[ca] En un segle, la llengua catalana, juntament amb la societat catalana, ha passat per molts canvis que s'han vist reflectits en la premsa generalista, però també en la local. Així, el primer vessant d'aquest treball es proposa analitzar com ha evolucionat el model de llengua de la revista d'àmbit local Ressò, de Santa Coloma de Farners, des que es va crear. Com molts mitjans de comunicació locals, no disposa de gairesrecursos, fet que incideix en la seva qualitat lingüística. Per això, el segon vessant d'aquest treball té l'objectiu de detectar les mancances lingüístiques que s'hi observen i redactar una guia d'estil personalitzada per millorar-ne la llengua. Per fer-ho, es presenta una revisió històrica de la premsa local i el seu paper quant a la normalització del català durant el segle XX; així mateix, també s'han dut a terme entrevistes a membres i exmembres de l'equip de redacció de Ressò per determinar les necessitats que sorgeixen en l'edició. Aquestes entrevistes confirmen que una guia d'estil és l'eina que els cal per millorar la correcció i la qualitat lingüístiques de la publicació. Per establir els punts principals que ha d'incloure la guia, s'ha fet una anàlisi de números de la revista de diverses èpoques (1968, 1978, 1988, 1998 i el període del 2018 al 2023) tenint en compte principalment l'ortografia, el lèxic, la morfosintaxi i les convencions i que ha servit per detectar aspectes lingüístics que han canviat, aparegut o desaparegut de les pàgines de Ressò al llarg de la seva història. També s'han analitzat, però, els números més recents, del 2018 al 2023, per identificar quines són les necessitats actuals que afecten la qualitat global de la revista, ja siguin incorreccions, asistematicitats o bé aspectes millorables, a partir dels quals s'ha redactat la guia d'estil, que té especialment en compte el context de publicació. Es mostra, doncs, que la llengua de Ressò ha evolucionat per motius socials, tecnològics, polítics, ideològics, de normativa, etc. que no sempre tenen una explicació clara, més enllà de la traça a l'hora d'escriure dels col·laboradors de la revista. En aquest sentit, l'eina que es presenta s'adreça tant als redactors habituals com als col·laboradors puntuals, amb coneixements diversos de llengua i informàtica, i amb recursos oberts per contribuir a l'autosuficiència de la revista.

[es] En un siglo, la lengua catalana, junto con la sociedad catalana, ha pasado por muchos cambios que se han visto reflejados en la prensa generalista, pero también en la local. Por eso, la primera parte de este trabajo se propone analizar cómo ha evolucionado el modelo de lengua de la revista local Ressò, de Santa Coloma de Farnes, desde su creación. Como muchos medios de comunicación locales, dispone de pocos recursos, lo que incide en su cualidad lingüística. Por este motivo, la segunda parte de este trabajo tiene el objetivo de detectar las carencias que se observan en la revista y redactar una guía de estilo personalizada para mejorar su lengua. Para hacerlo, se presenta una revisión histórica de la prensa local y su papel en cuanto a la normalización del catalán durante el siglo XX; asimismo, también se han llevado a cabo entrevistas a miembros y exmiembros del equipo de redacción de Ressò para determinar las necesidades que surgen en su edición. Estas entrevistas confirman que una guía de estilo es la herramienta que les hace falta para mejorar la cualidad lingüística de la publicación. Para establecer los puntos principales que tiene que incluir la guía se ha hecho un análisis de números de la revista de diferentes épocas (1968, 1978, 1988, 1998 y el período del 2018 al 2023) teniendo en cuenta principalmente la ortografía, el léxico, la morfosintaxis y las convenciones y que ha servido para detectar aspectos lingüísticos que han cambiado, aparecido o desaparecido de las páginas de Ressò a lo largo de su historia. No obstante, también se han analizado los números más recientes, del 2018 al 2023, para identificar qué necesidades actuales afectan a la calidad global de la revista, ya sean incorrecciones, asistematicidades o aspectos mejorables, a partir de los que se ha redactado la guía de estilo, que tiene especialmente en cuenta su contexto de publicación. Así, se muestra que la lengua de Ressò ha evolucionado por motivos sociales, tecnológicos, políticos, ideológicos, de normativa, etc. que no siempre tienen una explicación clara, más allá de la habilidad que tienen los colaboradores de la revista escribiendo. En este sentido, la herramienta que se presenta se dirige tanto a los redactores habituales como a los colaboradores puntuales, con conocimientos diferentes de lengua e informática, y con recursos abiertos para contribuir a la autosuficiencia de la revista.