BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] L'educació per a la sostenibilitat és una de les tendències que està entrant amb més força a l'àmbit educatiu. El currículum de les ciències socials, i en especial, el de la Geografia, presenten continguts que, a priori, poden servir per a aquesta tendència educativa. Aquest estudi presenta els resultats d'una experiència en la que s'hi ha aplicat una metodologia de gamificació i aprenentatge basada en reptes per a introduir de mode transversal continguts relacionats amb els Objectius de Desenvolupament Sostenible (ODS) en l'ensenyament de geografia de 1r d'ESO. S'ha analitzat aquesta experiència seguint una metodologia híbrida, qualitativa i quantitativa, per a detectar les possibles millores del coneixement dels ODS, i el grau de vinculació que perceben els estudiants entre ODS i els continguts de geografia abans i després de l'experiment. Els resultats mostren com els estudiants han millorat els seus coneixements sobre els ODS, han detectat interessants vincles directes i indirectes entre els continguts de l'assignatura i els ODS, i creuen que l'assignatura els ha ajudat a conèixer què són els ODS.

[es] La educación para la sostenibilidad es una de las tendencias que está entrando con más fuerza en el ámbito educativo. El curriculum de las ciencias sociales, y en especial, el de la Geografía, presentan contenidos que, a priori, pueden servir para esta tendencia educativa. Este estudio presenta los resultados de una experiencia en la que se ha aplicado una metodología de gamificación y aprendizaje basada en retos para introducir de modo transversal contenidos relacionados con los Objetivos de Desarrollo Sostenible (ODS) en la enseñanza de geografía de 1° de ESO. Esta experiencia se ha analizado mediante una metodología híbrida, con elementos cualitativos y cuantitativos, para detectar las posibles mejoras del conocimiento de los ODS, y el grado de vinculación que los estudiantes perciben entre ODS y los contenidos de geografía antes y después del experimento. Los resultados muestran cómo los estudiantes han mejorado en sus conocimientos sobre los ODS, han detectado interesantes vínculos directos e indirectos entre los contenidos de la asignatura y los ODS, y creen que la asignatura les ha ayudado a conocer qué son los ODS.
[ca] En aquest breu article plantegem la manera de fomentar l'autoaprenentage de l'alumne amb una eina gratuïta i senzilla de manejar: les lliçons online a la plataforma educativa TED-Ed.

[es] En este breve artículo planteamos cómo fomentar el auto-aprendizaje del alumno con una herramienta gratuita y sencilla de manejar: las lecciones on-line en la plataforma educativa TED-Ed.
[ca] De manera global, des de fa uns quants anys l'educació inclusiva s'ha constituït com un dret i no només com un principi orientador. Aquesta demanda ha exigit als sistemes educatius canvis de diversos tipus, i un dels eixos centrals de canvi és la formació inicial dels docents que han de donar vida a aquest dret. En el context de la formació inicial docent a Xile, els avenços en matèria de normativa i d'estructura curricular dels plans de formació de professors són importants, especialment en el cas de la Pontifícia Universitat Catòlica de Xile. En aquesta universitat els alumnes aconsegueixen, en les avaluacions, els millors resultats a escala nacional, gràcies a un model formatiu que realça l'experiència dels cursos del Pràcticum des dels primers anys de formació i que es fonamenta en el desenvolupament de pràctiques generatives, representació desagregada de la complexa tasca docent a l'aula. Aquest article descriu en detall els "passos cap endavant" que es donen a Xile i en particular al Pràcticum de la Pontifícia Universitat Catòlica de Xile, i també els "desafiaments pendents d'assolir".

[es] La educación inclusiva, desde hace algunos años, se ha constituido como un derecho y no solo como un principio orientador. Esta demanda ha exigido a los sistemas educativos cambios de diversa índole, siendo uno de los ejes centrales de cambio la formación inicial de los docentes que deben dar vida a este derecho. En el contexto de la formación inicial docente en Chile, los avances en materia de normativa y de estructura curricular de los planes de formación profesores son importantes, especialmente en el caso de la Pontificia Universidad Católica de Chile. Esta universidad logra los mejores resultados en evaluaciones de sus egresados a escala nacional gracias a un modelo formativo que realza la experiencia de los cursos del Prácticum desde los primeros años de formación y que se funda en el desarrollo de Prácticas Generativas, representación desagregada de la compleja labor docente en el aula. Este artículo describe en detalle los "pasos adelante" que se dan en Chile en este sentido y en particular en el Prácticum de la Pontificia Universidad Católica de Chile; así como los "desafíos pendientes de alcanzar".
[ca] En començar la Guerra Civil espanyola hom pensava que la guerra química tindria molt protagonisme. El precedent de la Primera Guerra Mundial suposava, al respecte, una experiència terrible. A Catalunya i des de diferents instàncies: Generalitat, Comitè de Milícies Antifeixistes, sindicats... van començar a prendre's mesures de manera apressada per si es produïen atacs químics. El taller es planteja evocar quina era la percepció que respecte a possibles atacs amb gas, al front o la rereguarda, tenia la gent, quina era la informació i les mesures de prevenció i defensa. Es tracta d'un taller pensat per l'ensenyament secundari que pot desenvolupar-se sense massa complexitat i que ajuda a aproximar una època en la qual la possibilitat d'una guerra química esdevingué un autèntic malson. Actualment el taller és en fase d'experimentació a la Facultat d'Educació de la Universitat de Barcelona i posteriorment s'implementarà al Museu de Torre Balldovina, a Santa Coloma de Gramenet, en el marc de la musealització del seu refugi antiaeri.

[es] Al empezar la Guerra Civil española se pensaba que la guerra química tendría mucho protagonismo. El precedente de la Primera Guerra Mundial suponía, al respecto, una experiencia terrible. Empezaron a tomarse medidas de manera apresurada por si se producían ataques químicos. ataques con gas, en la frente o la retaguardia, tenía la gente, cuál era la información y las medidas de prevención y defensa. Se trata de un taller pensado para la enseñanza secundaria que puede desarrollarse sin demasiada complejidad y que ayuda a aproximar una época en la que la posibilidad de una guerra química se convirtió en una auténtica pesadilla. Actualmente el taller está en fase de experimentación en la Facultad de Educación de la Universidad de Barcelona y posteriormente se implementará en el Museo de Torre Balldovina, en Santa Coloma de Gramenet, en el marco de la musealización de su refugio antiaéreo.
[ca] INTRODUCCIÓ. Els estudiants repetidors d'un curs a la universitat sovint es caracteritzen per tenir no només un baix rendiment sinó també una manca de motivació i confiança en ells mateixos. MÈTODE. En aquest estudi, analitzem l'efecte de la implementació d'una combinació de tres tècniques d'ensenyament innovadores (la classe inversa, l'aprenentatge basat en equips i l'avaluació freqüent amb tests) en grups d'estudiants repetidors d'alguna assignatura. Avaluem l'impacte d'aquestes noves estratègies sobre la nota final del curs utilitzant mètodes economètrics. La mostra que utilitzem consta de més d'un miler d'estudiants que repeteixen un curs en els graus d'Administració i Direcció d'Empreses (ADE) o d'Economia de la Universitat de Barcelona. RESULTATS. Obtenim que els estudiants es beneficien de l'estudi autònom guiat, la retroacció continuada que reben, i el treball en equip. Els guanys es reflecteixen sobretot en una nota final més alta i en un augment en la proporció d'estudiants que es presenten a l'examen final. Els resultats es mantenen quan es controla per edat, sexe i nota mitjana dels estudis. DISCUSSIÓ. Malgrat que l'estudi s'ha portat a terme a partir d'estudiants repetidors d'assignatures de teoria econòmica, els resultats suggereixen que la nova metodologia d'ensenyament es podria aplicar amb èxit en altres àrees i amb grups d'estudiants no repetidors.

[es] INTRODUCCIÓN. Los estudiantes repetidores de un curso en la universidad se caracterizan a menudo por tener no solo un bajo rendimiento sino también una falta de motivación y confianza en sí mismos. MÉTODO. En este artículo, analizamos el efecto de implementar una combinación de tres técnicas de innovación docente (el aula invertida, el aprendizaje basado en equipos, y la evaluación frecuente con test) en grupos de estudiantes repetidores de una asignatura. Evaluamos el impacto de estas nuevas estrategias sobre la nota final del curso utilizando métodos econométricos. La muestra que usamos consta de más de mil estudiantes que repiten un curso en los grados de Administración y Dirección de Empresas o Economía de la Universidad de Barcelona. RESULTADOS. Hallamos que los estudiantes se benefician del estudio autónomo guiado, la retroacción continua que reciben, y el trabajo en equipo. Las ganancias se reflejan sobre todo en una nota final más alta y un aumento en la proporción de estudiantes que se presentan al examen final. Los resultados se mantienen cuando se controla por la edad, el sexo y la nota media de los estudios. DISCUSIÓN. Aunque el estudio se ha llevado a cabo con estudiantes repetidores de cursos de teoría económica, los resultados sugieren que la nueva metodología docente se podría aplicar con éxito en otras asignaturas y con grupos de estudiantes no repetidores.
[ca] La història pública dels passats difícils i els seus llegats materials planteja alguns dilemes i reptes en termes de conceptualització, metodologia, pràctica i fins i tot ètica. Concretament, la mediació didàctica del coneixement i la memòria de la Guerra Civil espanyola (1936-1939) en entorns públics és el tema central d'aquest article. Per fer-ho, es discuteix l'estudi de cas dels refugis antiaeris de la ciutat de Barcelona a la llum de diferents perspectives i tradicions acadèmiques de la didàctica de la història. Finalment, s'extreuen algunes conclusions sobre les estratègies i els recursos de difusió social utilitzats per potenciar la visibilitat i el didactisme d'aquest patrimoni subterrani al servei de la història pública i la memòria col·lectiva.

[es] La historia pública de los pasados difíciles y sus legados materiales plantea algunos dilemas y retos en términos de conceptualización, metodología, práctica e incluso ética. En concreto, la mediación didáctica del conocimiento y la memoria de la Guerra Civil española (1936-1939) en entornos públicos es el tema central de este artículo. Para ello, se discute el estudio de caso de los refugios antiaéreos de la ciudad de Barcelona a la luz de diferentes perspectivas y tradiciones académicas de la didáctica de la historia. Por último, se extraen algunas conclusiones sobre las estrategias y recursos de difusión social utilizados para potenciar la visibilidad y didactismo de este patrimonio subterráneo al servicio de la historia pública y la memoria colectiva.
[ca] Existeixen llacunes en la formació del professorat de matemàtiques sobre la paràbola a més d'un escàs abordatge del tema en l'Educació Bàsica i Superior brasilera, especialment amb l'ús de la tecnologia. Per tant, ens preguntem: Com pot la Teoria de les Situacions Didàctiques proporcionar la construcció d'un model didàctic per ensenyar el concepte de paràbola? Aquest treball és el resultat d'una experiència pilot en un curs de Formació del professorat que aborda la paràbola des de diferents punts de vista. L'objectiu és identificar possibles obstacles didàctics en el seu ensenyament a partir d'una anàlisi de manifestacions intuïtives en una situació didàctica amb suport del GeoGebra. Utilitzem la Teoria de les Situacions Didàctiques en l'estructuració de la sessió d'ensenyament i les Categories del Raonament Intuïtiu per a l'anàlisi de les dades recollides. La metodologia va ser l'Enginyeria Didàctica, la qual va ser experimentada amb un alumne de la Llicenciatura en Matemàtiques. L'observació i la recol·lecció de dades ens van proporcionar elements per a l'anàlisi a posteriori i la validació de l'experiment, en el qual verifiquem la necessitat de discutir la paràbola, articulant les seves visions geomètrica, algebraica i analítica, així com l'ús de la tecnologia en el seu ensenyament.

[es] Existen lagunas en la formación del profesorado de matemáticas sobre la parábola y un escaso abordaje del tema en la Educación Básica y Superior brasilera, especialmente con el uso de la tecnología. Así, nos preguntamos: ¿Cómo puede la Teoría de las Situaciones Didácticas proporcionar la construcción de un modelo didáctico para enseñar el concepto de parábola? Este trabajo es el resultado de una experiencia piloto en un curso de maestría que aborda la parábola desde diferentes puntos de vista. El objetivo es identificar posibles obstáculos didácticos en su enseñanza a partir de un análisis de manifestaciones intuitivas en una situación didáctica con apoyo del GeoGebra. Utilizamos la Teoría de las Situaciones Didácticas en la estructuración de la sesión de enseñanza y las Categorías del Razonamiento Intuitivo para el análisis de los datos recolectados. La metodología fue la Ingeniería Didáctica, la cual fue experimentada con un alumno de la Licenciatura en Matemáticas. La observación y la recolección de datos nos proporcionaron elementos para el análisis a posteriori y la validación del experimento, en el que verificamos la necesidad de discutir la parábola, articulando sus visiones geométrica, algebraica y analítica, así como el uso de la tecnología en su enseñanza.
[ca] Ser competent en la comunicació digital en llengües primeres y estrangeres es essencial en l'era digital. aquest article presenta l'experiència didàctica en llengua estrangera (anglès) d'un projecte transversal trilingüe (català, espanyol i anglès) l'objectiu del qual és promoure la competència comunicativa en entorns digitals. Més concretament, ens centrem en la implementació del portafolis electrònic en les assignatures de llengua de la Facultat d'Educació de la Universitat de Barcelona. Els estudiants de Llengua Anglesa per a l'Ensenyament (d'entre 18 i 21 anys aproximadament) assisteixen a unes sessiones que versen sobre la comunicació en entorns multimodals que tracten temes com la hipertextualitat, l'ús d'imatges i els diferents tipus de tipografia, entre altres. S'espera que els estudiants comuniquin utilitzant una varietat de formats, tals com text, imatges, àudio i vídeo d'una manera efectiva. Concloem que el portafolis digital no només els ajuda a adquirir competència digital sinó que també afavoreix la comprensió de què aprendre llengües va més enllà de millorar en les habilitats "tradicionals".

[es] Ser competente en la comunicación digital en lenguas primeras y extranjeras es esencial en la era digital. Este artículo presenta la experiencia didáctica en lengua extranjera (inglés) de un proyecto transversal trilingüe (catalán, español e inglés) cuyo objetivo es promover la competencia comunicativa en entornos digitales. Más concretamente, nos centramos en la implementación del portafolio electrónico en las asignaturas de lengua de la Facultad de Educación de la Universidad de Barcelona. Los estudiantes de la asignatura de Lengua Inglesa para la Enseñanza (de entre 18 y 21 años aproximadamente) asisten a unas sesiones que versan sobre la comunicación en entornos multimodales que abarcan temas como la hipertextualidad, el uso de imágenes y los distintos tipos de tipografía, entre otros. Se espera que los estudiantes comuniquen utilizando una variedad de formatos, tales como texto, imágenes, audio y vídeo de un modo efectivo. Concluimos que el portafolio digital no solo les ayuda a adquirir competencia digital sino que también favorece la comprensión de que aprender lenguas va más allá de la mejora en las habilidades "tradicionales".
[ca] A través de les cartes intercanviades entre María Zambrano i José Lezama Lima, es busca comprendre la terminologia hermètica de Nicolau de Cusa que aquests autors utilitzen per referir-se a la creació tant filosòfica com literària. Partint de la hipòtesi que l'interès per Nicolau de Cusa rau en els dos casos en què va descriure un mètode epistemològic per copsar allò que roman invisible de la realitat, la coincidència d'oposats, es desenvolupen en aquest article les quatre proposicions principals del Cusà, relacionant-les amb Heràclit per mostrar fins a quin punt el corrent hermètic influeix en la construcció intel·lectual compartida de Lezama i Zambrano.

[es] A través de las cartas intercambiadas entre María Zambrano y José Lezama Lima, se busca comprender la terminología hermética de Nicolás de Cusa que estos autores utilizan para referirse a la creación tanto filosófica como literaria. Partiendo de la hipótesis de que el interés por Nicolás de Cusa estriba para ambos en que describió un método epistemológico para captar aquello que permanece invisible de la realidad, la coincidencia de opuestos, se desarrollan en este artículo las cuatro proposiciones principales del cusano, relacionándolas con Heráclito de Éfeso para mostrar hasta qué punto la corriente hermética influye en la construcción intelectual compartida de Lezama y Zambrano.
[ca] En la bibliografia especialitzada existeix una gran controvèrsia a propòsit de la consideració de la subordinació asindètica i el seu ús en cartes com a tret elevat o pla, característic de la immediatesa o de la distància comunicatives, prototípic de l'epistolar o de qualsevol text escrit. En aquest treball, es fa un repàs succint a les últimes anàlisis abans d'oferir un estudi del verb asegurar amb complement directe oracional, amb nexe o sense, i els diferents factors implicats en l'elecció de la variable, a partir de la seva cerca en tres corpus digitals diferents.

[es] En la bibliografía especializada existe una gran controversia en la consideración de la subordinación asindética y su empleo en cartas como rasgo elevado o llano, propio de la inmediatez o de la distancia comunicativas, prototípico de lo epistolar o de cualquier texto escrito. En este trabajo, se hace un repaso somero a los últimos análisis antes de ofrecer un estudio del verbo asegurar con complemento directo oracional, con o sin nexo, y los diferentes factores implicados en la elección de la variable, a partir de su búsqueda en tres corpus digitales diferentes.
[ca] L'article se centra en els nivells intermedis de l'administració en Índies a través del recorregut d'un alcalde ordinari a la república de naturals de la ciutat de Mèxic a mitjan segle XVI. S'analitza l'ampli repertori de fonts documentals relacionades amb Luis de Pau Huehuezaca, oficial de la comunitat indígena entre 1554 i 1568, època en què aquesta corporació va patir la perfecta fusió amb hàbits ben estesos a la resta de la carcassa polític-burocràtic de la monarquia composta de la Casa d'Àustria.

[es] El artículo se centra en los niveles intermedios de la administración en Indias a través del recorrido de un alcalde ordinario en la república de naturales de la ciudad de México a mediados del siglo XVI. Se analiza el amplio repertorio de fuentes documentales relacionadas con Luis de Paz Huehuezaca, oficial de la comunidad indígena entre 1554 y 1568, época en que esta corporación sufrió la perfecta fusión con hábitos bien extendidos en el resto del armazón político-burocrático de la monarquía compuesta de la Casa de Austria.
[ca] Aquest treball s'elabora a partir de les opinions d'acadèmics considerats "actors claus" dins de cinc institucions d'educació superior de la regió de Valparaíso (Xile), per haver participat amb diferents graus de responsabilitat en processos d'acreditació de carreres de llicenciatura en Educació, tant en universitats públiques com privades. Després d'una breu contextualització del desenvolupament i caracterització del Model d'Acreditació adoptat a Xile en l'àmbit d'institucions i de carreres, s'analitzen les seves opinions des de diferents experiències i visions sobre els processos d'acreditació en les institucions estudiades, els criteris d'avaluació, el concepte de qualitat utilitzada i les expectatives respecte a la millora de les carreres pedagògiques. Finalment, es plantegen algunes propostes amb vista a perfeccionar aquest procés avaluatiu, atenent a la realitat de les nostres institucions.

[es] Este trabajo se elabora a partir de las opiniones de académicos considerados "actores claves" dentro de cinco instituciones de educación superior de la región de Valparaíso (Chile), por haber participado con diferentes grados de responsabilidad en procesos de acreditación de carreras de Licenciatura en educación, tanto en universidades públicas y privadas. Luego de una breve contextualización del desarrollo y caracterización del Modelo de Acreditación adoptado en Chile a nivel de instituciones y de carreras, se analizan sus opiniones desde distintas experiencias y visiones acerca de los procesos de acreditación en las instituciones estudiadas, los criterios de evaluación, la concepción de calidad utilizada y las expectativas respecto al mejoramiento de las carreras pedagógicas. Finalmente, se plantean algunas propuestas en orden a perfeccionar este proceso evaluativo, atendiendo a la realidad de nuestras instituciones.
[ca] En aquest cinqu&egrave; n&uacute;mero de (con)textos hem reunit una &agrave;mplia varietat d&rsquo;articles procedents de molt diverses destinacions geogr&agrave;fiques i amb una gran varietat tem&agrave;tica. Seguint la mateixa l&iacute;nia que en n&uacute;meros precedents, els articles aqu&iacute; presentats s&rsquo;aproximen a diferents tem&agrave;tiques socials des d&rsquo;&agrave;rees d&rsquo;investigaci&oacute; diverses.

[es] En este quinto número de (con)textos hemos reunido una amplia variedad de artículos procedentes de muy diversos destinos geográficos y con una gran variedad temática. Siguiendo la misma línea que en números precedentes, los artículos aquí presentados se aproximan a diferentes temáticas sociales desde áreas de investigación diversas.
[ca] Avui dia, ser docent de l'àrea de projectes en una formació com el Grau en Belles Arts suposa un repte. D'un temps ençà, quan els meus col·legues de professió em pregunten: –"Laura, en què estàs treballant ara artísticament?"; els contesto animadament: –"Doncs en projectes personals (pintura, gravat, dibuix, instal·lació, etc.), poca cosa la veritat, no tinc temps. Però no sé, tampoc sento la necessitat imperativa de crear (tal i com ho entenem els artistes), perquè la manera en la qual assumeixo la meva tasca docent (projectes, dibuix, anàlisi de la Forma, etc.) fa que estigui en continu procés de creació: presentacions, quadres, mapes conceptuals, relats, etc., que completen la meva set creadora i el meu esperit inquiet." En aquest article tracto de plantejar part d'aquesta tasca, un esbós per a conèixer com treballo sobre les competències de l'àrea de Projectes, dins del paradigma de la recerca artística en la universitat.

[es] Hoy en día, ser docente del área de proyectos en una formación como el Grado en Bellas Artes, cuanto menos supone un reto. Desde hace un tiempo a esta parte, cuando mis colegas de profesión me preguntan: –"Laura, ¿En qué estás trabajando ahora artísticamente?"; les contesto animadamente: –"Pues en proyectos personales (pintura, grabado, dibujo, instalación, etc.), poca cosa la verdad, no tengo tiempo. Pero no sé, tampoco siento la necesidad imperativa de crear (tal y cómo lo entendemos los artistas), porque la manera en que asumo mi labor docente (proyectos, dibujo, análisis de la Forma, etc.) hace que esté en continuo proceso de creación: presentaciones, cuadros, mapas conceptuales, relatos, etc., que completan mi sed creadora y mi espíritu inquieto." En este artículo trato de plantear parte de esa labor, un esbozo para conocer cómo trabajo sobre las competencias del área de Proyectos, dentro del paradigma de la investigación artística en la universidad.