BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] A partir del descontentament amb els estudis fronterers per la seva incapacitat de definir la frontera neerlandesa/alemanya i les fronteres EEUU/Mèxic més enllà de la separació ontològica entre les anomenades fronteres "espectaculars"/violentes (usualment la frontera Mèxic/EEUU o les fronteres exteriors de la UE) i les fronteres "avorrides" (sovint les fronteres internes de la UE, com la neerlandesa/alemanya), ens preguntem: ¿Què connecta les fronteres entre Mècix/EEUU (Tijuana/San Diego) i les holandeses/alemanyes (Nijmegen/Kranenburg/Kleve)? Ens basem en la noció de Bustamene sobre la quotidianitat i l'Alteritat a les zones frontereres per cartografiar tres dimensions de les assimetries de poder que produeixen aquestes zones frontereres relacionalment. Es tracta de les assimetries de les immobilitats, les in/visibilitzacions de la infraestructura fronterera en la vida quotidiana i l'us de la proximitat ala frontera per millorar la vida. Basant-nos en això, sostenim que la sintonia amb les formes en que les assimetries de poder de la frontera juguen de manera diferencial en la producció d'un sentit relacional del lloc de les terres frontereres, obre un camí per a portar espais fronterers aparentment dispars en les relacions d'esdevenir Altre.

[es] A partir del descontento con los estudios fronterizos por su incapacidad de definir las frontera neerlandesa/alemana y las fronteras EEUU/México más allá de la separación ontológica entre las llamadas fronteras "espectaculares" /violentas (usualmente la frontera México/EEUU o las fronteras exteriores de la UE) y las fronteras "aburridas" (a menudo las fronteras internas de la UE, como la neerlandesa/ alemana), nosotros nos preguntamos: ¿Qué conecta las fronteras entre México/EEUU (Tijuana/San Diego) y las holandesas/alemanas (Nijmegen/Kranenburg/Kleve)? Nos basamos en la noción de Bustamante sobre la cotidianidad y la Otredad en las zonas fronterizas para cartografiar tres dimensiones de las asimetrías de poder que producen estas zonas fronterizas relacionalmente. Se trata de las asimetrías de las inmovilidades, las in/visibilizaciones de la infraestructura fronteriza en la vida cotidiana, y del uso de la proximidad de la frontera para mejorar la vida. Basándonos en esto, sostenemos que la sintonía con las formas en que las asimetrías de poder de la frontera juegan de manera diferencial en la producción de un sentido relacional del lugar de las tierras fronterizas, abre un camino para traer espacios fronterizos aparentemente dispares en las relaciones de convertirse en Otro.
[ca] En aquesta contribució es presenta el corpus ESLORA (https://eslora.usc.es/) i es descriuen, mitjançant exemples concrets, algunes de les seves possibilitats d'explotació com a recurs per a la recerca en espanyol llengua estrangera (ELE). En primer lloc (§ 1.1), es contextualitza el projecte i se'n resumeixen els objectius generals; al § 1.2 es presenten les característiques de composició i disseny del corpus, amb especial atenció a aquells aspectes directament relacionats amb les seves possibilitats d'explotació per a la investigació lingüística; i al § 1.3 s'exposen les opcions que ofereix la interfície de consulta per recuperar la informació. La segona part inclou la descripció de diversos casos pràctics d'utilització del corpus per a l'estudi de fenòmens rellevants en l'ensenyament i l'aprenentatge d'ELE. El § 2.1 està dedicata dos mecanismes derivatius, els afixos -ito/a/os/as i super-; el § 2.2 tracta aspectes de la combinatòria sintàctica dels verbs ser i estar; el § 2.3 se centra en l'ús i valors de les partícules discursives; finalment, al § 2.4 es recull un exemple de treball col·laboratiu entre docents i investigadors d'acord amb la metodologia de recerca-acció, que atén a l'expressió del futur en espanyol.

[es] En esta contribución se presenta el corpus ESLORA (https://eslora.usc.es/) y se describen, mediante ejemplos concretos, algunas de sus posibilidades de explotación como recurso para la investigación en español lengua extranjera (ELE). En primer lugar (§&nbsp;1.1), se contextualiza el proyecto y se resumen sus objetivos generales; en el §&nbsp;1.2 se presentan las características de composición y diseño del corpus, con especial atención a aquellos aspectos directamente relacionados con sus posibilidades de explotación para la investigación lingüística; y en el § 1.3 se exponen las opciones que ofrece la interfaz de consulta para recuperar la información. La segunda parte incluye la descripción de varios casos prácticos de utilización del corpus para el estudio de fenómenos relevantes en la enseñanza y aprendizaje de ELE. El § 2.1 está dedicado a dos mecanismos derivativos, los afijos -ito/a/os/as y super-; el § 2.2 trata aspectos de la combinatoria sintáctica de los verbos ser y estar; el § 2.3 se centra en el uso y valores de las partículas discursivas; por último, en el § 2.4 se recoge un ejemplo de trabajo colaborativo entre docentes e investigadores de acuerdo con la metodología de investigación-acción, que atiende a la expresión del futuro en español.
[ca] Des de començaments de segle ha experimentat un auge notable l'estudi de l'espai geogràfic conegut com a Lacus Ligustinus, assenyalant-se la seva enorme rellevància en qüestions diverses com l'economia, el paisatge, el poblament o les comunicacions de la zona. Es tracta d'un territori que continua despertant l'interès de la ciència històrica i que, gràcies a les possibilitats que brinden les noves tecnologies, es troba a més força definit des de tot punt de vista. En canvi, menys interés ha despertat l'origen d'una denominació que destaca per la seva escassa presència a les fonts escrites, i la principal pretensió del present treball és determinar l'anàlisi de les possibles raons que expliquin la seva excepcionalitat.

[es] En lo que llevamos de siglo ha experimentado un notable auge el estudio del espacio geográfico conocido como Lacus Ligustinus, señalándose su enorme relevancia en cuestiones varias como la economía, el paisaje, el poblamiento o las comunicaciones de la zona. Se trata de un territorio que continúa despertando el interés de la ciencia histórica y que, gracias a las posibilidades que brindan las nuevas tecnologías, se encuentra además bastante definido desde todo punto de vista. Menos interés ha despertado en cambio el origen de una denominación que destaca por su escasa presencia en las fuentes escritas, siendo la principal pretensión del presente trabajo determinar el análisis de las posibles razones que expliquen su excepcionalidad.
[ca] En aquest article s'analitzen les característiques i el desenvolupament d'Infoling (https://infoling.org/), una xarxa digital de difusió global d'informació sobre lingüística hispànica, que va iniciar les seves activitats informatives l'any 1996 i que ha continuat la seva tasca de manera ininterrompuda durant més de 25 anys. S'exposa el procés que ens ha portat a determinar la seva estructura funcional i organitzativa, i també els continguts que acull, entre els quals ocupa un lloc rellevant la recerca sobre segones llengües (L2). Alhora, s'analitzen els termes "llengua espanyola" i "lingüística hispànica", per poder-los redefinir al marge de conceptualitzacions ideològiques. Finalment, s'examina la creació i el desenvolupament dels nous canals informatius d'Infoling, que han permès la difusió de ressenyes i articles d'historiografia lingüística. Pel que fa al futur immediat, es planteja la utilització de les plataformes audiovisuals i dels metaversos per posar-les al servei de la difusió d'informació científica.

[es] En este artículo se analizan las características y el desarrollo de Infoling (https://infoling.org/), una red online de difusión global de información sobre lingüística hispánica, que inició sus actividades informativas en 1996 y ha continuado su labor de forma ininterrumpida durante más de 25 años. Exponemos el proceso que nos ha llevado a determinar su estructura tanto funcional como organizativa, así como los contenidos que acoge, entre los que ocupa un lugar relevante la investigación sobre segundas lenguas (L2). Asimismo, analizamos los términos "lengua española" y "lingüística hispánica" para poder redefinirlos al margen de conceptualizaciones ideológicas. Finalmente, examinamos la creación y el desarrollo de los nuevos canales informativos de Infoling, que han permitido la difusión de reseñas y artículos de historiografía lingüística. En cuanto al futuro inmediato, nos planteamos la utilización de las plataformas audiovisuales y los metaversos para ponerlas al servicio de la difusión de información científica.
[ca] En contra del que molts pares i mestres pensen, i en contra del que s'ha trobat en contextos d'adquisició natural de segones llengües i d'immersió, començar al més aviat possible l'aprenentatge d'idiomes, sobretot pel que fa a les tasques cognitivament més exigents, com l'escriptura, no sembla l'opció més eficaç. Els resultats del Grup de Recerca en Adquisició de Llengües (GRAL) estudià aprenents d'anglès que començaren als vuit i onze anys i trobaren, sistemàticament, que a llarg termini, després de les mateixes hores d'instrucció, eren els més grans, que havien començat als onze anys, els que obtenien millors resultats en totes les proves orals i escrites d'anglès excepte en alguna de prova de reconeixement fonètic. La maduresa cognitiva dels alumnes més grans i els diferents mecanismes d'aprenentatge implícit i explícit entre els nens més petits i els adults ajuden a explicar per què només començar abans l'aprenentatge d'idiomes no sembla suficient per obtenir millors resultats.

[es] En contra de lo que muchos padres y maestros piensan, y en contra de lo que se ha encontrado en contextos de adquisición natural de segundas lenguas y de inmersión, la idea de que empezar cuando antes mejora el aprendizaje de idiomas, sobre todo con respecto a las tareas cognitivamente más exigentes como la escritura, no parece la opción más eficaz. Los resultados del Grupo de Búsqueda en Adquisición de Lenguas (GRAL) estudió aprendices de inglés que empezaron a los ocho y once años y encontraron sistemáticamente que a largo plazo, tras las mismas horas de instrucción, eran los mayores, que habían empezado a los once años, los que obtenían mejores resultados en todas las pruebas orales y escritas de inglés excepto en alguna prueba de reconocimiento fonético. La madurez cognitiva de los alumnos mayores y los diferentes mecanismos de aprendizaje implícito y explícito entre los niños más pequeños y los adultos nos ayudan a explicar por qué únicamente empezar antes el aprendizaje de idiomas no parece suficiente para obtener mejores resultados.
[ca] El Yosippon en castellà conservat al ms. M-54 constitueix un testimoni sobre la difusió i sobre la interpretació dels textos jueus a la península ibèrica durant la segona meitat del segle XV. La traducció des de la llengua hebrea original a castellà va suposar no només una adaptació lingüística, sinó també cultural, que va implicar també un procés de modificació textual. El present treball analitza diversos passatges en què es reflecteix aquesta adaptació del text al nou mode de lectura. S'hi observaran incomprensions o modificacions deliberades a un nou context ideològic.

[es] El Yosippon castellano conservado en el ms. M-54 constituye un testimonio acerca de cómo se difundían y se interpretaban los textos judíos en la península ibérica durante la segunda mitad del siglo XV. La traducción desde la lengua hebrea original al castellano supuso no sólo una adaptación lingüística, sino también cultural, que implicó asimismo un proceso de modificación textual. El presente trabajo analiza diversos pasajes en que se refleja esa adaptación del texto al nuevo modo de lectura. A través de ellos se observarán incomprensiones o modificaciones deliberadas a un nuevo contexto ideológico.
[ca] Aquest article examina l'activitat de les comissions nacionals de bioètica (CNB) en el debat sobre la maternitat subrogada, un tema crucial tant per a possibles canvis legislatius com per a la funció consultiva d'aquestes comissions. A través d'una revisió de literatura i anàlisi d'informes, dictàmens i recomanacions emeses per la CNB d'Espanya, els EUA, França i Itàlia, es pretén desentranyar com influeixen les CNB en la formulació de polítiques públiques i en el debat ètic sobre aquesta pràctica. Es conclou que, encara que les CNB no tenen poder legislatiu, el seu rol consultiu i els seus informes poden tenir un impacte significatiu en la legislació i l'opinió pública.

[es] El presente artículo examina la actividad de las comisiones nacionales de bioética (CNB) en el debate sobre la maternidad subrogada, un tema crucial tanto para posibles cambios legislativos como para la función consultiva de estas comisiones. A través de una revisión de literatura y análisis de informes, dictámenes y recomendaciones emitidas por CNB de España, EE.UU., Francia e Italia, se pretende desentrañar cómo influyen las CNB en la formulación de políticas públicas y en el debate ético sobre esta práctica. Se concluye que, aunque las CNB no tienen poder legislativo, su rol consultivo y sus informes pueden tener un impacto significativo en la legislación y la opinión pública.
[ca] La maternitat subrogada ha estat present en la vida reproductiva de milers de parelles que busquen, a través d'aquest procediment, aconseguir el somni de convertir-se en pares/mares d'una criatura que tingui el seu mateix origen biològic. Aquestes parelles no poden concebre a causa d'una impossibilitat física per a gestar o per tractar-se de parelles del mateix sexe, sent aquesta l'única manera de convertir-se en pares/mares biològics. No obstant això, en l'actualitat, cada vegada són més els casos que arriben a diversos tribunals amb disputes pel reconeixement de la filiació i la nacionalitat, així com problemes per la forma en què el poder legislatiu ha regulat aquests procediments. A través d'aquestes línies s'exposarà el que ha resolt la Suprema Cort de Justícia de Mèxic sobre aquest tema, ja que, els estats de Tabasco i Sinaloa han regulat l'ús de la maternitat subrogada, però l'any 2016 es va sol·licitar la revisió de la Suprema Cort de la norma establerta en Tabasco per considerar-la inconstitucional.

[es] La maternidad subrogada ha estado presente en la vida reproductiva de miles de parejas que buscan, a través de este procedimiento, lograr el sueño de convertirse en padres/madres de una criatura que tenga su mismo origen biológico. Estas parejas no pueden concebir debido a una imposibilidad física para gestar o por tratarse de parejas del mismo sexo, siendo ésta la única forma de convertirse en padres/madres biológicos. Sin embargo, en la actualidad, cada vez son más los casos que llegan a diversos tribunales con disputas por el reconocimiento de la filiación y la nacionalidad, así como problemas por la forma en que el poder legislativo ha regulado estos procedimientos. A través de estas líneas se expondrá lo que ha resuelto la Suprema Corte de Justicia de México sobre este tema, ya que los estados de Tabasco y Sinaloa han regulado el uso de la maternidad subrogada, pero en el año 2016 se solicitó la revisión de la Suprema Corte de la norma establecida en Tabasco por considerarla inconstitucional.
[ca] El rerefons estètic que aquí ens ocupa s'orienta en el fenomen de la massificació i reproductibilitat de les obres d'art en detriment de les seves qualitats auràtiques, segons el fil conductor traçat per l'autor txec, Bohumil Hrabal en la traducció de Monika Zgustova. L'anècdota es construeix sobre les experiències íntimes de Hanta, que s'ocupa del reciclatge de paper tot dedicant especial atenció als patrimonis bibliogràfics i reproduccions artístiques subministrades en qualitat de deixalles. El nostre anàlisi, amb l'ajuda d'autors com Husserl, Jaspers, Benjamin, Safranski i Bauman, elucida també l'horitzó d'anhels del protagonista en tant que representant del fracàs de la modernitat il·lustrada, traduïda en malenconia, culpa i angoixa, enarborades per la "mort de l'art", atribuïda a Hegel, de la qual Hanta se'n sent alhora còmplice i redemptor.

[es] El trasfondo estético que aquí nos ocupa se orienta en el fenómeno de la masificación y reproductibilidad de las obras de arte en detrimento de sus cualidades auráticas, según el hilo conductor trazado por el autor checo, Bohumil Hrabal en la traducción de Monika Zgustova. La anécdota se edifica sobre las experiencias íntimas de Hanta, quien al ocuparse del reciclaje de papel le dedica especial atención a los acervos bibliográficos y reproducciones artísticas suministradas en calidad de desperdicio. Nuestro análisis elucida también el horizonte de anhelos del protagonista en tanto representante del fracaso de la modernidad ilustrada, traducida en melancolía, culpa y angustia, enardecidas por la "muerte del arte", de la cual Hanta se siente cómplice y redentor a la vez.
[ca] Introducció. L'augment de preus de l'Hospital del Nen DIF, el qual brinda serveis de salut pública a la població infantil a la Ciutat de Pachuca, Hidalgo, Mèxic, ha deixat en descobert les afectacions socials i econòmiques en famílies vulnerables mexicanes, com aquelles que són encapçalades per mares solteres. Objectiu. Conèixer les estratègies per a la cura de la salut de les seves filles i fills que utilitzen mares solteres amb edats entre 20 a 50 anys de la Ciutat de Pachuca, Hidalgo, Mèxic, després de l'augment de preus de l'hospital del nen DIF. Material i mètodes. Es va utilitzar una metodologia qualitativa en la qual a través d'entrevistes semiestructurades es va recopilar la informació. Es va utilitzar l'estratègia en cadena per a contactar a les participants. Resultats. L'estratègia principal utilitzada per les participants va ser la cerca d'ingressos extres per a solucionar les despeses que demanda cuidar la salut de les seves filles i fills després de l'augment de tarifes de l'hospital, a més de les xarxes de suport, principalment familiars, en el seu caràcter instrumental. D'altra banda, s'aprecia que enfrontar aquestes dificultats genera estralls en la salut física i mental de les participants. Conclusions. Les mares es veuen en la necessitat de generar estratègies funcionals entorn de la cura de la salut dels seus fills, deixant a un costat la seva pròpia cura física i mental, ja que per a elles és més important mantenir fora de perill i amb salut als seus fills.

[es] Introducción. El aumento de precios del Hospital del Niño DIF, el cual brinda servicios de salud pública a la población infantil en la Ciudad de Pachuca, Hidalgo, México, ha dejado al descubierto afectaciones sociales y económicas en familias vulnerables mexicanas, como aquellas encabezadas por madres solteras. Objetivo. Conocer las estrategias para el cuidado de la salud de sus hijas e hijos que utilizan madres solteras con edades entre 20 a 50 años de la Ciudad de Pachuca, Hidalgo, México, tras el aumento de precios del hospital del niño DIF. Material y métodos. Se utilizó una metodología cualitativa en la que a través de entrevistas semiestructuradas se recopiló la información. Se utilizó la estrategia en cadena para contactar a las participantes. Resultados. La estrategia principal utilizada por las participantes fue la búsqueda de ingresos extras para solventar los gastos que demanda cuidar la salud de sus hijas e hijos tras el aumento de tarifas del hospital, además de las redes de apoyo, principalmente familiares, en su carácter instrumental. Por otra parte, se aprecia que enfrentar estas dificultades genera estragos en la salud física y mental de las participantes. Conclusiones. Las madres se ven en la necesidad de generar estrategias funcionales en torno al cuidado de la salud de sus hijos, dejando a un lado su propio cuidado físico y mental, ya que para ellas es más importante mantener a sus hijos a salvo y con salud.
[ca] Estudi exploratori de les idees infantils sobre els termes autor, personatges, narrador. Vam entrevistar 80 nens d'escoles públiques de Mèxic (1r a 4t grau de primària, edats: 6-9 anys). Els vam entrevistar en parelles de nen/nena. Els vam proposar que reflexionessin sobre 6 textos narratius i dos informatius amb entrevistes conduïdes amb una metodologia crítica-clínica. L'entrevistadora s'abstenia d'introduir els termes clau, però, si algun nen els utilitzava, tractava d'indagar el significat que li atribuïen. Això va permetre una primera classificació: els nens més petits usen únicament el terme autor (amb diferents significats); altres usen la parella autor-personatges; només nens de 8 i 9 anys usen la tríada autor-personatges-narrador. L'interès rau en el fet de comprendre les zones de conflicte que s'originen amb l'aparició de cada nou terme, quines es poden aplicar a textos informatius i com influeixen les experiències extraescolars (TV en particular), on també circula aquesta terminologia.

[es] Estudio exploratorio sobre las ideas infantiles acerca de los términos autor, personajes, narrador. Entrevistamos a 80 niños de escuelas públicas de México (1° a 4° grado de primaria, edades: 6-9 años). Los entrevistamos en parejas de niña/niño. Les propusimos reflexionar sobre seis textos narrativos y dos informativos, a través de entrevistas conducidas con una metodología crítico-clínica. La entrevistadora se abstenía de introducir los términos-clave pero, si algún niño los utilizaba, trataba de indagar el significado que le atribuían. Esto permitió una primera clasificación: los niños más pequeños usan únicamente el término autor (con varias significaciones); otros usan la dupla autor-personajes; sólo niños de 8-9 años usan la tríada autor-personajes-narrador. El interés está puesto en comprender las zonas de conflicto que se originan con la aparición de cada nuevo término, cuales se pueden aplicar a textos informativos y cómo influyen las experiencias extra-escolares (TV en particular) donde también circula esa terminología.
[ca] L'objectiu d'aquest article és l'anàlisi literària i comparativa de quatre novel·les publicades al mateix temps just abans del sorgiment de la pandèmia de la COVID-19, els protagonistes de les quals experimenten una crisi, una sensació de final, un esgotament en sentit ampli, que desencadenen en tots ells la necessitat de retirar-se del món i reflexionar sobre el mode en què viuen. Aquest acte es defineix amb el terme "eremitització", proposat pel sociòleg polonès Marek Krajewski. L'article examina les representacions literàries d'aquest fenomen als textos mencionats, analitzant la gènesi, elements constructius i les conseqüències en cada cas. Seguidament, utilitzant principalment l'aparell teòric elaborat per Giorgio Agamben –conceptes com accídia, relació bios-zoé, katargeo, inoperativitat- reflexiona sobre el potencial contestatari de l'eremitització, prestant atenció especial a la tensió entre les categories de la vida quotidiana, la inacció i la productivitat.

[es] El objetivo de este artículo es el análisis literario y comparativo de cuatro novelas publicadas al mismo tiempo, justo antes del surgimiento de la pandemia de la COVID-19, cuyos protagonistas experimentan una crisis, una sensación de fin, un agotamiento ampliamente entendido, que desencadena en ellos la necesidad de retirarse del mundo y reflexionar sobre el modo en que viven. Este acto se define con el término "eremitización", propuesto por el sociólogo polaco Marek Krajewski. La autora examina las representaciones literarias de este fenómeno en los textos mencionados, analizando su génesis, elementos constitutivos y las consecuencias a las que en cada caso conduce. A continuación, utilizando principalmente el aparato teórico elaborado por Giorgio Agamben —conceptos como acedia, relación bios-zoé,katargeo, inoperosidad— reflexiona sobre el potencial contestatario de la eremitización, prestando especial atención a la tensión entre las categorías de la vida cotidiana, la inacción y la productividad.