[ca] En l'aprenentatge de llengües estrangeres, l'entonació llança un desafiament particular als estudiants (i als docents). El present treball dóna compte de la producció i percepció de l'entonació de l'espanyol per part dels sinoparlants: en particular, dels patrons entonatius prototípics de la declarativa neutra, la interrogativa absoluta neutra i la declarativa amb focus estret. Mitjançant l'aplicació de la metodologia experimental en els àmbits de la producció (anàlisi acústica) i la percepció (experiment de discriminació), s'identifiquen i analitzen les dificultats mostrades per aquest col·lectiu d'aprenents, amb la finalitat última de contribuir a la millora de l'procés ensenyament-aprenentatge de l'entonació d'ELE. Per a un millor enteniment sobre el context en què els sinoparlants aprenen l'entonació de l'espanyol com a llengua estrangera, aquest treball porta a terme primer un estudi contrastiu de sistema entonatiu entre l'espanyol i el xinès, que, com és ben sabut, són llengües tipològicament diferents. L'entonació consisteix en un fenomen suprasegmental rellevant que es pot trobar tant en espanyol com en xinès, i amb funcions lingüístiques comparables; la diferència principal entre les dues llengües rau en la realització fonètica de l'entonació. Mentre que l'entonació de l'espanyol pot observar-se de manera directa mitjançant el canvi de F0, en xinès, cal recórrer a el canvi de el rang tonal per donar compte de el moviment entonatiu. Al llarg d'aquest estudi, la descripció fonològica i fonètica de l'entonació es basa en el Model Autosegmental-Mètric (Pierrehumbert, 1980; Ladd, 2008). Per a cada un dels patrons entonatius (declarativa neutra, interrogativa absoluta neutra i declarativa amb focus estret), es realitza un experiment de producció i un altre de percepció. Cal subratllar que els resultats obtinguts s'analitzen des de diversos punts de vista: 1) per mitjà d'establir comparacions dels resultats entre nadius i estudiants, s'aconsegueix localitzar i caracteritzar els punts febles i forts que presenten els estudiants, de manera que s'ofereix un panorama del seu aprenentatge de l'entonació de l'espanyol; 2) la col·laboració d'estudiants amb diferents nivells d'ELE permet observar els possibles avenços en el domini de l'entonació amb el desenvolupament de la competència general de la llengua meta; 3) al mateix temps que s'avaluen respectivament la competència d'expressió oral i la de comprensió auditiva, es combinen els resultats de tots dos aspectes per discutir si les dificultats existeixen simètricament en la producció i en la percepció; 4) es contrasta els resultats respectius de les dues dimensions fonològica i fonètica de l'entonació, per tal d'explorar si els detalls de la implementació fonètica del contorn melòdic s'adquireix de manera paral·lela als patrons fonològics categòrics. A partir dels resultats d'investigació, reflexionem sobre els factors que incideixen en l'aprenentatge de l'entonació d'ELE en contextos sinoparlants. Proposem que la distància lingüística entre la llengua materna i la llengua meta consisteix en un factor intern que condiciona fonamentalment el procés d'aprenentatge i adquisició, mentre que la didàctica que reben els estudiants, encara que representa un factor extern, deixa influències més directes.

[es] En el aprendizaje de lenguas extranjeras, la entonación lanza un desafío particular a los estudiantes (y a los docentes). El presente trabajo da cuenta de la producción y percepción de la entonación del español por parte de los sinohablantes: en particular, de los patrones entonativos prototípicos de la declarativa neutra, la interrogativa absoluta neutra y la declarativa con foco estrecho. Mediante la aplicación de la metodología experimental en los ámbitos de la producción (análisis acústico) y la percepción (experimento de discriminación), se identifican y analizan las dificultades mostradas por este colectivo de aprendices, con el fin último de contribuir a la mejora del proceso enseñanza-aprendizaje de la entonación de ELE. Para un mejor entendimiento sobre el contexto en que los sinohablantes aprenden la entonación del español como lengua extranjera, este trabajo lleva a cabo primero un estudio contrastivo del sistema entonativo entre el español y el chino, que, como es bien sabido, son lenguas tipológicamente diferentes. La entonación consiste en un fenómeno suprasegmental relevante que se puede encontrar tanto en español como en chino, y con funciones lingüísticas comparables; la diferencia principal entre las dos lenguas radica en la realización fonética de la entonación. Mientras que la entonación del español puede observarse de modo directo mediante el cambio de F0, en chino, hace falta recurrir al cambio del rango tonal para dar cuenta del movimiento entonativo. A lo largo de este estudio, la descripción fonológica y fonética de la entonación se basa en el Modelo Autosegmental-Métrico (Pierrehumbert, 1980; Ladd, 2008). Para cada uno de los patrones entonativos (declarativa neutra, interrogativa absoluta neutra y declarativa con foco estrecho), se realiza un experimento de producción y otro de percepción. Cabe subrayar que los resultados obtenidos se analizan desde varios puntos de vista: 1) por medio de establecer comparaciones de los resultados entre nativos y estudiantes, se consigue localizar y caracterizar los puntos débiles y fuertes que presentan los estudiantes, de forma que se ofrece un panorama de su aprendizaje de la entonación del español; 2) la colaboración de estudiantes con distintos niveles de ELE permite observar los posibles avances en el dominio de la entonación con el desarrollo de la competencia general de la lengua meta; 3) al mismo tiempo que se evalúan respectivamente la competencia de expresión oral y la de comprensión auditiva, se combinan los resultados de ambos aspectos para discutir si las dificultades existen simétricamente en la producción y en la percepción; 4) se contrasta los resultados respectivos de las dos dimensiones fonológica y fonética de la entonación, a fin de explorar si los detalles de la implementación fonética del contorno melódico se adquiere de modo paralelo a los patrones fonológicos categóricos. A partir de los resultados de investigación, reflexionamos sobre los factores que inciden en el aprendizaje de la entonación de ELE en contextos sinohablantes. Proponemos que la distancia lingüística entre la lengua materna y la lengua meta consiste en un factor interno que condiciona fundamentalmente el proceso de aprendizaje y adquisición, mientras que la didáctica que reciben los estudiantes, aunque representa un factor externo, deja influencias más directas.