BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] En el present estudi s'hi analitzen les pràctiques d'aula de l'especialista d'atenció a la diversitat als centres d'educació infantil i primària (CEIP) d'Andalusia. Mitjançant un disseny de naturalesa qualitativa de caràcter transversal, s'obtenen les dades a partir de dues fonts principals d'informació (entrevista semiestructurada dissenyada ad hoc i obser vació directa i no participant) sobre una mostra de 142 especialistes. Els resultats revelen el desenvolupament de pràctiques inclusives respecte a l'ús d'estratègies didàctiques i metodologies actives; la importància de recursos plurals i funcionals; la posada en pràc tica d'un suport pedagògic coordinat o col·laboratiu, i la flexibilització en la dinàmica i l'organització d'aula. També s'hi identifiquen possibilitats, dificultats i limitacions. Les conclusions apunten al fet que les pràctiques que estan desenvolupant els especialistes pretenen contribuir a millorar les escoles en relació amb l'atenció a la diversitat, de mane ra que el suport col·laboratiu a la comunitat educativa esdevé la funció principal per promoure una escola inclusiva que atengui tot l'alumnat.

[es] En el presente estudio se analizan las prácticas de aula del especialista de atención a la diversidad en los centros de educación infantil y primaria (CEIP) de Andalucía. Median te un diseño de naturaleza cualitativa de carácter transversal, se obtienen los datos con dos fuentes principales de información (entrevista semiestructurada diseñada ad hoc y observación directa y no participante) sobre una muestra de 142 especialistas. Los resul tados revelan el desarrollo de prácticas inclusivas respecto al uso de estrategias didácticas y metodologías activas; la importancia de recursos plurales y funcionales; la puesta en práctica de un apoyo pedagógico coordinado o colaborativo, y la flexibilización en la dinámica y la organización de aula. También se identifican posibilidades, dificultades y limitaciones. Las conclusiones apuntan que las prácticas que están desarrollando los especialistas pretenden contribuir a la mejora de las escuelas en relación con la atención a la diversidad, siendo el apoyo colaborativo a la comunidad educativa la función prin cipal para la promoción de una escuela inclusiva que atienda a todo el alumnado.
[ca] La bretxa digital dificulta la igualtat d'oportunitats de la població. En aquest article ens preguntem com va afectar el confinament de la població i la docència en línia a l'escola rural. Les connexions són més deficients i els recursos poden ser escassos, però la comunicació amb les famílies és fluida i les escoles mostren una ràtio més baixa. Hem dissenyat un qüestionari que ha estat respost per 157 escoles del medi rural durant el propi procés de confinament. Els resultats indiquen una bretxa digital per a un 30% de l'alumnat, notables esforços per part del professorat per adaptar-se a les necessitats dels infants, una evolució setmanal en la manera d'afrontar l'organització docent, propostes didàctiques afins i preocupació per l'avaluació curricular. Les escoles rurals participants en l'estudi han tractat de donar resposta a les múltiples demandes que la nova situació ha generat i disminuir la bretxa digital adaptant-se a les necessitats de comunicació amb cadascun dels seus estudiants.

[es] La brecha digital dificulta la igualdad de oportunidades de la población. En este artículo nos preguntamos cómo afectó el confinamiento de la población y la docencia en línea a la escuela rural. Las conexiones son más deficientes y los recursos pueden ser escasos, pero la comunicación con las familias es fluida y los centros muestran una ratio menor. Hemos diseñado un cuestionario que ha sido respondido por 157 escuelas del medio rural durante el propio proceso de confinamiento. Los resultados indican una brecha digital para un 30% del alumnado, notables esfuerzos por parte del profesorado para adaptarse a las necesidades educativas, una evolución semanal en la forma de afrontar la organización docente, propuestas didácticas afines y preocupación por la evaluación curricular. Las escuelas rurales participantes en el estudio han tratado de dar respuesta a las múltiples demandas que la nueva situación ha generado y de disminuir la brecha digital adaptándose a las necesidades de comunicación de sus estudiantes.
[ca] El present estudi pretén l'anàlisi de la recent Llei 8/2018, de 8 d'octubre, de mesures davant el Canvi Climàtic i per a la Transició cap a un nou model energètic a Andalusia, per tal de considerar el sistema jurídic que estableix i el seu significat tant per al dret ambiental de la Comunitat Autònoma com respecte de el dret estatal sobre canvi climàtic, en línia amb les exigències de la Unió Europea i el context internacional. Es consideren, així, la implicació de subjectes públics i privats en la lluita contra el canvi climàtic i les estratègies combinades de mitigació i adaptació que preveu la norma, així com els instruments jurídics creats a l'efecte.

[es] El presente estudio pretende el análisis de la reciente Ley 8/2018, de 8 de octubre, de Medidas frente al Cambio Climático y para la Transición hacia un nuevo modelo energético en Andalucía, con el fin de considerar el sistema jurídico que establece y su significado tanto para el derecho ambiental de la Comunidad Autónoma como respecto del derecho estatal sobre cambio climático, en línea con las exigencias de la Unión Europea y el contexto internacional. Así, el objeto del estudio incluye la implicación de sujetos públicos y privados en la lucha contra el cambio climático, las estrategias combinadas de mitigación y adaptación previstas en la norma, así como los instrumentos jurídicos creados al efecto.
[ca] Tradicionalment la lignina s'aprofita energèticament però cada vegada més es busquen noves aplicacions com la fabricació de compòsits amb propietats físico-mecàniques iguals o superiors al polímer original. En aquest treball, es caracteritzen diferents tipus de lignina obtingudes per deslignificació alcalina del clon trihíbrid de Paulownia fortunei x tomentosa x elongata i separades per evaporació o en medi àcid i s'utilitzen per a l'obtenció de compòsits amb àcid polilàctic. La utilització d'un procés de autohidrólisis previ a la deslignificació alcalina ha proporcionat una fase líquida residual (licor negre) amb més quantitat de lignina extreta (11.9% més que sense autohidrólisis prèvia) i més poder calorífic (14.822 kJ / kg) que si no s'hagués utilitzat aquesta etapa de autohidrólisis. L'anàlisi termogravimètrica mostra una influència important del procés de autohidrólisis previ, en l'assoliment d'unes fraccions residuals del procés de deslignificació molt més pures en lignina i desproveïdes de productes de degradació dels polisacàrids i d'altres constituents de la matèria primera. L'anàlisi dinàmic mecànic de compòsits amb una quantitat de lignina entre el 12.5% i el 30% mostra un augment del mòdul elàstic o d'emmagatzematge (E') i de l'estabilitat tèrmica del material que arriben a ser assimilables a les propietats de resistència mecànica del plàstic pur d'àcid polilàctic, amb un 30% en pes de lignina en la formulació del compòsits.

[es] Tradicionalmente la lignina se aprovecha energéticamente pero cada vez más se buscan nuevas aplicaciones como la fabricación de composites con propiedades físico-mecánicas iguales o superiores al polímero original. En este trabajo, se caracterizan diferentes tipos de lignina obtenidas por deslignificación alcalina del clon trihíbrido de Paulownia fortunei x tomentosa x elongata y separadas por evaporación o en medio ácido y se utilizan para la obtención de composites con ácido poliláctico. La utilización de un proceso de autohidrólisis previo a la deslignificación alcalina ha proporcionado una fase líquida residual (licor negro) con una mayor cantidad de lignina extraida (11.9% más que sin autohidrólisis previa) y un mayor poder calorífico (14822 kJ/kg) que si no se hubiese utilizado dicha etapa de autohidrólisis. El análisis termogravimétrico muestra una importante influencia del proceso de autohidrólisis previo en la consecución de unas fracciones residuales del proceso de deslignificación mucho más puras en lignina, desprovistas de productos de degradación de los polisacáridos y de otros constituyentes de la materia prima. El análisis dinámico mecánico de composites con cantidades de lignina entre el 12.5% y el 30% muestra un aumento del módulo elástico o de almacenamiento (E') y de la estabilidad térmica del material que llegan a ser asimilables a las propiedades de resistencia mecánica del plástico puro de ácido poliláctico, con un 30% en peso de lignina en la formulación del composite.
[ca] L'alfabetització mediàtica i informacional (AMI) dels docents per afavorir processos crítics d'interacció, producció i difusió de la informació, basats en valors i en una estètica conscient, és un tema central en la inclusió socioeducativa dels mitjans en els processos d'ensenyament-aprenentatge. Les propostes teoricopràctiques desenvolupades per formar els educadors són cada vegada més necessàries i pertinents. Aquesta recerca recull un estudi quantitatiu, descriptiu i correlacional que presenta el procés de disseny i validació d'un qüestionari inèdit, la finalitat del qual és mesurar la percepció de competència mediàtica de docents dominicans en el marc d'un projecte internacional. Igualment, es presenten els primers resultats obtinguts després de l'aplicació pilot de l'eina abans i després de la implementació d'una proposta formativa. Es constata que l'instrument de recollida de dades presenta una adequada validesa de contingut i constructe, a més de reflectir valors molt favorables respecte a la seva fiabilitat. Els principals resultats assenyalen que els docents que van participar en el curs formatiu sobre competència mediàtica van millorar significativament els seus nivells competencials percebuts en totes les dimensions mesurades, tot i que van aparèixer algunes diferències significatives relacionades amb l'edat. Es constata la necessitat de continuar aplicant accions formatives flexibles i adaptades a cada context per continuar avançant en l'alfabetització mediàtica docent.

[es] La alfabetización mediática e informacional (AMI) de los docentes para favorecer procesos críticos de interacción, producción y difusión de la información, basados en valores y en una estética consciente, es un tema central en la inclusión socioeducativa de los medios en los procesos de enseñanza-aprendizaje. Propuestas teórico-prácticas desarrolladas para formar a los educadores se hacen cada vez más necesarias y pertinentes. Esta investigación recoge un estudio cuantitativo, descriptivo y correlacional que presenta el proceso de diseño y validación de un cuestionario inédito, cuya finalidad es medir la percepción de competencia mediática de docentes dominicanos en el marco de un proyecto internacional. Igualmente, se presentan los primeros resultados obtenidos tras la aplicación piloto de la herramienta antes y después de la implementación de una propuesta formativa. Se constata que el instrumento de recogida de datos presenta una adecuada validez de contenido y constructo, además de reflejar valores muy favorables respecto a su fiabilidad. Los principales resultados señalan que los docentes que participaron en el curso formativo sobre competencia mediática mejoraron significativamente sus niveles competenciales percibidos en todas las dimensiones medidas, aunque aparecieron algunas diferencias significativas relacionadas con la edad. Se constata la necesidad de seguir aplicando acciones formativas flexibles y adaptadas a cada contexto para continuar avanzando en la alfabetización mediática docente.
[ca] Aquest treball aborda una revisió de les experiències de ludificació en l'educació per a la ciutadania partint de la conjunció de les dimensions de l'educació ciutadana global amb les mecàniques de la ludificació. Per fer-ho s'identifiquen les experiències compilades al World Gamification Map i les trobades en la literatura acadèmica provinents de les principals bases de dades (ISI-WOS, Scopus i Google Scholar). Els resultats demostren un total de 17 experiències que compleixen amb les dimensions referides, de les quals 9 són d'educació per al desenvolupament sostenible, 5 són relatives a l'educació per als drets humans i 3 pertanyen a la dimensió de l'educació per a l'entesa internacional, cadascuna organitzada d'acord amb els seus indicadors particulars. En suma, la ludificació s'evidencia com a catalitzador del canvi social en proporcionar un caràcter interactiu i transversal i impulsar comportaments desitjats per al desenvolupament moral de les persones en pro del compromís actiu en la comunitat.

[es] El presente trabajo aborda una revisión de las experiencias de ludificación en la educación para la ciudadanía partiendo de la conjunción de las dimensiones de la educación ciudadana global con las mecánicas de la ludificación. Para ello se identifican las experiencias compiladas en el World Gamification Map y aquellas encontradas en la literatura académica provenientes de las principales bases de datos (ISI-WOS, Scopus y Google Scholar). Los resultados demuestran un total de 17 experiencias que cumplen con las dimensiones referidas, de las cuales 9 son de educación para el desarrollo sostenible, 5 son relativas a la educación para los derechos humanos y 3 pertenecen a la dimensión de la educación para el entendimiento internacional, cada una organizada de acuerdo a sus indicadores particulares. En suma, la ludificación se evidencia como catalizador del cambio social al proporcionar un carácter interactivo y transversal e impulsar comportamientos deseados para el desarrollo moral de las personas en pro del compromiso activo en la comunidad.
[ca] Aquest article analitza els canvis curriculars i organitzatius que ha suposat la integració, de manera massiva i universal, dels ordinadors en els centres educatius. Els centres TIC, impulsats per la Junta d'Andalusia, han suposat una notable inversió a la comunitat autònoma i avui dia és una referència d'innovació educativa institucional a gran escala, amb una xarxa educativa de més de 200.000 ordinadors en xarxa funcionant. Aquest treball, fruit d'un estudi aprovat i finançat pel Pla Nacional d'I+D 2004/2007 del Ministeri d'Educació d'Espanya, aporta algunes dades rellevants sobre les repercussions en els processos d'ensenyamentaprenentatge d'aquests centres, on els ordinadors són presents en tots els pupitres dels alumnes i s'utilitzen habitualment en pràcticament la totalitat de les classes. Aquest estudi sobre una mostra de 16 centres d'educació primària i secundària de tot Andalusia, realitzat mitjançant una combinació de recursos d'indagació, quantitatius i qualitatius, reflecteix algunes de les repercussions més immediates que la presència de les TIC està tenint sobre els mètodes i les activitats docents. Al mateix temps, s'investiga sobre els aspectes que en condicionen l'aprofitament, a nivell d'aula i de centre, així com relatives a mesures de suport per part de l'Administració educativa, impulsora d'aquests projectes.

[es] Este artículo analiza los cambios curriculares y organizativos que ha supuesto la integración, de manera masiva y universal, de los ordenadores en los centros educativos. Los centros TIC, impulsados por la Junta de Andalucía, han supuesto una notable inversión en la comunidad autónoma, y es hoy, como macroplan escolar, una referencia de innovación pedagógica institucional a gran escala, con una malla educativa de más de 200.000 ordenadores en red funcionando. Este trabajo, fruto de un estudio aprobado y financiado por el Plan Nacional de I+D 2004/07 del Ministerio de Educación de España, aporta algunos datos relevantes sobre las repercusiones en los procesos de enseñanza-aprendizaje de estos centros, donde los ordenadores están presentes en todos los pupitres de los alumnos y se usan habitualmente en prácticamente la totalidad de las clases. Este estudio sobre una muestra de 16 centros de educación primaria y secundaria de toda Andalucía, realizado mediante una combinación de recursos de indagación, cuantitativos y cualitativos, refleja algunas de las repercusiones más inmediatas que la presencia de las TIC está teniendo sobre los métodos y las actividades docentes. Asimismo, se indaga sobre los aspectos que condicionan el aprovechamiento didáctico de estos recursos, para finalizar elaborando una serie de recomendaciones, a nivel de aula y de centro, así como relativas a medidas de apoyo por parte de la Administración educativa, impulsora de estos proyectos.
[ca] En aquest vertiginós món de canvis en què vivim, les tecnologies de la comunicació (TIC), especialment Internet, les xarxes socials i la web 2.0, estan obrint grans horitzons per a la ciutadania en tots els àmbits de la vida i també, de manera especial, en el camp educatiu. La didàctica, com a àrea de coneixement que sempre ha acollit la tecnologia educativa des dels anys setanta, té ara la gran oportunitat de donar entitat i corpus als estudis i a les recerques pedagògiques amb tecnologies que s'han desenvolupat en els últims decennis, perquè aquests, sens dubte, dissenyen i condicionen en gran manera els models nous d'ensenyament. Com assenyala Prensky (2011): "la problemàtica no implica solament canviar de tecnologia, sinó també la concepció que tinguem de l'aprenentatge". L'ús didàctic de les TIC ha d'allunyar-se tant del determinisme tecnològic com del pedagògic, i cal que obri vies cap a un model sistèmic que tingui present la "transformació cognitiva" a la qual estem assistint i que assumeixi la complexitat del fenomen educatiu, com també la diversitat de variables que han de ser contemplades en aquest procés. Aquest és el gran repte de l'educació en la societat electrònica en què vivim, on l'aprenentatge és cada vegada més ubic, perquè trenca les fronteres del temps i de l'espai.

[es] En este vertiginoso mundo de cambios en que vivimos, las tecnologías de la comunicación (TIC), especialmente Internet, las redes sociales y la web 2.0, están abriendo grandes horizontes para la ciudadanía en todos los ámbitos de la vida y también, de manera especial, en el campo educativo. La didáctica, como área de conocimiento que siempre ha acogido a la tecnología educativa desde los años setenta, tiene ahora la gran oportunidad de dar entidad y corpus a los estudios y a las investigaciones pedagógicas con tecnologías que se han desarrollado en los últimos decenios, porque estas, sin duda, diseñan y condicionan en grado sumo a los nuevos modelos de enseñanza. Como señala Prensky (2011): "la problemática no implica solo cambiar de tecnología, sino también la concepción que tengamos del aprendizaje". El uso didáctico de las TIC debe alejarse tanto del determinismo tecnológico como del pedagógico, y debe abrir vías hacia un modelo sistémico que tenga presente la "transformación cognitiva" a la que estamos asistiendo y que asuma la complejidad del fenómeno educativo, así como la diversidad de variables que deben ser contempladas en dicho proceso. Este es el gran reto de la educación en la sociedad electrónica en que vivimos, donde el aprendizaje es cada vez más ubicuo, puesto que rompe las fronteras del tiempo y del espacio.
[ca] En aquest article exposarem de manera específica les iniciatives portades a terme en les universitats andaluses per fomentar, reforçar i estendre la seva presència virtual a la xarxa. Farem un recorregut pels serveis vinculats amb la tecnologia i suport a l'ensenyament, els campus i aules virtuals presents en cadascuna d'aquestes universitats, així com pels esforços realitzats per La xarxa d'Universitats Virtuals Andaluzas per a la creació i desenvolupament del Campus Virtual Andaluz del qual formen part totes les universitats andaluses a través d'una àmplia oferta d'activitats d'ensenyament en línia.

[es] En este artículo expondremos de manera específica las iniciativas llevadas a cabo en las universidades andaluzas para fomentar, reforzar y extender su presencia virtual en la red. Realizaremos un recorrido por los servicios vinculados con la tecnología y apoyo a la enseñanza, los campus y aulas virtuales presentes en cada una de estas universidades, así como por los esfuerzos realizados por La red de Universidades Virtuales Andaluzas para la creación y desarrollo del Campus Andaluz Virtual del que forman parte todas las universidades andaluzas a través de una amplia oferta de actividades de enseñanza online.
[ca] La informació recollida en aquest article forma part de l'estudi realitzat en una tesi doctoral finançada pel Ministeri d'Educació mitjançant una beca FPU. El seu objectiu principal era recuperar el coneixement expert de professorat sènior i ben avaluat de la Universitat d'Huelva, amb la intenció de posar-lo al servei de la resta del col·lectiu docent i de proporcionar algunes claus de pràctiques consolidades en l'exercici de la professió. Utilitzem la història de vida d'una professora d'universitat, adscrita a la Facultat de Ciències de l'Educació, per endinsar-nos en la seva visió sobre les transformacions experimentades per l'educació al nostre país i la transcendència que han tingut al llarg de la seva trajectòria professional. A partir de la informació obtinguda en entrevistes en profunditat i analitzada a través del MAXQDA, s'organitzen els resultats en base a les etapes del cicle vital de la docent. Les conclusions ressalten la transcendència del context social, polític i educatiu; la formació inicial i les experiències professionals; i la configuració de la identitat professional i el pensament pedagògic, per aportar estratègies oportunes davant els canvis esdevinguts en l'educació i en la reflexió sobre com han afectat en el seu exercici professional.

[es] La información recogida en este artículo forma parte del estudio realizado en una tesis doctoral financiada por el Ministerio de Educación con una beca FPU. Su objetivo principal era recuperar el conocimiento experto de profesorado sénior y bien evaluado de la Universidad de Huelva, con la intención de ponerlo al servicio del resto del colectivo docente y proporcionar algunas claves de prácticas consolidadas en el ejercicio de la profesión. Utilizamos la historia de vida de una profesora de universidad, adscrita a la Facultad de Ciencias de la Educación, para adentrarnos en su visión acerca de las transformaciones experimentadas por la pedagogía en nuestro país y la trascendencia de estas a lo largo de su trayectoria profesional. A partir de la información obtenida de entrevistas en profundidad y analizada a través del MAXQDA, se organizan los resultados en base a las etapas del ciclo vital de esta docente. Las conclusiones resaltan la trascendencia del contexto social, político y educativo; la formación inicial y las experiencias profesionales, y la configuración de la identidad profesional y el pensamiento pedagógico, para aportar estrategias oportunas ante los cambios acontecidos en la educación y en la reflexión sobre cómo han afectado en su ejercicio profesional.