[ca] Els ambients i les activitats ramaderes d'alta muntanya han patit un gran canvi en el darrer segle, sent les zones en les què el canvi demogràfic més s'ha fet present, amb una forta davallada de la població, així com de les activitats agrícoles i ramaderes. La vall d'Alinyà no n'ha estat exempta, i aquest fet ha generat un canvi ràpid i sostingut en el mosaic agroforestal de l'alta muntanya de la vall, així com de l'ús que se'n fa. S'ha realitzat un estudi de l'evolució de les pastures a la vall d'Alinyà al llarg de la segona meitat del segle XX i fins l'actualitat. Per a fer-ho s'ha usat l'anàlisi de cobertes a partir de les dades del CREAF (mapa de cobertes, prats i herbassars) i la fotointerpretació d'imatges aèries. A més, s'han volgut estudiar aquells factors que condicionen la viabilitat de la ramaderia, més enllà de l'estat ecològic de les pastures, mitjançant el treball de camp realitzat a la vall, en forma d'entrevistes semiestructurades als ramaders. El resultat ha estat la creació d'un Índex de Viabilitat Ramadera (IVR), tenint en compte aquells factors extrets del treball de camp. El present treball conclou que l'evolució dels prats i herbassars a la vall ha estat atípica en comparació amb altres zones del Pirineu, augmentant considerablement la seva extensió degut a l'abandó de conreus, majoritàriament de patates. A l'alta muntanya, però, han vist reduïda la seva extensió degut a la disminució de l'ús pastoral, que ha generat l'emboscament dels espais oberts. Existeixen factors que afecten d'una manera superior a la viabilitat ramadera de les pastures que l'estat ecològic d'aquestes, sent els més importants la presència de punts d'aigua i l'accessibilitat. Cal una gestió dels prats alpins que tinguin en compte les necessitats dels ramaders, més enllà de l'estat ecològic o la superfície dels prats.

[es] Los ambientes y las actividades ganaderas de alta montaña han sufrido un gran cambio en el último siglo, siendo las zonas en las que el cambio demográfico se ha hecho más presente, con una fuerte disminución de la población, así como de las actividades agrícolas y ganaderas. El valle de Aliñá no ha estado exento, y este hecho ha generado un cambio rápido y sostenido en el mosaico agroforestal de alta montaña del valle, así como el uso que se hace de ello. Se ha realizado un estudio de la evolución de los pastos del valle de Aliñá a lo largo de la segunda mitad del siglo XX hasta la actualidad. Para hacerlo se ha utilizado el análisis de cubiertas a partir de los datos del CREAF (mapa de cubiertas, prados y herbazales) y la fotointerpretación de imágenes aéreas. Además, se ha querido estudiar aquellos factores que condicionan la viabilidad de la ganadería, más allá del estado ecológico de los pastos, mediante el trabajo de campo realizado en el valle, en forma de entrevistas semiestructuradas a los ganaderos. El resultado ha sido la creación de un Índice de Viabilidad Ganadera (IVR), teniendo en cuenta los factores extraídos del trabajo de campo. El siguiente trabajo concluye con que la evolución de los prados y herbazales ha sido atípica en comparación con otras zonas del Pirineo, aumentando considerablemente su extensión debido al abandonamiento de conreos, mayoritariamente de patatas. En alta montaña, por contra, se ha reducido su extensión debido a la disminución del uso ganadero, que ha generado el emboscamiento de los espacios abiertos. Existen factores que afectan de manera superior a la viabilidad ganadera de los pastos que el estado ecológico de estos, siendo los más importantes la presencia de puntos de agua y la accesibilidad. Es necesaria una gestión de los prados alpinos que tengan en cuenta las necesidades de los ganaderos, más allá del estado ecológico o la superficie de los pastos.