[ca] La present recerca integra tres camps d'estudi -la didàctica de la llengua, la de les ciències, i el currículum- articulats en un interès comparatiu internacional mitjançant el qual establim un conjunt de bases didàctic-curriculars per a l'ensenyament i l'aprenentatge de l'argumentació oral en l'etapa mitjana d'escolaritat. Aquest objectiu guanya especificitat en la següent pregunta: quin és el lloc de l'argumentació oral en les àrees de llengua i ciències naturals durant l'etapa d'educació mitjana? Per a respondre a aquesta qüestió l'estudi es divideix en tres etapes corresponents a tres objectius de treball: el primer d'ells, de tall descriptiu, esbossa els camps teòrics que s'interconnecten per a emmarcar la recerca (àmbits curricular i didàctic). En segon lloc, avancem un estudi comparatiu entre els dissenys curriculars de Colòmbia i Espanya (aquest últim constituït per un conjunt que integra les disposicions de l'Estat i les de la Comunitat Autònoma de Catalunya) per a derivar un panorama contrastat del lloc allí ocupat per l'argumentació oral en l'etapa d'educació mitjana. Per a aconseguir-ho, implementem una anàlisi orientada per quatre paràmetres inspirats, al seu torn, en l'esquema comparatiu de Fittipaldi (2013) i l'adaptació del qual ens porta a identificar, en cada disseny: 1) organització del cicle mitjà d'escolaritat; 2) estructuració de l'àrea de llengua i concepció d'argumentació oral; 3) objectius, continguts i progressions de l'aprenentatge argumentatiu oral en l'àrea de llengua; i 4) objectius, continguts i progressions de l'aprenentatge argumentatiu en l'àrea de ciències naturals. En tercer i últim lloc, la recerca integra un interès transformador mitjançant el qual es busca posar en relació els plans didàctic i curricular per a oferir una síntesi útil a l'establiment del lloc que l'argumentació oral ha d'ocupar en el cicle i en les àrees objecte d'estudi. A partir d'aquestes tres etapes desenvolupem la present tesi doctoral, l'estructura de la qual s'ordena en 6 capítols, i entre les aportacions dels quals poden destacar-se: 1) el reconeixement de les dimensions sociocultural, semiòtica, discursiu-textual, ètica i epistémica, com a rutes didàctiques implicades en l'aprenentatge de l'argumentació oral; i 2) l'establiment de les bases didàctic-curriculars on el lloc escolar de l'argumentació oral opera com a codi cultural; com a confluència de codis; com a interacció multimodal; com a procés legitimador de discursos, creences i pràctiques; com a objecte de producció i recepció; i com a mecanisme epistemològic.

[en] This research integrates three fields of study -the didactics of language, science, and curriculum- articulated in the framework of an international comparative interest through which we establish a set of didactic-curricular bases for teaching and learning oral argumentation during the middle stage of schooling. This objective gains investigative specificity with the following question: what place does oral argumentation occupy in the areas of language and natural sciences during the stage of middle education? To answer this question, the study is divided into three stages corresponding to three work objectives: the first one, of a descriptive nature, outlines the theoretical fields interconnected to frame this research (curricular and didactic approaches). Secondly, we carried out a comparative study between the designs used in Colombia and Spain (provisions of the State and those of the Autonomous Community of Catalonia) to derive a contrasted panorama of the place occupied by oral argumentation in the middle education stage. To achieve this, we implemented a curricular analysis guided by four parameters inspired, in turn, in Fittipaldi´s comparative scheme (2013), and whose adaptation leads us to identify, in each design: 1) organization of the middle phase of schooling; 2) structure of the language area and conception of oral argumentation; 3) objectives, contents and progressions of oral argumentative learning in the language area; and 4) objectives, contents and progressions of argumentative learning in the area of natural sciences. In third and last place, the research integrates a transforming interest which seeks to address the didactic and curricular plans in order to offer a synthesis useful to establish the place that oral argumentation has to occupy in the stage and in the areas being studied. From these three stages of research we developed the present doctoral thesis, whose structure is ordered in 6 chapters, and among whose contributions can be highlighted: 1) the recognition of the socio-cultural, semiotic, discursive-textual, ethical and epistemic dimensions, as didactic routes involved in learning oral argumentation; and 2) the identification of the didactic-curricular bases where the place of oral argumentation operates as a cultural code; as a confluence of codes; as a multimodal interaction; as a legitimating process of discourses, beliefs and practices; as an object of production and reception; and as an epistemological mechanism.