BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Els estudis sobre desenvolupament del llenguatge típicament s'han centrat en l'anàlisi de la parla. Tanmateix, hi ha altres elements comunicatius que són una peça fonamental en la comunicació i cognició humanes: els gestos. Aquests elements visuals estan íntimament integrats amb la parla des del punt de vista temporal i des del punt de vista semanticopragmàtic, i fan que es pugui parlar del llenguatge i la comunicació com uns fets multimodal. En aquest article posem a l'abast dels lectors un resum dels estudis més recents sobre adquisició del llenguatge des d'una perspectiva multimodal, tot i emfasitzant el rol dels gestos com a facilitadors i precursors del llenguatge no només en les etapes més primerenques sinó també en etapes de desenvolupament pragmàtic més tardà. Els estudis demostren que el gest és un component central de l'adquisició del llenguatge i que actua com a precursor i predictor de l'aprenentatge del vocabulari, de la sintaxi, així com del desenvolupament pragmàtic i discursiu. Finalment apuntem les àrees de recerca més actuals i innovadores i el possible impacte d'aquesta recerca en l'àmbit de la rehabilitació del llenguatge.

[es] Los estudios sobre desarrollo del lenguaje típicamente se han centrado en el análisis del habla. Sin embargo, hay otros elementos comunicativos que son una pieza fundamental en la comunicación y cognición humanas: los gestos. Estos elementos visuales están íntimamente integrados con el habla desde el punto de vista temporal y desde el punto de vista semanticopragmàtic, y hacen que se pueda hablar del lenguaje y la comunicación como unos hechos multimodales. En este artículo ponemos al alcance de los lectores un resumen de los estudios más recientes sobre adquisición del lenguaje desde una perspectiva multimodal, aunque enfatizando el rol de los gestos como facilitadores y precursores del lenguaje no sólo en las etapas más tempranas sino también en etapas de desarrollo pragmático más tardío. Los estudios demuestran que el gesto es un componente central de la adquisición del lenguaje y que actúa como precursor y predictor del aprendizaje del vocabulario, de la sintaxis, así como del desarrollo pragmático y discursivo. Finalmente apuntamos las áreas de investigación más actuales e innovadoras y el posible impacto de esta investigación en el ámbito de la rehabilitación del lenguaje.
[ca] En aquest article es presenten varis dels debats i qüestions al voltant de la metodologia etnogràfica aplicada als fan studies. Aquesta disciplina, apareguda als anys noranta, utilitza principalment mètodes etnogràfics i anàlisis de contingut. Hem revisat els canvis en la concepció del fan i com aquests s'han reflectit en la metodologia, centrant-nos en els fans de cultura mediàtica popular i no en els fans d'esports. S'ha realitzat una revisió dels articles sobre metodologies aplicades als fan studies i una síntesis de totes aquestes qüestions sorgides arran de vàries problemàtiques, com l'aparició de comunitats de fans online. També es revisen conceptes com "aca-fan" i les implicacions que té en les aproximacions etnogràfiques.

[es] En este artículo se presentan varios de los debates y cuestiones alrededor de metodología etnográfica aplicada a los fan studies. Esta disciplina, aparecida en los años noventa, usa principalmente métodos etnográficos y análisis de contenido. Hemos revisado los cambios en la concepción del fan y como esto se ha reflejado en la metodología, centrándonos en los fans de cultura mediática popular y no en los fans de deportes. Se ha realizado una revisión de los artículos sobre metodologías aplicadas en los fan studies y una síntesis de todas aquellas cuestiones surgidas a raíz de varias problemáticas, como la aparición de las comunidades de fans online. También se revisan conceptos como "aca-fan" y las implicaciones que este tiene en las aproximaciones etnográficas.
[ca] La intel·ligència artificial (IA) ha irromput de manera radical en l'àmbit de la comunicació. Des de l'alliberament del codi del programa de text a imatge Stable Diffusion, de Stability. ai, i la popularització d'altres programes similars com Dall-e d'OpenAI, o de MidJourney, fins el desenvolupament d'eines d'edició com Runway, de creació de sons com Harmonai, o de creació de textos i diàleg, com GPT-3/4, i la seva forma més popular, ChatGPT, el món de la comunicació ha experimentat una intensa sacsejada, tant a nivell acadèmic com a nivell professional. Són molts els debats oberts al voltant de com la IA impactarà en el futur de la creació i producció audiovisual. Aquest monogràfic d'articles breus té com a objectiu reunir treballs emergents d'investigadors de la comunicació que tractin el debat sobre com la IA està transformant tots els aspectes de la creació de continguts digitals.

[es] La inteligencia artificial (IA) ha irrumpido de forma radical en el ámbito de la comunicación. Desde la liberación del código del programa de texto a imagen Stable Diffusion, de Stability.ai, y la popularización de otros programas similares como Dall-e de OpenAI, o de MidJourney, hasta el desarrollo de herramientas de edición como Runway, de creación de sonidos como Harmonai, o de creación de textos y diálogo, como GPT-3/4, y su forma más popular, ChatGPT, el mundo de la comunicación ha experimentado una intensa sacudida, tanto a nivel académico como a nivel profesional. Son muchos los debates abiertos en torno a cómo la IA impactará en el futuro de la creación y producción audiovisual. Este monográfico de artículos breves tiene como objetivo reunir trabajos emergentes de investigadores de la comunicación que traten el debate sobre cómo la IA está transformando todos los aspectos de la creación de contenidos digitales.
[ca] L'anàlisi de grans quantitats de dades (big data) s'albira com el nou paradigma d'accés al coneixement en camps tan diversos de la ciència com la medicina, la biologia, la física o les ciències socials. El processament de les dades obtingudes de cercadors i xarxes socials s'ha convertit en una peça essencial per a la definició d'estratègies en política, economia o màrqueting. Aquest treball analitza la presència d'informacions sobre big data en una de les principals xarxes socials, Twitter. Els seus objectius són la jerarquització d'usuaris i missatges en funció de la seva influència en la conversa sobre big data, així com la identificació dels temes dominants a la xarxa, a partir de l'anàlisi del contingut dels missatges analitzats. Els resultats indiquen una clara orientació de la informació sobre big data cap als negocis, la predicció i la presa de decisions.

[es] El análisis de grandes cantidades de datos (big data) se vislumbra como el nuevo paradigma de acceso al conocimiento en campos tan diversos de la ciencia como la medicina, la biología, la física o las ciencias sociales. El procesamiento de los datos obtenidos de buscadores y redes sociales se ha convertido en una pieza esencial para la definición de estrategias en política, economía o marketing. Este trabajo analiza la presencia de informaciones sobre big data en una de las principales redes sociales, Twitter. Sus objetivos son la jerarquización de usuarios y mensajes en función de su influencia en la conversación sobre big data, así como la identificación de los temas dominantes en la red, a partir del análisis del contenido de los mensajes analizados. Los resultados indican una clara orientación de la información sobre big data hacia los negocios, la predicción y la toma de decisiones.
[ca] Aquest informe sosté que el programari d'anàlisi de dades qualitatives NVivo pot ser una eina molt útil per analitzar i interpretar entrevistes semiestructurades. Per a això, es planteja un exemple pràctic de com aplicar aquesta eina a investigacions qualitatives, utilitzant com cas 10 entrevista sobre posicionament en cercadors en cibermitjans a un expert en aquest camp. Així mateix, en aquest treball s'explica quins processos cal tenir en compte per gestionar i interpretar adequadament les dades que proporcionin la codificació de les entrevistes amb NVivo. El procés inclou estratègies d'interpretació de dades en nodes d'arbre, i en núvols de categories. L'article conclou amb una sèrie de recomanacions perquè els investigadors siguin capaços de treure el major profit possible a aquest programari.

[es] Este informe sostiene que el software de análisis de datos cualitativos NVivo puede ser una herramienta muy útil para analizar e interpretar entrevistas semiestructuradas. Para ello, se plantea un ejemplo práctico de cómo aplicar esta herramienta a investigaciones cualitativas, utilizando como caso 10 entrevista sobre posicionamiento en buscadores en cibermedios a un experto en este campo. Asimismo, en este trabajo se explica qué procesos hay que tener en cuenta para manejar e interpretar adecuadamente los datos que proporcionen la codificación de las entrevistas con NVivo. El proceso incluye estrategias de interpretación de datos en nodos de árbol, y en nubes de categorías. El artículo concluye con una serie de recomendaciones para que los investigadores sean capaces de sacar el mayor provecho posible a este software.
[ca] Des de finals de la dècada de 1990, autors de diferents àmbits han produït obres en què el diàleg interactiu, la multimedialitat i la participació de l'usuari han permès explorar les possibilitats que ofereixen els mitjans digitals i les xarxes de comunicació. Es tracta de textos que aprofundeixen, entre d'altres, en aspectes com la hipertextualitat, la hipermedialitat o la comunicació bidireccional. Treballs en què es proposa a l'usuari una lectura activa, sovint complementada amb l'aportació, creació o co-creació de contingut. La lectura i comprensió d'aquests textos precisa de processos d'aprenentatge específics que, lamentablement, no es recullen en els programes d'alfabetització mediàtica de l'ensenyament reglat, ni en l'etapa formativa primària ni en la secundària. En aquest article es proposa una reflexió sobre la lectura detallada de textos audiovisuals interactius, i es proposen estratègies i eines per a la seva comprensió i anàlisi.

[es] Desde finales de la década de 1990, autores de ámbitos diversos han producido obras en las que el diálogo interactivo, la multimedialidad y la participación del usuario han permitido explorar las posibilidades narrativas del ecosistema digital. Se trata de textos que ahondan, entre otros, en aspectos como la hipertextualidad, la hipermedialidad y la comunicación bidireccional. Trabajos en los que al usuario se le propone una lectura activa, a menudo complementada con la aportación, creación o co-creación de contenido. La lectura y comprensión de estos textos precisa de procesos de aprendizaje específicos que, lamentablemente, no se recogen en los programas de alfabetización mediática de la enseñanza reglada, ni en la escuela primaria ni en la secundaria. En este artículo se propone una reflexión sobre la lectura detallada de textos audiovisuales interactivos, y se proponen estrategias y herramientas para su comprensión y análisis.
[ca] El present article analitza la representació de les malalties mentals, especialment la depressió, en les sèries televisives mitjançant una anàlisi semiòtica de l'estudi de cas de: La meva Mad Fat Diary, una sèrie britànica de el gènere de l'dramèdia i el coming-of-age, amb un fort caràcter postmodern, basada en la nostàlgia i el brit-grit. El marc teòric revela que encara es manegen conceptes erronis, desinformació, estereotips, prejudicis i tergiversacions que fa a la salut mental. No obstant això, l'estat de la qüestió revela que hi ha hagut una petita millora en relació a l'enfocament durant els últims vint anys, observables en diferents casos serials. La metodologia d'anàlisi, basada en la semiòtica de Greimas i Courtés, ens permet desvetllar des dels elements més superficials, com la manifestació i el discurs, als més profunds i transcendentals, com el nivell semio-narratiu i el axiològic.

[es] El presente artículo analiza la representación de las enfermedades mentales, en especial la depresión, en las series televisivas mediante un análisis semiótico del estudio de caso de: My Mad Fat Diary, una serie británica del género del dramedia y el coming-of-age, con un fuerte carácter postmoderno, basada en la nostalgia y el brit-grit. El marco teórico revela que todavía se manejan conceptos erróneos, desinformación, estereotipos, prejuicios y tergiversaciones respecto a la salud mental. Sin embargo, el estado de la cuestión revela que ha habido una pequeña mejora en relación al enfoque durante los últimos veinte años, observables en distintos casos seriales. La metodología de análisis, basada en la semiótica de Greimas y Courtés, nos permite desvelar desde los elementos más superficiales, como la manifestación y el discurso, a los más profundos y trascendentales, como el nivel semio-narrativo y el axiológico. Los resultados y las conclusiones manifiestan que, en My Mad Fat Diary, la representación de la depresión es bastante fidedigna respecto al realismo clínico de la enfermedad, aunque debería mejorarse la representación de muchos aspectos todavía.
[ca] Està comprovat que, entre les diferents modalitats de formació del professorat, aquelles que es desenvolupen en el si d'un col·lectiu, en interacció entre els mateixos docents i dirigides a la consecució d'un objectiu comú compartit, es manifesten com les més adequades. D'aquí la importància de la formació interna en centre. Cal tenir, però, en compte que aquest tipus de procés només és realment efectiu si, d'una banda, es porta a terme d'una forma sistematitzada i de l'altra, si el mateix grup-centre és capaç de fer un autoseguiment del procés de millora. Per això és necessari dotar als centres amb eines perquè siguin capaços de posar en marxa cicles reflexius complerts que els permeti no només buscar alternatives realistes de millora sinó també a executar-les i autoavaluar-les. En aquest sentit, des de la funció assessora es tractaria d'ajudar al centre a convertir-se en una organització que aprèn, en una comunitat de pràctica.

[es] Está comprobado que, entre diferentes modalidades de formación del profesorado, aquellas que se desarrollan en el seno de un colectivo, en interacción entre los mismos docentes y dirigidas a la consecución de un objetivo común compartido, se manifiestan como las más adecuadas. De aquí la importancia de la formación interna en el centro. Hay que tener en cuenta que este tipo de proceso sólo es realmente efectivo si, por una parte, se lleva a cabo de una forma sistematizada y por otra, si el mismo grupo-centro es capaz de hacer un autoseguimiento del proceso de mejora. Por eso es necesario dotar a los centros de herramientas para que sean capaces de poner en marcha ciclos reflexivos completos que les permitan no sólo buscar alternativas realistas de mejora sino también, ejecutarlas y autoevaluarlas. En este sentido, desde la función asesora se trataría de ayudar al centro a convertirse en una organización que aprende, en una comunidad práctica.
[ca] El periodisme com a gènere narratiu és el tema d'aquest article. Abans d'esdevenir periòdics, els fulls de notícies adoptaren diverses formes entre finals del segle XVI i principis del XVII, de les quals tractem de fer una tipologia abans de procedir a una anàlisis basada en el corpus (Biber, 2009, 2012), en la qual es poden aplicar categories predeterminades per cercar patrons. Per provar la validesa i productivitat d'aquesta aproximació de manera exploratòria, hem aplicat diversos mètodes a un corpus reduït d'algunes de les primeres gasetes impreses en llengua castellana que es pugui estendre properament a altres corpora de fulls de notícies miscel·lanis o gasetes. Aquesta primera mostra temptativa es compon de quatre fulls de notícies tipus gaseta publicats entre 1597 i 1621. El nostre propòsit és comprovar els patrons i les continuïtats d'un model narratològic aplicat als primers temps del periodisme espanyol. Segons el nostre parer i seguint un estil italià explicat per Panfilo Persico a la seva obra Il segretario (Venècia, 1620), les estratègies narratives de redacció periodística, almenys a l'àrea mediterrània, es van consolidar molt especialment durant la guerra dels Trenta Anys (1618–1648) i són encara presents fins i tot en un dels períodes més fructífers d'activitat de producció informativa a Espanya, la dècada de 1680, a causa de la guerra contra els turcs (Díaz Noci, 2008).

[es] El periodismo como género narrativo es el tema de este artículo. Antes de convertirse en periódicos, las hojas de noticias adoptaron diversas formas entre finales del siglo XVI y principios del XVII, de las cuales tratamos de ofrecer una tipología antes de proceder a un análisis basado en corpus (Biber, 2009, 2012), en el que se pueden aplicar categorías predeterminadas para buscar patrones. Para probar la validez y la productividad de esta aproximación de manera exploratoria, hemos aplicado diversos métodos a un corpus reducido de algunas de las primeras gacetas impresas en lengua castellana que se puedan extender próximamente a otros corpus de hojas de noticias misceláneas o gacetas. Esta primera muestra tentativa se compone de cuatro hojas de noticias tipo gaceta publicadas entre 1597 y 1621. Nuestro propósito es comprobar los patrones y la continuidad de un modelo narratológico aplicado a los primeros tiempos del periodismo español. Según nuestra opinión, y siguiendo un estilo italiano explicado por Panfilo Persico en su obra Il Segretario (Venecia, 1620), las estrategias narrativas de redacción periodística, al menos en el área mediterránea, se consolidaron muy especialmente durante la guerra de los Treinta Años (1618–1648) y todavía están presentes incluso en uno de los períodos de actividad de producción informativa más fructíferos en España, la década de 1680, debido a la guerra contra los turcos (Díaz Noci, 2008).
[ca] Aquest article explora els mecanismes d'autoregulació de les fans en situacions de conflicte amb productors, encoratjades pel tractament injust que reben els personatges LGBTI en ficcions televisives i que s'engloba en l'anomenat Dead Lesbian Syndrome (Síndrome de la Lesbiana Morta), clixé narratiu que implica un final tràgic per als personatges femenins LGBTI. A partir d'una metodologia basada en els estudis de recepció i l'anàlisi del discurs, s'analitza la campanya de boicot organitzada per les fans lesbianes i bisexuals de la sèrie juvenil de ciència-ficció The 100 (The CW, 2014-) després de la mort en la tercera temporada d'un carismàtic personatge lèsbic: la Comandant Lexa (Alycia Debnam-Carey). Els resultats mostren que les fans utilitzen la por a les represàlies de la indústria, el pensament estratègic i la representació positiva per als personatges LGBTI com a estratègies argumentatives destinades a contenir l'acció dels fans tòxics que assetgen els productors en les xarxes socials, i a protegir la missió social del fan activisme.

[es] Este artículo explora los mecanismos de autorregulación de las fans en situaciones de conflicto con productores, alentadas por el tratamiento injusto que reciben los personajes LGBTI en ficciones televisivas y que se engloba en el llamado Dead Lesbian Syndrome ("Síndrome de la Lesbiana Muerta"), cliché narrativo que implica un final trágico para los personajes femeninos LGBTI. A partir de una metodología basada en los estudios de recepción y el análisis del discurso, se analiza la campaña de boicot organizada por las fans lesbianas y bisexuales de la serie juvenil de ciencia-ficción The 100 (The CW, 2014-) tras la muerte en la tercera temporada de un carismático personaje lésbico: la Comandante Lexa (Alycia Debnam-Carey). Los resultados muestran que las fans utilizan el miedo a las represalias de la industria, el pensamiento estratégico y la representación positiva para los personajes LGBTI) como estrategias argumentativas destinadas a contener la acción de los fans tóxicos que acosan a los productores en las redes sociales, y a proteger la misión social del fan activismo.
[ca] El Rey. Diario de un Latin King és la impactant crònica de tres viatges: el viatge de César Andrade (aka King Manaba) al seu passat migrant, Inca, rei i pres; el viatge de Carles Feixa (aka King Book) a la trobada dels reis i reines llatins de Catalunya i més enllà; i el viatge de tots dos, en suma, a la comprensió de les formes de vida d'aquesta insòlita nació transnacional que és la Almighty Latin King and Queen Nation. El llibre és el fruit de múltiples converses al llarg de quinze anys, des de la seva primera trobada el 2005, en ocasió d'una batuda en un casal juvenil de Barcelona, ​​fins al present. Un viatge a través d'un ardu procés de legalització, projectes culturals a la recerca de reconeixement, l'experiència de la presó i, a la fi, la llibertat. El testimoni de vida de King Manaba es complementa amb fotografies i cartes personals, així com epílegs signats per compatriotes de la Nació King i d'altres nacions circumdants. El llibre és el primer volum de la sèrie TRANSGANG, que forma part de la Biblioteca d'Infància i Joventut de l'Editorial NED.

[es] El Rey. Diario de un Latin King es la impactante crónica de tres viajes: el viaje de César Andrade (aka King Manaba) a su pasado migrante, inca, rey y preso; el viaje de Carles Feixa (aka King Book) al encuentro de los reyes y reinas latinos de Cataluña y más allá; y el viaje de ambos, en suma, a la comprensión de las formas de vida de esa insólita nación transnacional que es Almighty Latin King and Queen Nation. El libro es el fruto de múltiples conversaciones a lo largo de quince años, desde su primer encuentro en 2005, con ocasión de una redada en un casal juvenil de Barcelona, hasta el presente. Un viaje a través de un arduo proceso de legalización, proyectos culturales en busca de reconocimiento, la experiencia de la cárcel y, al fin, la libertad. El testimonio de King Manaba se complementa con fotografías, cartas personales, y textos firmados por compatriotas de la Nación King y de otras naciones circundantes. El libro es el primer volúmen de la serie TRANSGANG, que forma parte de la Biblioteca de Infancia y Juventud de la Editorial NED
[ca] Com ensenyar una llengua que es coneix principalment de forma intuïtiva? Aquesta situació l'han viscut les primeres generacions de professors de llengües de signes, que s'han reinventat com a docents en veure que la metodologia més estesa, l'ensenyament de lèxic, no era l'òptima, i en anar descobrint la gramàtica de la seva llengua. En aquestarticle exposem la situació de l'ensenyament de les llengües de signes i els factors que influeixen en ella, per a continuació descriure algunes pràctiques docents que es duen a terme en l'ensenyament de la llengua de signes catalana (LSC) com a llengua primera (L1) de nens sords i com a llengua segona (L2) de persones oients adultes. Finalment, plantegem algunes propostes per millorar el camp de la docència de l'LSC i de les llengües de signes en general.

[es] ¿Cómo enseñar una lengua que se conoce principalmente de forma intuitiva? Esta situación la han vivido las primeras generaciones de profesores de lenguas de signos, que se han reinventado como docentes al ver que la metodología más extendida, la enseñanza de léxico, no era la óptima, y al ir descubriendo la gramática de su lengua. En este artículo exponemos la situación de la enseñanza de las lenguas de signos y los factores que influyen en ella, para a continuación describir algunas prácticas docentes que se llevan a cabo en la enseñanza de la lengua de signos catalana (LSC) como lengua primera (L1) de niños sordos y como lengua segunda (L2) de personas oyentes adultas. Finalmente, planteamos algunas propuestas para mejorar el campo de la docencia de la LSC y de las lenguas de signos en general.