[ca] Després de 20 anys de preparació, el LHC s'encendrà a finals del 2009, col·lisionant protons a energies de 14TeV, per recrear els primers moments del Big Bang. Les partícules s'acceleraran al llarg del túnel circular de 27 km de circumferència fins a velocitats properes a la de la llum. El túnel, situat prop de Ginebra, i els seus experiments formen un dels més grans esforços de la història per estudiar l'estructura fonamental de la matèria. S'espera que a aquestes altes energies de col·lisió nous fenòmens físics puguin esdevenir i siguin descoberts. Entre les restes resultants de les col·lisions entre protons, evidències de dimensions extres, de la misteriosa matèria fosca que inunda el nostre univers o de la partícula de Higgs que dona massa a les partícules elementals, podran ser observades. ATLAS és un dels experiments del LHC. A més a més del descobriment de nova Física en el seu programa, també està inclosa la investigació de la Física ja coneguda. Un millor coneixement de la teoria pertorbativa de Quantum Chromodynamics és un dels objectius d'ATLAS. QCD és la teoria que descriu les interaccions fortes entre quarks i gluons. Aquesta teoria encara roman sense resoldre, ja que no exiteix un mètode d'aproximació vàlid per qualsevol escala d'energies. La teoria pertorbativa de QCD pot descriure un gran nombre d'interaccions a altes energies. El seu formalisme ha donat una eina molt valuosa dins l'estudi de les interaccions fortes. La signatura més notable dels processos QCD en col·lisionadors d'hadrons és la producció de jets de partícules col·limats. La mesura d'aquests jets en associació amb un bosó vector, W o Z, proporciona un test estricte dels càlculs de la teoria pertorbativa de QCD. A més, alguns dels processos de la nova Física, com la producció del bosó Higgs o de partícules supersimètriques, poden ser imitats per la producció dels bosons vectros en associació amb jets, que constitueixen un background irreduïble a l'investigació d'aquests nous processos. Aquesta tesi presenta la mesura de la "inclusive jet cross section" en events amb un bosó Z(e,e,) o Z(mu,mu), comparant les prediccions teòriques amb les dades "real", i.e. events Monte Carlo "fully-reconstructed", pel primer 1fb-1 de dades obtingudes amb el detector ATLAS. Les dades reconstruïdes i corregides es comparen amb les prediccions de la teoria pertorbativa de QCD a nivell NLO i LO. Aquestes prediccions pertorbatives es corregeixen amb les contribucions de processos no pertorbatius, com l'underlying event o la fragmentació dels partons dins dels jets d'hadrons. Aquests processos no poden ser descrits per la teoria pertorbativa, i s'estimen amb models fenomenològics. S'han utilitzat dos tipus diferents de dades reconstruides Monte Carlo, ALPGEN i PYHTIA. S'han estudiat les comparacions entre les prediccions d'ambdós generadors. Els processos background han estat estimats utilitzant diferents mètodes "data-driven". Per la recerca dels jets, s'ha utilitzat l'algoritme ATLAS Cone 0.4, després d'identificar la presència d'un bosó Z mitjançant la reconstrucció del seu decaiment (electrons o muons). Les dades reconstruides han estat corregides pels efectes del detector, utilitzant factors independents. Aquest anàlisi ha estat realitzat abans que ATLAS recollís les primeres dades reals, abans de l'inici del LHC, per aquest motiu aquesta tesi es basa en dades simulades amb generadors Monte Carlo. Mentres dura la preparació d'un experiment de Física d'altes energies com ATLAS, aquestes simulacions són molt importants pel desenvolupament d'estratègies eficaces d'anàlisi de dades i reconstrucció d'objectes físics mesurats pel detector.

[en] After 20 years of preparation, the Large Hadron Collider is going to be switched on in late 2009, smashing protons at an energy of 14 (10) TeV, to recreate the first moments after the Big Bang. Particles will whizz around a circular tunnel of 27 km in circumference at near light speed. The tunnel, built near Geneva, and its experiments constitute one of the largest coordinated efforts ever made to study the fundamental structure of nature. It is expected that at the energies reached in the proton-proton collisions at the LHC, unknown physical phenomena will have to occur and will be observable. Among the particle debris may lie evidence for extra dimensions, mysterious dark matter that pervades the universe or the Higgs boson, which gives mass to elementary particles. ATLAS is one of the LHC experiments. Besides the new phenomena goals in its physics program, there is the understanding of the already known physics. The better understanding of perturbative Quantum Chromodynamics theory is one of the aims of ATLAS. Quantum Chromodynamics is the field theory which describes the strong interaction between quarks and gluons. It remains an "unsolved" theory, since no single approximation method can be used to all length scales. Perturbative QCD naturally describes a large set of high-energy, large-momentum-transfer cross sections and its formalism has provided an invaluable tool in the study of the strong interactions. The most prominent signature of QCD at hadron colliders is the production of collimated jets of hadrons. The measurement of the production of such jets in association with a vector boson, W or Z, provides a stringent test of perturbative QCD (pQCD) calculations. Furthermore, some of new physics processes at hadron colliders, such as the production of Higgs bosons and supersymmetric particles, can be mimicked by the production of vector bosons in association with jets that constitute irreducible backgrounds to these searches. This PhD. thesis presents the measurement of the inclusive jet cross section in Z e+e and in Z + events, comparing theory predictions with "real data", i.e. Monte Carlo fully-reconstructed events, for the first 1fb1 of data at the ATLAS detector. Reconstructed corrected data is compared to next-to-LO (NLO) and LO pQCD predictions. Perturbative predictions are corrected for the contributions of the non-perturbative processes, like the underlying event and the fragmentation of the partons into jets of hadrons. These processes are not described by perturbation theory and must be estimated using phenomenological models. Two different reconstructed data are used, PYTHIA and ALPGEN Monte Carlo data. Comparisons of both Monte Carlo predictions are studied. Background processes are estimated proposing different data-driven methods to be applied to real data. ATLAS Cone 0.4 algorithm is used to look for jets in the events after identifying the presence of a Z boson through the reconstruction of its decay (electrons or muons). Reconstructed data is corrected for detector effects, using independent factors.