BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] L'article aprofundeix en la retroalimentació correctiva automàtica com a eina per al desenvolupament de la L2. Si bé la retroalimentació de la producció escrita es considera instrumental per a l'aprenentatge de la llengua estrangera, proporcionar-la pot no ser sempre possible, de manera que els correctors, en promoure l'aprenentatge autodirigit, poden convertir-se en una eina útil que apuntale l'aprenentatge de l'alumnat. Així doncs, l'estudi que presentem fa servir l'eina Grammarly per tal d'avaluar la producció escrita en anglés d'un grup d'estudiants hispanoparlants (n=91; C1 MECR) i analitzar-ne la retroalimentació, a saber, els tipus i freqüència d'errors i el nivell de precisió de l'eina. Els resultats suggereixen que, encara que els correctors gramaticals poden ser útils com a eina complementària, solen estar desenvolupats per a parlants natius, per la qual cosa la retroalimentació no sempre satisfà les necessitats dels estudiants.

[es] El artículo profundiza en la retroalimentación correctiva automática como herramienta para el desarrollo de la L2. Si bien la retroalimentación de la producción escrita se considera instrumental en el aprendizaje de una lengua extranjera, proporcionar retroalimentación exhaustiva puede no ser siempre posible, de ahí que los correctores puedan convertirse, al promover el aprendizaje autodirigido, en una herramienta útil que apuntale el aprendizaje del alumnado. Partiendo de esa base, en el estudio que presentamos se utilizó la herramienta Grammarly para evaluar la producción escrita en inglés de estudiantes hispanohablantes (n=91; C1 MCER) y analizar la retroalimentación proporcionada, a saber, los tipos y frecuencia de errores y el nivel de precisión de la herramienta. Los resultados sugieren que, aunque los correctores gramaticales pueden ser útiles como herramienta complementaria, suelen estar desarrollados pensando en hablantes nativos, por lo que la retroalimentación no siempre satisface las necesidades de los estudiantes.
[ca] L'educació és un pilar fonamental de la societat. Claudio Thieme Jara, preocupat pel binomi educació i societat, va analitzar el model d'educació de Xile. A la seva tesi doctoral qualifica el lideratge i l'eficiència de les escoles primàries xilenes. Aquesta informació ajudarà a establir polítiques d'educació d'acord amb els reptes actuals.

[es] La educación es un pilar fundamental de la sociedad. Claudio Thieme Jara, preocupado por el binomio: educación y sociedad, analizó el modelo de educación de Chile. En su tesis doctoral califica el liderazgo y la eficiencia de las escuelas primarias chilenas. Esta información permitiría establecer políticas de educación acorde con los retos actuales.
[ca] La esclerosis sistèmica és una malaltia del teixit conectiu que té una gran variabilitat a la seva expressió y evolució clíniques. El càlcul de la supervivència dels malalts no ofereix resultats uniformes als diferents estudis realitzats. En aquest treball estudiem la supervivència i factors de risc associats al pronòstic a 317 pacients espanyols amb ES controlats en un únic hospital universitari. Tal i com mostra aquest estudi la supervivència a l'esclerodermia ha aumentat a la última dècada, essent la principal causa de mort a l'actualitat l'afecció pulmonar. Segons aquest treball, són factors de risc associats a una major mortalitat: l'afecció pulmonar, la forma difusa, la crisis renal esclerodèrmica i l'edat superior als 60 anys al moment del inici de la malaltia.

[es] La esclerosis sistémica es una enfermedad del tejido conectivo que tiene una gran variabilidad en su expresión y evolución clínicas. El cálculo de la supervivencia de los enfermos no ofrece resultados uniformes en los diferentes estudios realizados. En este trabajo estudiamos la supervivencia y factores de riesgo asociados a pronóstico en 317 pacientes españoles con ES controlados en un único hospital universitario. Tal y como muestra este estudio la supervivencia en la esclerodermia ha aumentado en la última década, siendo la principal causa de muerte en la actualidad la afección pulmonar. Así, según este trabajo, son factores de riesgo asociados a una mayor mortalidad: la afección pulmonar (HTAP/EPID), la forma difusa, la crisis renal esclerodérmica y la edad al inicio de la enfermedad mayor de 60 años.
[ca] El debat sobre l'efecte dels centres escolars ha estat ingent des de l'aparició de l'informe Coleman. La desigualtat de rendiment educatiu entre l'alumnat segons el centre escolar al qual acudeix és un fet conegut tant per científics socials com per moltes famílies, que ho tenen en compte en les seves estratègies d'elecció d'escola. La qüestió clau és dirimir si aquesta diferència es deu més a l'efecte composició o si hi intervé l'acció pedagògica del centre. Com a indicador d'acció pedagògica s'ha escollit la comprensivitat en el currículum. La hipòtesi que es planteja és que l'efecte de composició és més gran que l'organització del currículum. Les dades que s'han utilitzat provenen d'una enquesta feta a 1.782 estudiants que cursaven 4t d'ESO en 27 centres de la ciutat de Barcelona. S'ha fet servir un model d'anàlisi lineal jeràrquic per mesurar les diferències entre centres controlant les característiques individuals dels alumnes. Les diferències entre centres s'atribueixen fonamentalment a la composició social de l'alumnat, i amb un caràcter residual al currículum més o menys comprensiu. També es destaca que l'efecte composició té un impacte menor en les noies de classe baixa, ja que obtenen millors resultats dels esperats en centres amb una complexitat social més gran.

[es] El debate sobre el efecto de los centros escolares ha sido ingente desde la aparición del informe Coleman. La desigualdad de rendimiento educativo entre el alumnado según el centro escolar al que acude es un hecho conocido tanto por científicos sociales como por muchas familias, que lo tienen en cuenta en sus estrategias de elección de escuela. La cuestión clave es dirimir si esta diferencia se debe más al efecto composición o si en ella interviene la acción pedagógica del centro. Como indicador de acción pedagógica se ha escogido la comprensividad en el currículo. La hipótesis que se plantea es que el efecto de composición es mayor que la organización del currículo. Los datos que se han utilizado provienen de una encuesta realizada a 1782 estudiantes que cursaban 4.° de ESO en 27 centros de la ciudad de Barcelona. Se ha utilizado un modelo de análisis lineal jerárquico para medir las diferencias entre centros controlando las características individuales de los alumnos. Las diferencias entre centros se atribuyen fundamentalmente a la composición social del alumnado, y con un carácter residual al currículo más o menos comprensivo. También se destaca que el efecto composición tiene un impacto menor en las chicas de clase baja, ya que obtienen mejores resultados de los esperados en centros con mayor complejidad social.
[ca] Objectiu: Descripció de la metodologia del renograma isotòpic basal/postcaptopril (RIB/P) en pacients portadors de empelt renal amb sospita de malaltia vasculo-renal (MVR). Material i mètodes: Es va realitzar en 44 pacients trasplantats renals un renograma basal i 48 hores després un renograma postcaptopril administrant 25 mg de captopril v.o i realitzant una adquisició 30 minuts després. Resultats: Dels 44 estudis 6 van ser positius, constatant-se MVR per angio-TC i 38 van ser negatius tractats posteriorment amb IECAs o ARAII i no van mostrar alteracions significatives del funcionalisme renal. Conclusions: El RIB/P es una eina útil para determinar MVR en pacients amb empelt renal i hipertensió arterial.

[es] Objetivo: Descripción de la metodología del renograma isotópico basal/postcaptopril (RIB/P) en pacientes portadores de injerto renal con sospecha de enfermedad vásculo-renal (EVR). Material y métodos: Se realizó en 44 pacientes transplantados renales un renograma basal y 48 horas después un renograma postcaptopril administrándose 25mg de captopril v.o y realizándose la adquisición 30 minutos después. Resultados: De los 44 estudios 6 fueron positivos, constatándose EVR por angio-TC y 38 fueron negativos, posteriormente fueron tratados con IECAs o ARAII y no mostraron alteraciones significativas del funcionalismo renal. Conclusiones: El RIB/P es una herramienta útil para establecer EVR en pacientes con injerto renal e hipertensión arterial.
[ca] Kevin Anderson és catedràtic d'Energia i Canvi Climàtic a la Universitat de Manchester i professor visitant a la Universitat d'Uppsala (Suècia). En el passat va ocupar la càtedra Zennström (a Uppsala) i va ser director del Tyndall Centre for Climate Change Research (Regne Unit). Es relaciona extensament amb governs, indústria i societat civil, i segueix actiu en la recerca amb publicacions a Climate Policy, Nature i Science. Té dècades d'experiència a la indústria petroquímica, i és enginyer col·legiat i membre de la Institution of Mechanical Engineers. Anderson va impartir la lliçó inaugural del curs 2024-2025 de la UAB.

[es] Kevin Anderson es catedrático de Energía y Cambio Climático en la Universidad de Manchester y profesor visitante en la Universidad de Uppsala (Suecia). En el pasado ocupó la cátedra Zennström (en Uppsala) y fue director del Tyndall Centre for Climate Change Research (Reino Unido). Se relaciona extensamente con gobiernos, industria y sociedad civil, y sigue activo en la investigación con publicaciones en Climate Policy, Nature y Science. Tiene décadas de experiencia en la industria petroquímica, es ingeniero colegiado y miembro de la Institution of Mechanical Engineers. Anderson impartió la lección inaugural del curso 2024-2025 de la UAB.
[ca] A continuació es presenta una investigació-acció sobre l'autoestima d'adolescents de Programes de Formació Inicial (PFI) a través d'un projecte d'educació a través de les arts (ETA) amb l'objectiu de desenvolupar la seva autoestima. El projecte musical va ser aplicat durant el transcurs del curs 2020-2021 a Palau-solità i Plegamans, Barcelona. L'alumnat va crear els seus propis instruments amb materials reciclats, va gravar la música i la poesia per acompanyar-la parlant sobre el seu autoconcepte i reforçant la seva autoestima. A partir de la investigació d'aquest projecte es conclou que l'ETA fomenta el desenvolupament de l'autoestima i l'autoconcepte dels adolescents sense el Graduat d'Educació Secundària Obligatòria (GESO) i en risc d'exclusió social. Les conclusions d'aquesta investigació també evidencien la validesa de l'educació a través de les arts com a metodologia educativa tant per a l'adquisició de competències tant psicoemocionals com les pròpies del mòdul de PFI.

[es] A continuación se presenta una investigación-acción sobre la autoestima de adolescentes en Programas de Formación Inicial (PFI) a través de un proyecto de educación a través de las artes (ETA) con el objetivo de desarrollar su autoestima. El proyecto musical fue aplicado durante el curso 2020-2021 en Palau-solità y Plegamans, Barcelona. El alumnado creó sus propios instrumentos con materiales reciclados, grabó la música y la poesía que la acompaña hablando sobre su autoconcepto y reforzando su autoestima. A partir de la investigación de este proyecto se concluye que la ETA fomenta el desarrollo de la autoestima y el autoconcepto de los adolescentes sin el Graduado de Educación Secundaria Obligatoria (GESO) y en riesgo de exclusión social. Las conclusiones de esta investigación también evidencian la validez de la educación a través de las artes como metodología educativa para la adquisición de competencias tanto psicoemocionales como las propias del módulo de PFI.
[ca] Aquest treball té com a objectiu analitzar la demanda d'educació universitària, els seus factors i la seva dimensió transicional. En aquest sentit, es presenta una actualització de l'anàlisi de la demanda d'estudis universitaris a l'Estat espanyol a partir de les dades del mòdul de l'EPA 2009, un mòdul que ens permet analitzar també els joves emancipats en relació amb el seu origen social, la qual cosa ens evita perdre el 33% de la mostra. Identifiquem els factors principals considerats en altres investigacions i construïm un model de demanda educativa que avaluem per a l'any 2009 mitjançant la regressió logística binària. S'introdueixen, a més, aspectes biogràfics en l'análisi per observar la importància de la trajectòria vital en la demanda d'estudis universitaris i la seva relació amb els factors del model. S'observa que les desigualtats en la demanda educativa continuen presents el 2009. Es poden explicar per les dificultats econòmiques, el sexe i l'origen social. La relació amb el mercat de treball i la situació residencial representen dos aspectes que milloren i modifiquen el model proposat, la qual cosa mostra la importància de la dimensió transicional en una anàlisi de demanda educativa.

[es] El presente trabajo tiene como objetivo analizar la demanda de educación universitaria, sus factores y su dimensión transicional. En este sentido, se presenta una actualización del análisis de la demanda de estudios universitarios en el Estado español a partir de los datos del módulo de la EPA 2009, un módulo que nos permite analizar también a los jóvenes emancipados en relación con su origen social, lo cual nos evita perder el 33% de la muestra. Identificamos los factores principales considerados en otras investigaciones y construimos un modelo de demanda educativa que evaluamos para el año 2009 mediante la regresión logística binaria. Se introducen, además, aspectos biográficos en el análisis para observar la importancia de la trayectoria vital en la demanda de estudios universitarios y su relación con los factores del modelo. Se observa que las desigualdades en la demanda educativa siguen presentes en 2009. Se pueden explicar por las dificultades económicas, el sexo y el origen social. La relación con el mercado de trabajo y la situación residencial representan dos aspectos que mejoran y modifican el modelo propuesto, lo que muestra la importancia de la dimensión transicional en un análisis de demanda educativa.
[ca] Els volums que la nostra revista publica en començar cada curs acadèmic tenen per costum presentar el treball d'un investigador del departament que l'edita. En aquest cas, l'autor convidat és el doctor Xavier Fontich Vicens. El seu article tracta un tema que sempre presenta reptes al professorat: Com s'ha d'ensenyar la gramàtica?...

[es] Los volúmenes que la nuestra revista publica al inicio de cada curso académico tienen por costumbre presentar el trabajo de un investigador del departamento que la edita. En este caso, el autor invitado es el doctor Xavier Fontich Vicens. Su artículo trata un tema que siempre presenta retos al profesorado: ¿Cómo ha de enseñarse la gramática? ...
[ca] L'Institut de la Comunicació de la Universitat Autònoma de Barcelona (InCom-UAB) és un centre de recerca interdepartamental, amb projecció interuniversitària, dedicat a l'estudi dels diversos aspectes de la comunicació. Els seus objectius principals són la recerca -bàsica i aplicada-, la formació especialitzada, la difusió, la prestació de serveis avançats en comunicació i la transferència de coneixements.

[es] El Instituto de la Comunicación de la Universidad Autónoma de Barcelona (InCom-UAB) es un centro de investigación interdepartamental, con proyección interuniversitaria, dedicado al estudio de los diversos aspectos de la comunicación. Sus objetivos principales son la investigación -básica y aplicada-, la formación especializada, la difusión, la prestación de servicios avanzados en comunicación y la transferencia de conocimientos.
[ca] Aquesta investigació analitza les dues campanyes electorals del Partit Popular --la del 2011 i la del 2015-- a través dels vídeos publicats al seu compte oficial de YouTube. La investigació vol analitzar les diferències entre la campanya del 20-N i la del 20-D, amb quatre anys de diferència. Tot plegat, en un context de canvi polític, ja que es passa del bipartidisme a un joc a quatre, i amb els partits tradicionals molt debilitats, no només pel sorgiment de noves forces polítiques que els amenacen en prendre'ls el lloc, sinó també per tots els anys que han estat al poder i que s'han traduït en corrupció. A través dels vídeos es veurà a qui es dirigeix, quin és el missatge, de què parlen, qui apareix i, sobretot (o el més important) si tot això ha canviat d'unes eleccions a les altres.

[es] Esta investigación analiza las dos campañas electorales del PP --la del 2011 y la del 2015-- a través de los vídeos publicados en su cuenta oficial de YouTube. La investigación quiere analizar las diferencias entre la campaña del 20-N y la del 20 -D, con cuatro años de diferencia. Todo ello, en un contexto de cambio político, ya que se pasa del bipartidismo en un juego a cuatro, y con los partidos tradicionales muy debilitados, no sólo por el surgimiento de nuevas fuerzas políticas que los amenazan en quitarles el lugar, sino también por todos los años que han estado en el poder y que se han traducido en corrupción. A través de los vídeos se verá a quién se dirige, cuál es el mensaje, de qué hablan, quién aparece y, sobre todo (o lo más importante) si todo esto ha cambiado de unas elecciones a otras.
[ca] Aquest projecte consisteix en l'elaboració d'un pla de comunicació per Burret's, una empresa de menjar fast-casual que aviat obrirà el seu primer restaurant a Barcelona i durà a terme una sèrie d'accions comunicatives internes i externes amb la finalitat de donar-se a conèixer, crear marca i associar-se a un estil de vida saludable i respectuós amb el medi ambient.

[es] Este proyecto consiste en la elaboración de un plan de comunicación para Burret's, una empresa de comida fast-casual que pronto abrirá su primer restaurante en Barcelona y llevará a cabo una serie de acciones comunicativas internas y externas con la finalidad de darse a conocer, crear marca y asociarse a un estilo de vida saludable y respetuoso con el medio ambiente.
[ca] L'àrea del Machine Learning ha impactat a la societat fa pocs anys de forma massiva gràcies a la capacitat de computació i l'arribada del Big Data. Avui dia, ens trobem en una nova era en la que estem experimentant amb sistemes capaços de raonar i treure valor a aquestes quantitats ingents de dades per generar automàticament les seves hipòtesis. Deep Learning, un subcamp del Machine Learning, és el principal responsable d'això. Aquest projecte persegueix l'objectiu d'analitzar diverses tècniques de predicció de dades, contrastant els avantatges i inconvenients de cadascuna. El procés de creació de diferents models permetrà afinar el resultat, obtenint així l'algoritme òptim.

[es] El área del Machine Learning ha impactado a la sociedad hace pocos años de forma masiva gracias a la capacidad de computación y la llegada del Big Data. Hoy en día, nos encontramos en una nueva era en la que estamos experimentando con sistemas capaces de razonar y sacar valor a estas cantidades ingentes de datos para generar automáticamente sus hipótesis. Deep Learning, un subcampo del Machine Learning, es el principal responsable de esto. Este proyecto persigue el objetivo de analizar diversas técnicas de predicción de datos, contrastando las ventajas e inconvenientes de cada una. El proceso de creación de diferentes modelos permitirá afinar el resultado, obteniendo así el algoritmo óptimo.
[ca] Aquest estudi presenta un anàlisi comparativa de la visió que tenen professionals de la pedagogia social de diferents països sobre la seva acció socioeducativa en el marc de la pedagogia social. Sorgeix de l'interès per construir una mirada global, actual i integrada sobre la pedagogia social. S'utilitza una metodologia qualitativa amb la realització d'una sèrie d'entrevistes semiestructurades a professionals experts de l'àmbit de la pedagogia social de deu països diferents. El contingut de les entrevistes s'analitza a partir de les principals dimensions que configuren la pedagogia social, defini-des pels experts acadèmics en una recerca prèvia (Janer i Úcar 2016a). Aquestes es codifiquen en una sèrie de categories d'anàlisi tractades amb el programa Atlas.ti. Segons els professionals entrevistats, la pedagogia social no té una traducció professional directa; no té un reconeixement social i no hi ha acord sobre el seu estatus epistemològic. Hi ha una sèrie d'aspectes concrets que consideren que es desenvolupen de manera específica en funció de cada context. Coincideixen en el fet que es possible generar un marc teòric i pràctic comú per a la pedagogia social ja que hi ha elements comuns entre les tradicions dels diferents països. Afirmen, però, la necessitat de crear i potenciar entorns de diàleg entre teòrics i pràctics; entre acadèmics i professionals.

[es] Este estudio presenta un análisis comparativo de la visión que tienen los profesionales de la pedagogía social de diferentes países sobre su acción socioeducativa en el marco de la pedagogía social. Surge del interés por construir una mirada global, actual e integrada sobre la pedagogía social. Se utiliza una metodología cualitativa con la realización de una serie de entrevistas semiestructuradas a profesionales expertos del ámbito de la pedagogía social de diez países diferentes. El contenido de las entrevistas se analiza a partir de las principales dimensiones que configuran la pedagogía social, definidas por los expertos académicos en una búsqueda previa (Janer y Úcar, 2016a). Estas se codifican en una serie de categorías de análisis tratadas con el programa Atlas.ti. Según los profesionales entrevistados, la pedagogía social no tiene una traducción profesional directa; no tiene un reconocimiento social y no existe acuerdo sobre su estatus epistemológico. Hay una serie de aspectos concretos que consideran que se desarrollan de forma específica en función de cada con-texto. Coinciden en que es posible generar un marco teórico y práctico común para la pedagogía social ya que hay elementos comunes entre las tradiciones de los diferentes países. Afirman, sin embargo, la necesidad de crear y potenciar entornos de diálogo entre teóricos y prácticos; entre académicos y profesionales.
[ca] En què consisteix el trastorn obsessiu compulsiu? Les investigacions en aquesta àrea avancen, però encara es desconeix la cura de la malaltia. Científics de la UAB estan adaptant un instrument de medició en llengua anglesa per detectar símptomes obsessius en els hispanoparlants. Un esforç que plantejarà possibles solucions.

[es] ¿En qué consiste el trastorno obsesivo compulsivo? Las investigaciones en esta área avanzan pero aún se desconoce la cura. Científicos de la UAB están adaptando un instrumento de medición en inglés para detectar síntomas obsesivos en hispano parlantes. Una observación que planteará posibles soluciones.
[ca] Aquest projecte té com a objectiu la creació d'un sistema que permeti als metges del departament de teràpia ocupacional planificar activitats als seus pacients. Per arribar a bon port, s'ha seguit la metodologia àgil de Kanban, aquest permet gestionar les tasques fins la seva finalització. S'ha desenvolupat una pagina web d'us intern per planificar les activitats amb una arquitectura que permet reutilitzar codi i una gran escalabilitat per si en un futur es volen afegir més funcionalitats, el segon desenvolupament és una aplicació mòbil compatible amb IOS/Android que permetrà als pacients veure totes les activitats assignades.

[es] Este proyecto tiene como objetivo la creación de un sistema que permita a los médicos del departamento de terapia ocupacional planificar actividades a sus pacientes. Para llegar a buen puerto, se ha seguido la metodología ágil de Kanban, este permite gestionar las tareas hasta su finalización. Se ha desarrollado una página web de uso interno para planificar las actividades con una arquitectura que permite reutilizar código y una gran escalabilidad por si en un futuro se quieren añadir más funcionalidades, el segundo desarrollo es una aplicación móvil compatible con IOS / Android que permitirá a los pacientes ver todas las actividades asignadas.