a nivel de sistema agrupadas y unidimensionales. Posteriormente, se realizará un estudio térmico para estudiar la diferencia de temperatura a lo largo del tiempo cuando un coche está estacionado bajo una exposición a la radiación solar IT = 1105 W/m2 y una temperatura ambiente exterior Text = 45°C. Con este análisis, será posible analizar cuáles de los métodos son útiles para implementar en una cabina de automóvil HVAC y cómo evoluciona la temperatura con el tiempo. ntre todas las soluciones pasivas de HVAC explicadas, se estudian el tinte de la ventana, el color exterior, el aislamiento térmico, el material de baja emisividad y el material de cambio de fase. Todas las soluciones se han estudiado conjuntamente, obteniendo una diferencia final de temperatura interior de la cabina de 9,984°C, que se refleja directamente en el consumo de energía del automóvil y en el confort de los ocupantes del automóvil, especialmente cuando el ahorro de energía y la preservación del medio ambiente se están convirtiendo en un factor crucial para el planeta
[ca] L'ecolocalització humana és una tècnica que podria millorar la qualitat de vida de la majoria de les persones que pateixen una discapacitat visual. Aquest mètode consisteix a navegar per l'entorn a través de la informació proporcionada pels ecos. Aquests ecos són les reflexions de sons produïts deliberadament per la persona que està tractant d'usar l'ecolocalització. Aquesta tesi es divideix en una anàlisi bibliogràfica i una implementació per simular l'acústica d'una sala per tal d'entrenar alguns aspectes de l'ecolocalització. L'anàlisi bibliogràfica inclou tres temes principals. En primer lloc es detalla la localització dels sons. No obstant això, essent aquest un tema de vast estudi, només s'expliquen els factors que estan involucrats en l'ecolocalització humana. Aquests paràmetres són, entre d'altres: les pistes que intervenen a la localització de sons, la funció de transferència relacionada amb el cap i les orelles, i finalment l'efecte de precedència. En segon lloc, es fa una revisió de les pistes més importants que intervenen a l'ecolocalització humana. Per finalitzar la part teòrica de la tesi, es pot trobar una explicació del mètode escollit per simular l'acústica de la sala. El model utilitzat en aquesta tesi és el mètode d'imatge. Finalment, s'ofereixen algunes simulacions i exemples del model proposat. Addicionalment a les simulacions, s'ofereixen els resultats d'un test d'usabilitat. Aquests resultats van ser avaluats utilitzant un test binomial exacta.

[es] La ecolocalización humana es una técnica que podría mejorar la calidad de vida de la mayoría de las personas que padecen una discapacidad visual. Este método consiste en navegar por el entorno a través de la información proporcionada por los ecos. Estos ecos son las reflexiones de sonidos producidos deliberadamente por la persona que está tratando de usar la ecolocalización. Esta tesis se divide en un análisis bibliográfico y una implementación para simular la acústica de una sala para entrenar algunos aspectos de la ecolocalización. El análisis bibliográfico incluye tres temas principales. En primer lugar se detalla la localización de los sonidos. Sin embargo, siendo este un tema de vasto estudio, sólo se explican los factores que están involucrados en la ecolocalización humana. Estos parámetros son, entre otros: las pistas que intervienen en la localización de sonidos, la función de transferencia relacionada con la cabeza y las orejas, y finalmente el efecto de precedencia. En segundo lugar, se hace una revisión de las pistas más importantes que intervienen en la ecolocalización humana. Para finalizar la parte teórica de la tesis, se puede encontrar una explicación del método elegido para simular la acústica de la sala. El modelo utilizado en esta tesis es el método de imagen. Finalmente, se ofrecen algunas simulaciones y ejemplos del modelo propuesto. Adicionalmente, se ofrecen los resultados de un test de usabilidad. Estos resultados fueron evaluados utilizando un test binomial exacto.
[ca] El mucílag extret de l'Opuntia ficus-indica és un component que pot arribar a ser molt versàtil per a la seva utilització a la indústria alimentària. En aquest treball es va realitzar l'estudi de l'obtenció del mucílag a través de 3 mètodes, seleccionant-ne un per a la seva aplicació i introduint la utilització de la sonda MS73 d'ultrasons (US) Bandelin sonopuls GM70 (potència: 70 W i freqüència: 20 kHz) amb un cicló de 50 segons i una potència de 50 % per obtenir-lo i observar si hi havia una millora en el rendiment d¿extracció i composició (pH, i SST ,°Brix). Els resultats obtinguts introduint la tècnica d'US durant el macerat de la mostra van ser de 4,28 % per al rendiment, 4,36 per a pH i 3,57 °Brix per SST, en l'experiment realitzat a la fase 3.2; mentre que per a l'experiment de la mateixa fase, sense aplicar US, es va obtenir 2,90 % per a rendiment, 3,13 °Brix i mateixos valors de pH. Es va observar que el tractament ultrasònic beneficiava el color del mucílag obtingut, proporcionant-li una tonalitat més blanquinosa.

[es] El mucílago extraído de la Opuntia ficus-indica, es un componente que puede llegar a ser muy versátil para su utilización en la industria alimentaria. En este trabajo se realizó el estudio de la obtención del mucílago a través de 3 métodos, seleccionando uno de ellos para su aplicación e introducciendo la utilización de la sonda MS73 de ultrasonidos (US) Bandelin sonopulso GM70 (potencia: 70 W y frecuencia: 20 kHz) con un ciclo de 50 segundos y una potencia de 50 % para obtenerlo y observar si habia una mejora en el rendimiento de extracción y composición (pH y SST, °Brix). Los resultados obtenidos introduciendo la técnica de US durante el macerado de la muestra, fueron de 4,28 % para el rendimiento, 4,36 para pH y 3,57 °Brix para SST, en el experimento realizado en la fase 3.2; mientras que, para el experimento de la misma fase, sin aplicar US, se obtuvo 2,90 % para rendimiento, 3,13 °Brix y mismos valores de pH. Se observó que el tratamiento ultrasónico beneficiaba al color del mucílago obtenido, proporcionándole una tonalidad más blancuzca.
[ca] Aquest treball de final de grau consisteix en la realització del diagnòstic ambiental del municipi de Mollerussa (comarca del Pla d'Urgell). Aquest diagnòstic és un pas previ per inscriure un municipi a l'Agenda 21 de Catalunya, un pla d'orientacions estratègiques que té com a objectiu promoure el desenvolupament sostenible. Aquest estudi pretén, per tant, estudiar les dinàmiques d'un municipi per fer el diagnòstic ambiental, realitzar una proposta d'indicadors que en permetin avaluar el seguiment i acabar fent una proposta concreta que s'hi pugui aplicar per avançar cap a la sostenibilitat.

[es] Este trabajo de fin de grado consiste en la realización del diagnóstico ambiental del municipio de Mollerussa (comarca del Pla d'Urgell). Este diagnóstico es un paso previo para inscribir un municipio a la Agenda 21 de Cataluña, un plan de orientaciones estratégicas que tiene como objetivo promover el desarrollo sostenible. Este estudio pretende, por lo tanto, estudiar las dinámicas de un municipio para hacer el diagnóstico ambiental, realizar una propuesta de indicadores que permitan evaluar el seguimiento y acabar haciendo una propuesta concreta que se pueda aplicar para avanzar hacia la sostenibilidad.
[ca] Aquest projecte, relacionat amb la ginecologia i obstetrícia, presenta el procés de disseny d'un espècul vaginal com a millora de l'actual aparell, responent a les propostes i necessitats de les pacients i del personal sanitari de la Clínica Sagrada Família. La proposta de disseny s'ha realitzat amb la finalitat principal de garantir l'augment de la comoditat de les pacients sotmeses als procediments on es veu involucrat l'espècul vaginal, alhora que és capaç de satisfer les necessitats dels usuaris. El projecte pretén introduir al lector en aquest àmbit a través de la introducció teòrica sobre l'ús i problemàtica de l'espècul vaginal. Tot seguit, es pretén determinar un conjunt d'especificacions a partir dels requeriments detallats pel personal sanitari de la Clínica Sagrada Família i per l'estudi dels dispositius utilitzats en l'actualitat, característiques que hauran de veure's aplicades al disseny seleccionat. Alhora, caldrà dur a terme una selecció de materials i els estudis de viabilitat pertinents per tal d'assegurar l'adequada funcionalitat de l'aparell, així com un estudi econòmic per conèixer la rendibilitat de l'espècul. Finalment, s'ha aconseguit realitzar un estudi rigorós de l'espècul vaginal, donant lloc a un nou dispositiu òptim que assegura el principal objectiu del projecte: millorar la seguretat i comoditat de les pacients.

[es] Este proyecto, relacionado con la ginecología y obstetricia, presenta el proceso de diseño de un espéculo vaginal como mejora del actual aparato, respondiendo a las propuestas y necesidades de las pacientes y del personal sanitario de la Clínica Sagrada Familia. La propuesta de diseño se ha realizado con la finalidad principal de garantizar el aumento de la comodidad de las pacientes sometidas a los procedimientos donde se ve involucrado el espéculo vaginal, al tiempo que es capaz de satisfacer las necesidades de los usuarios. El proyecto pretende introducir al lector en este ámbito a través de la introducción teórica sobre el uso y problemática del espéculo vaginal. A continuación, se pretende determinar un conjunto de especificaciones a partir de los requerimientos detallados por el personal sanitario de la Clínica Sagrada Familia y por el estudio de los dispositivos utilizados en la actualidad, características que deberán verse aplicadas al diseño seleccionado. Asimismo, será necesario llevar a cabo una selección de materiales y los estudios de viabilidad pertinentes para asegurar la adecuada funcionalidad del aparato, así como un estudio económico para conocer la rentabilidad del espéculo. Finalmente, se ha conseguido realizar un estudio riguroso del espéculo vaginal, dando lugar a un nuevo dispositivo óptimo que asegura el principal objetivo del proyecto: mejorar la seguridad y comodidad de las pacientes.
[ca] Implementació de l'algorisme BCJR en Java. Obtenció de les expressions de probabilitat i correcció d'errors. Aplicació a la identificació d'usuaris fraudulents en codis duals de Hamming. Implementació d'una interfície gràfica.

[es] Implementación de l'algoritmo BCJR en Java. Obtención de las expresiones de probabilidad y corrección de errores. Aplicación a la identificación de usuarios fraudulentos en códigos duales de Hamming. Implementación de una interfaz gráfica.
[ca] Ciutat Escola. Dues mirades, dos llocs per a l'aprenentatge a Barcelona. D'una banda, "L'escola com a ciutat" és aquella escola que es preocupa per buscar una connexió amb la ciutat, arribant-se a organitzar com a tal. D'aquesta manera, sorgeixen tres tipologies que s'acullen a aquestes característiques. "La ciutat programada", sent aquesta l'escola que permet reconfigurar-la per a altres usos i usuaris; "La ciutat de l'aprenentatge", en què els seus espais passen de ser llocs únicament per a l'ensenyament tradicional a ser altres que fomenten la trobada, ja sigui mitjançant l'oci, el joc, la reunió o la conversa; i "La ciutat connectada", sent aquella escola que cerca la integració en el seu entorn, tant urbà com natural. D'altra banda, "La ciutat com a escola" és la ciutat que fomenta l'aprenentatge en els seus diversos espais, tant en els seus edificis com a l'exterior. Per això, es fa un repàs dels diferents llocs de Barcelona que tenen potencial per ser usats per a l'aprenentatge. "L'escola reciclada" és aquella que utilitza els espais de la ciutat per convertir-los en escola; "L'escola pública" s'entén com una prolongació del centre escolar, sent el veïnat, el barri o la ciutat un lloc en el qual tothom està convidat a participar-hi; i "L'escola difusa" és la que no entén de límits, arribant a convertir-se el veïnat en una xarxa per a l'aprenentatge.

[es] Ciudad Escuela. Dos miradas, dos lugares para el aprendizaje en Barcelona. Por un lado, "La escuela como ciudad" es aquella escuela que se preocupa por buscar una conexión con la ciudad, llegándose a organizar como tal. De esta manera, surgen tres tipologías que se acogen a estas características. "La ciudad programada", siendo esta la escuela que permite reconfigurarla para otros usos y usuarios; "La ciudad del aprendizaje", en la que sus espacios pasan de ser lugares únicamente para la enseñanza tradicional a ser otros que fomentan el encuentro, ya sea mediante el ocio, el juego, la reunión o la conversación; y "La ciudad conectada", siendo aquella escuela que busca la integración en su entorno, tanto urbano como natural. Por otro lado, "La ciudad como escuela" es la ciudad que fomenta el aprendizaje en sus diversos espacios, tanto en sus edificios como en el exterior. Por ello, se hace un repaso de los distintos lugares de Barcelona que tienen potencial para ser usados para el aprendizaje. "La escuela reciclada" es aquella que utiliza los espacios de la ciudad para convertirlos en escuela; "La escuela pública" se entiende como una prolongación del centro escolar, siendo el vecindario, el barrio o la ciudad un lugar en el que todos están invitados a participar; y "La escuela difusa" es la que no entiende de límites, llegando a convertirse el vecindario en una red para el aprendizaje.
[ca] La complexitat de resoldre un problema pot diferir molt de la complexitat de exposar-lo. Dissenyar una xarxa neuronal capaç d'adaptar-se dinàmicament a la complexitat de les entrades seria un gran èxit per a la comunitat de l'aprenentatge automàtic. Un dels artícles més prometedors és Adaptive Computation Time per a xarxes neuronals recurrents (ACT). En aquest treball implementem ACT en les dues llibreries d'aprenentatge profund més usades, PyTorch i TensorFlow. Ambdues implementacions són codi obert i públiques. Usem aquestes implementacions per avaluar la capacitat de l'ACT d'aprendre algoritmes a partir d'exemples. Comparem ACT amb una nova referència cada element de la seqüència d'entrada és llegit una quantitat fixa d'iteracions, apresa com a hiperparàmetre durant l'entrenament. Sorprenentment, no observem cap benefici de l'ACT comparat amb aquesta nova referència, cosa que obre noves i inesperades línies per a futura investigació.

[es] La complejidad de resolver un problema puede diferir mucho de la complejidad de exponerlo. Diseñar una redneuronal capaz de adaptar se dinámicamente a la complejidad de las entradas seria un gran éxito para la comunidad del aprendizaje automático. Uno de los artículos más prometedores es Adaptive Computation Time para redes neuronales recurrentes (ACT). En este trabajo implementamos ACT en las dos librerías de aprendizaje profundo más usadas, PyTorch y TensorFlow. Ambas implementaciones son código abierto y públicas. Usamos estas implementaciones para evaluar la capacidad del ACT de aprender algoritmos a partir de ejemplos. Comparamos ACT con una nueva referencia donde cada elemento de la secuencia de entrada es leído una cantidad fija de iteraciones aprendida como un hiperparámetro durante el entrenamiento. Sorprendentemente, no observamos ningún beneficio del ACT comparado con esta nueva referencia, cosa que abre nuevas e inesperadas líneas para futura investigación.
[ca] En els darrers temps, l'increment en la demanda de major velocitat de transmissió de dades en xarxes de comunicació inalàmbriques ha comportat diversos problemes d'implementació que tan sols es podran resoldre a través d'un canvi total de paradigma. Utilitzar les bandes mil·limètriques de l'espectre és una solució molt atractiva a l'escassetat de recursos de ràdio però, per tal d'extreure'n tot el seu potencial, és necessari desenvolupar noves tècniques. La majoria d'aquestes passa per la infraestructura Massive Multiple Input Multiple Output (M-MIMO): la idea d'utilitzar matrius d'antenes molt grans per a comunicacions cel·lulars. En aquesta tesi, proposem l'ús de matrius d'antenes amb lent, o Lens Antenna Arrays (LAA), per tal d'evitar els inassumibles costos energètics i d'instal·lació propis d'arquitectures M-MIMO tradicionals. Aquest innovador sistema de comunicacions explota les capacitats de concentració d'energia amb dependència angular de les lents electromagnètiques per tal de distingir entre ones amb diferents direccions d'arribada i de sortida, sense processament de senyal explícit. El treball presentat en aquest document motiva l'ús dels LAAs per comunicacions en bandes mil·limètriques (mmWave), n'estudia diverses propietats matemàtiques i proposa la seva aplicació en esquemes no coherents. Resultats numèrics en validen l'execució i confirmen les seves fortaleses en entorns multi-usuari i amb esvaïment en bloc. Els LAAs que utilitzen mètodes no coherents semblen ser idonis per a comunicacions vehiculars i per a xarxes cel·lulars altament poblades.

[es] En los últimos tiempos, el incremento en la demanda de mayor velocidad de transmisión de datos en redes de comunicación inalámbricas ha conllevado varios problemas de implementación que solo se podrán resolver a través de un cambio total de paradigma. Utilizar bandas milimétricas del espectro es una solución muy atractiva a la escasez de recursos de radio pero, para poder extraer todo su potencial, es necesario desarrollar nuevas técnicas. La mayor parte de éstas pasa por la infraestructura Massive Multiple Input Multiple Output (M-MIMO): la idea de usar matrices de antenas muy grandes para comunicaciones celulares. En esta tesis, proponemos el uso de matrices de antenas con lente, o Lens Antenna Arrays (LAA), para evitar los inasumibles costes energéticos y de instalación propios de las arquitecturas M-MIMO tradicionales. Este novedoso sistema de comunicaciones explota las capacidades de concentración de energía con dependencia angular de las lentes electromagnéticas para distinguir entre ondas con distintas direcciones de llegada y de salida, sin procesado de la señal explícito. El trabajo presentado en este documento motiva el uso de los LAAs en comunicaciones en bandas milimétricas (mmWave), estudia varias propiedades matemáticas y propone su aplicación en esquemas no coherentes. Resultados numéricos validan su ejecución y confirman sus fortalezas en entornos multiusuario y con desvanecimiento en bloque. Los LAAs que utilizan métodos no coherentes parecen ser idóneos para comunicaciones vehiculares y para redes celulares altamente pobladas.
[ca] Aquesta tesi explora el problema de generar arbres generadors uniformes, que són estructures essencials en combinatòria i probabilitat amb aplicacions en teoria de xarxes i física. Utilitzant processos de Bienaymé–Galton–Watson (BGW), proposa una metodologia innovadora per generar arbres generadors de manera uniforme. Mitjançant demostracions rigoroses, mostra que condicionar aquests models estocàstics al nombre de vèrtexs produeix arbres generadors distribuïts uniformement. A més d'explorar propietats estructurals com l'alçada, l'amplada i la distribució de fulles, la tesi proporciona límits inferiors precisos per a l'alçada i l'amplada dels arbres, avalats per demostracions rigoroses. Aquests resultats no només enriqueixen la comprensió teòrica i pràctica dels arbres generadors uniformes, sinó que també connecten els processos estocàstics amb aplicacions combinatòries, oferint noves perspectives i eines per a la generació d'arbres generadors.

[es] Esta tesis explora el problema de generar árboles generadores uniformes, que son estructuras esenciales en combinatoria y probabilidad con aplicaciones en teoría de redes y física. Utilizando procesos de Bienaymé–Galton–Watson (BGW), propone una metodología novedosa para generar árboles generadores de manera uniforme. Mediante pruebas rigurosas, demuestra que condicionar estos modelos estocásticos al número de vértices produce árboles generadores distribuidos uniformemente. Además de explorar propiedades estructurales como la altura, la anchura y la distribución de hojas, la tesis proporciona límites inferiores precisos para la altura y la anchura de los árboles, respaldados por demostraciones rigurosas. Estos hallazgos no solo enriquecen la comprensión teórica y práctica de los árboles generadores uniformes, sino que también conectan los procesos estocásticos con aplicaciones combinatorias, ofreciendo nuevas perspectivas y herramientas para la generación de árboles generadores.
[ca] El parc en parts. Una visió taxonòmica del "Parc Agrari" és el resultat de l'aprenentatge a través de tres prismes de visió i documentació. És la localització, dibuix i estudi d'elements poc estudiats en altres recerques. Aquest procés de visita i documentació s'emmarca llavors en tres visions; la del visitant ingenu que ingressa al parc, la de l'arquitecte que mesura i cerca la lògica compositiva darrere dels elements trobats, i la visió d'un investigador que busca generar paral·lelismes amb arquitectures en altres contextos.Aquesta investigació es fa a través de tres casos d'estudi o parts. Aquestes parts són: la tanca agrícola, les adaptacions d'aigua i els hivernacles del Parc Agrari.

[es] El parque en partes. Una visión taxonómica del "Parc Agrari" es el resultado del aprendizaje a través de tres prismas de visión y documentación. Es la localización, dibujo y estudio de elementos poco estudiados en otras investigaciones. Este proceso de visita y documentación se enmarca entonces en tres visiones; la del visitante ingenuo que ingresa al parque, la del arquitecto que mide y busca la lógica compositiva detrás de los elementos encontrados, y la visión de un investigador que busca generar paralelismos con arquitecturas en otros contextos. Este estudio se lleva a cabo a través de tres casos de estudio o partes. Estas partes son: el vallado agrícola, las adaptaciones de agua y los invernaderos del Parc Agrari.