[ca] Des de la dècada de 1970, el moviment de les dones contra la violència ha realitzat contribucions essencials per reconèixer la violència de gènere com una violació dels drets humans i ha estat un actor crucial en el camp de la prevenció de la violència i la sensibilització en aquest àmbit. Per tant, les diferents iniciatives desenvolupades, entre les quals s'inclouen els materials (àudio)visuals, són de gran importància. Sobre les representacions en els mitjans de comunicació en general, podem observar com els diferents programes i formats descriuen narratives (visuals) bastant similars de l'imaginari estereotipat sobre la violència de gènere, mentre que la matriu sistèmica inherent del problema roman oculta (Bonilla Campos, 2008; Boyle, 2005; Geiger, 2008; López Díez, 2005; Taylor, 2009; Wolf, 2013a, b). Conseqüentment, hi ha una falta de claredat en el discurs dels mitjans audiovisuals que seria necessària per a la comprensió de la complexitat social de la violència de gènere. Per tant, el material visual relacionat amb la violència de gènere constitueix una descripció crucial del significat social creat discursivament, que sorgeix de les iniciatives per superar el fenomen social, així com d'una pràctica discursiva contínua i bastant estereotipada per part dels mitjans.En conseqüència, les imatges difoses pel moviment antiviolència de les dones i les entitats institucionals constitueixen l'objecte central d'aquest article. S'hi fa una anàlisi del material audiovisual proporcionat per diferents iniciatives contra la violència per obtenir idees sobre les suposades representacions alternatives apropiades per contrastar el malestream dels mitjans de comunicació sobre aquest tema. La mostra constitueix un període de cinc anys des de 2007 fins a 2011, tant en l'àmbit europeu com en el nacional a Àustria i Espanya. Partint del fet que la transposició de la complexitat de les arrels socials i els contextos de la violència de gènere constitueixen una tasca bastant ambigua, l'anàlisi pretén revelar com les iniciatives contra la violència donen forma als informes socials. Per tant, cal identificar exemples de bones pràctiques i els conceptes ideològics que conté aquest material.

[es] Desde la década de 1970, el movimiento de las mujeres contra la violencia ha realizado contribuciones esenciales para reconocer la violencia de género como una violación de los derechos humanos y ha sido un actor crucial en el campo de la prevención de la violencia y la sensibilización en este ámbito. Por tanto, las diferentes iniciativas desarrolladas, entre las que se incluyen los materiales (audio)visuales, son de gran importancia. Sobre las representaciones en los medios de comunicación en general, podemos observar cómo los diferentes programas y formatos describen narrativas (visuales) bastante similares del imaginario estereotipado sobre la violencia de género, mientras que la matriz sistémica inherente del problema permanece oculta (Bonilla Campos, 2008; Boyle, 2005; Geiger, 2008; López Díez, 2005; Taylor, 2009; Wolf, 2013a, b). Consecuentemente, hay una falta de claridad en el discurso de los medios audiovisuales que sería necesaria para la comprensión de la complejidad social de la violencia de género. Por tanto, el material visual relacionado con la violencia de género constituye una descripción crucial del significado social creado discursivamente, que surge de las iniciativas para superar el fenómeno social, así como de una práctica discursiva continua y bastante estereotipada por parte de los medios.En consecuencia, las imágenes difundidas por el movimiento antiviolencia de las mujeres y las entidades institucionales constituyen el objeto central de este artículo. Se realiza un análisis del material audiovisual proporcionado por distintas iniciativas contra la violencia para obtener ideas sobre las supuestas representaciones alternativas apropiadas para contrastar el malestream de los medios de comunicación sobre este tema. La muestra constituye un periodo de cinco años desde 2007 hasta 2011, tanto en el ámbito europeo como en el nacional en Austria y España. Partiendo de que la transposición de la complejidad de las raíces sociales y los contextos de la violencia de género constituyen una tarea bastante ambigua, el análisis pretende revelar cómo las iniciativas contra la violencia dan forma a los informes sociales. Por tanto, es necesario identificar ejemplos de buenas prácticas y los conceptos ideológicos que contiene este material.