BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] El disseny urbà bioclimàtic s'aproxima, des de la seva concepció, al clima com a variable important, essent l'anàlisi climàtica un instrument essencial per a les intervencions urbanes. La investigació realitzada té com a objectiu caracteritzar estratègies bioclimàtiques per a projectes urbans de Foz do Iguaçu, basats en la caracterització climàtica del lloc, enquesta de pautes i solucions coherents amb el clima. Es van analitzar estratègies bioclimàtiques en referència a documents normatius nacionals i eines específiques per a l'anàlisi urbana. Com a sol·licitud, es va realitzar un estudi de cas a Marco das Três Fronteiras aplicant les directrius climàtiques adequades amb subvenció per a un diagnòstic basat en les condicions de temperatura i humitat. La investigació va permetre establir paràmetres de confort tèrmic i estratègies bioclimàtiques per a projectes urbans adequats al clima de Foz do Iguaçu-PR, un clima que encara no s'ha estudiat al respecte.

[pt] O desenho urbano bioclimático aborda, desde sua concepção, o clima como uma variável importante, sendo a análise climática um instrumento imprescindível para intervenções urbanas. A pesquisa realizada tem como objetivo a caracterização de estratégias bioclimáticas para projetos urbanos em Foz do Iguaçu, tendo como base a caracterização climática do local, o levantamento das diretrizes e soluções condizentes com o clima. Analisaram-se estratégias bioclimáticas tendo como referência os documentos normativos nacionais e ferramentas específicas de análise urbana. Como aplicação, realizou-se um estudo de caso no Marco das Três Fronteiras aplicando as diretrizes adequadas ao clima com subsídio de um diagnóstico baseado em condições de temperatura e umidade. A pesquisa permitiu estabelecer parâmetros de conforto térmico e estratégias bioclimáticas para projetos urbanísticos adequados ao clima de Foz do Iguaçu-PR, clima ainda não estudado nesse aspecto.
[ca] Aquest article neix de l'malestar que travessa el món en la lluita contra una pandèmia a escala global, i busca discutir quin serà el seu significat per a les ciutats tal com les coneixem avui. Pel que fa a les innovacions i respostes que aniran sorgint en la manera de planificar les ciutats pandèmiques post-Covid-19, hi ha més preguntes que respostes i de moment el més vàlid és la reflexió sobre el tema per tal de construir preguntes que incentivin noves investigacions i aproximacions a el tema de la planificació urbana. Per reflexionar sobre les possibles respostes de l'urbanisme en l'actualitat, es fa un repàs a la historiografia de l'urbanisme, des de la seva aparició a la fi de segle XIX, discutint com va ser la resposta de l'urbanisme durant les pandèmies i epidèmies dels segles XIX i XX. Aquest tema es debat, explicant que l'urbanisme sorgeix i es desenvolupa en un intent de crear condicions en què no passi el contagi i emergència de noves epidèmies, abordant casos d'intervencions i plans urbanístics a Europa i el Brasil. Finalment, s'assenyalen dades de l'OMS i l'ONU que demostren que l'escenari pandèmic pot tornar habitual amb condicions ja observades en ciutats i societats. Cal reflexionar sobre una possible resposta de l'urbanisme per al període post-COVID-19 i la funció dels arquitectes i urbanistes en aquesta crisi. Es reforça la idea que les ciutats reflecteixen la societat i que aquesta resposta depèn de canvis que impacten en l'economia i l'organització social.

[pt] Este artigo nasce da inquietude frente ao momento em que o mundo atravessa, no combate a uma pandemia de escala mundial, e busca discutir qual será seu significado para as cidades tais como as conhecemos hoje. Sobre as inovações e as respostas que surgirão no modo de planejar as cidades pós pandemia de Covid-19, há mais perguntas que respostas e para o momento o que é mais válido é a reflexão sobre o assunto a fim de construir questionamentos que fomentem novas pesquisas e abordagens para o tema do planejamento urbano. Para refletir sobre possíveis respostas do urbanismo na atualidade, é feita uma revisão na historiografia do urbanismo, desde seu surgimento, no final do século XIX, discorrendo sobre como foi a resposta do planejamento urbano durante as pandemias e epidemias dos séculos XIX e XX. Este tema é debatido, explicitando-se que o urbanismo surge e se desenvolve buscando criar condições em que o contágio e surgimento de novas epidemias não aconteça, abordando casos de intervenções e planos urbanos na Europa e no Brasil. Por fim, são apontados dados da OMS e da ONU que demonstram que o cenário pandêmico pode se tornar habitual e, os reflexos já observados nas cidades e sociedades, para refletir sobre uma possível resposta do planejamento urbano para o pós-COVID-19 e para o papel dos arquitetos e urbanistas frente a esta crise. É reforçada ideia de que as cidades refletem a sociedade e que esta resposta depende de mudanças que impactam economia e organização social.
[ca] L'article examina la compensació per l'expropiació de la propietat en àrees urbanes i rurals al Brasil, mitjançant un estudi de decisions judicials. L'anàlisi de decisions judicials examina el problema en la interpretació de la clàusula de la justa compensació pel Tribunal Suprem del Brasil. Els procediments utilitzats en la investigació van ser la catalogació de les decisions del Tribunal Suprem sobre l'expropiació. L'objectiu va ser de verificar la compatibilitat del valor decidit amb la compensació justa, plantejat per la Constitució de 1988 i per lleis federals quant a l'expropiació per part del govern. L'abast de la investigació inclou l'anàlisi de 53 casos. Es consideren tres temes discutits amb freqüència en les decisions judicials, així com les raons exposades per jutges per imposar els seus arguments. L'article permet concloure que el significat de la clàusula de justa compensació donada per jutges del Tribunal Suprem de Brasil ha estat desvinculat de l'ideal del bé comú i de la justícia social

[pt] O artigo examina o pagamento da indenização na desapropriação de imóveis urbanos e rurais no Brasil, através da análise de decisões judiciais. O exame das decisões avalia o problema na interpretação do conceito de justa indenização pelo Supremo Tribunal Federal. Os procedimentos empregados na pesquisa foram a catalogação de decisões do Supremo Tribunal Federal em matéria de desapropriação. O objetivo foi verificar a compatibilidade da indenização fixada nos casos concretos com a justa indenização almejada pela Constituição de 1988 e pelas leis federais que dispõem sobre desapropriação. Dado esse objetivo, foram selecionadas apenas as decisões posteriores à Constituição de 1988. O âmbito da pesquisa compreendeu a análise de 53 julgados. Foram contemplados três temas freqüentemente discutidos na fundamentação das decisões e os argumentos utilizados pelos julgadores. O artigo permite observar como a interpretação dada à justa indenização tem se distanciado do ideal de bem comum e justiça social. / The article examines the payment of compensation for expropriated property in urban and rural areas in Brazil, through the study of judicial decisions. The analysis of judicial decisions examines the problem in the interpretation of the just compensation clause by the Brazil Supreme Court. The procedures used in the research were the cataloging of the Supreme Court decisions on expropriation. The objective was to verify the compatibility of the decided value with the fair compensation sought by the 1988 Constitution and by federal laws about expropriation by government. The scope of the research included analysis of 53 trials. Three themes frequently discussed in the judicial decisions were considered, as well as the reasons exposed by judges to enforce their arguments. The article allows to conclude that the meaning of the just compensation clause given by judges of the Brazil Supreme Court has been distanced from the ideal of the common good and social justice.
[ca] L'article aborda aspectes de la relació inherent entre el patró d'urbanització contemporània, designat com a il·limitat, i la ciutat consolidada. El nom ciutat inclou en aquest text totes les escales i jerarquies de les organitzacions urbanes, especialment les metropolitanes i macro-metropolitanes. La suposició que impulsa l'article és que el procés d'urbanització actual descrit per moltes paraules i conceptes ha d'entendre's com a il·limitat i que els seus nous atributs físics, espacials i estructurals estan canviant les seues relacions amb la ciutat consolidada. En comparació amb el patró de desenvolupament del procés d'urbanització que va prevaldre en el període de metropolització, la conurbació, el procés real no té lloc mitjançant l'agregació dels centres urbans existents, simplement s'expandeix sobre un territori encara disponible. L'aspecte més cridaner d'aquest canvi és la inversió d'orientació entre les dues formes d'urbanització, mentre que la primera era centrífuga, és a dir, des de la ciutat cap a l'exterior, la segona és centrípeta, des dels territoris urbanitzats fins a la ciutat consolidada. Tal inversió acaba produint una profunda desorganització en els espais intraurbans consolidats. L'expressió "la ciutat està a tot arreu" resumeix clarament el territori produït per la urbanització il·limitada. A través d'una retrospectiva d'enfocaments pioners de les atribucions i possibilitats d'accions proposades per les disciplines relacionades amb la planificació urbana, l'article també busca avaluar les alternatives que es presenten perquè tots dos puguen actuar enfront de la urbanització contemporània.

[pt] O artigo aborda aspectos da inerente relação que há entre o padrão de urbanização contemporâneo, designado como ilimitado, e a cidade consolidada. A designação cidade compreende neste texto todas as escalas e hierarquias das organizações urbanas, sobretudo as metropolitanas e macro- -metropolitanas. Comparado ao padrão de desenvolvimento do processo de urbanização que prevaleceu no período de metropolização —a conurbação— o processo atual não se dá através de agregação de núcleos urbanos existentes, mas simplesmente expande-se sobre um território ainda disponível. Sendo que o aspecto mais marcante desta mudança é a inversão de orientação entre as duas formas de urbanização, enquanto a primeira era centrífuga, isto é, da cidade para fora dela, a segunda é centrípeta, dos territórios urbanizados para a cidade consolidada. Tal inversão acaba por produzir uma profunda desorganização nos espaços intraurbanos consolidados. A expressão "a cidade está em toda parte" acaba por sintetizar com clareza o território produzido pela urbanização ilimitada. O artigo busca ainda, através de um retrospecto de abordagens pioneiras das atribuições e possibilidades de ações propostas por disciplinas relacionadas ao planejamento urbano, avaliar as alternativas que se apresentam para que ambos possam atuar diante da urbanização contemporânea.
[ca] En aquest treball s'analitza la relació entre l'escola, el barri i la ciutat en el marc del Programa Escola Integrada (pei), l'experiència d'Educació Integral de Belo Horizonte, Minas Gerais, Brasil. A partir d'una recerca etnogràfica que va involucrar un grup d'adolescents i educadors participants del programa, va ser possible comprendre que l'establiment de territoris educatius es relaciona fortament amb la connexió dels estudiants amb el barri, així com amb les relacions de poder inherents a la ciutat. Aquests elements, que constitueixen el fonament del territori educatiu, han permès el desenvolupament d'accions col·lectives a través de l'escola, amb la millora dels espais en la comunitat i han proporcionat un procés educatiu més pròxim a la vida quotidiana dels estudiants.

[pt] O artigo discute a relação entre a escola, o bairro e a cidade no âmbito do Programa Escola Integrada/ pei, a experiência Educação Integral de Belo Horizonte/MG/Brasil. A partir de uma investigação qualitativa etnográfica, que envolveu um grupo de adolescentes e educadores participantes do Programa, foi possível compreender que a constituição de territórios educativos está fortemente relacionada com a ligação dos estudantes ao bairro, bem como com as relações de poder que são inerentes à cidade. Esses elementos, que formam as bases do território educativo, têm possibilitado a emergência de ações coletivas, através da escola, que conduziram à melhoria de espaços na comunidade, e proporcionado um processo educativo mais próximo da vivência quotidiana dos estudantes.
[ca] L'evolució manté el món en permanent transformació. Un dia vam ser únicament criatures, però hem evolucionat i ens hem convertit en creadors. Com a creadors, continuem modificant les coses a una velocitat que ens ha fet perdre la noció que estem fets de la mateixa matèria que tots els altres éssers del planeta. Estem parlant de la naturalesa de les coses en si mateixa. La naturalesa com a base de tot posseeix els seus propis cicles, ritmes i equilibri. El problema és que moltes de les coses que, nosaltres com a creadors, creguem estan modificant la naturalesa més enllà de la seua capacitat d' upcycling. Nosaltres no observem aquest equilibri, ni el reconeixem, ni el respectem. És necessari entendre que l'evolució continua, però hauria de ser d'una manera que ens permeta viure en millors, i no pitjors, condicions. Aquest és el tema d'aquest treball: l'existència d'una Quarta Naturalesa. Un pas al capdavant en els projectes d'arquitectura i urbanisme, que uneix el millor de la primera, la segona i la tercera naturalesa. Que optimitze la unió de la intel·ligència humana evolucionada (la tecnologia) amb la gegantesca intel·ligència de la naturalesa (la seua capacitat de regeneració i restauració). Quan això succeïsca, serà possible curar els nostres llocs i les nostres vides.

[pt] A evolução mantém o mundo em permanente transformação. Um dia, fomos apenas criaturas, mas evoluímos e, hoje, somos criadores. Como tal, continuamos a modificar as coisas em uma velocidade que nos fez perder a noção de que somos feitos da mesma matéria que todos os outros seres do planeta. Estamos falando da natureza das coisas em si. A Natureza como base de tudo conta com seus próprios ciclos, ritmos e equilíbrio. O problema é que muito o que nós, como criadores, criamos, está alterando a natureza além de sua capacidade de upcycling. Não observamos este equilíbrio, não o reconhecemos nem o respeitamos. É preciso entender que a evolução continua, mas que deveria ser de uma maneira que nos permita viver em melhores condições – e não piores. Este é o tema deste trabalho: a existência de uma Quarta Natureza, um passo além nos projetos de arquitetura e urbanismo, que une o melhor da primeira, da segunda e da terceira natureza, de forma a otimizar a união da inteligência humana evoluída (a tecnologia) com a gigantesca inteligência da natureza (sua capacidade de regeneração e restauração). Quando isto vier a acontecer, será possível curar lugares e vidas.
[ca] L'article pretén cridar l'atenció sobre algunes formes recents d'apropiació dels models d'agricultura urbana a la ciutat de São Paulo. Per això, servint-nos de l'anàlisi històrica desenvolupada per Caldas i Jayo (2019) per a les pràctiques de São Paulo d'agricultura urbana, hem buscat caracteritzar els diferents discursos en defensa d'aquesta activitat i que han sorgit històricament a la ciutat. La discussió permet observar que els discursos tradicionals d'agricultura urbana han sigut capturats per alguns nous actors, entre els quals, el sector públic, que s'apropia del tema de manera oportunista, i el mercat immobiliari, que promou un simulacre d'agricultura urbana com a element de màrqueting.

[pt] O artigo visa a chamar a atenção para algumas formas recentes de apropriação da pauta da agricultura urbana na cidade de São Paulo. Para tanto, mediante análise histórica desenvolvida por Caldas e Jayo (2019) para as práticas paulistanas de agricultura urbana, o intuito é caracterizar os diferentes discursos em defesa desta atividade que, historicamente, se fizeram presentes na cidade. A discussão permite observar que os discursos tradicionais da agricultura urbana têm sido capturados por alguns novos atores, dentre os quais parte do setor público, que se apropria do tema de forma oportunista, e o mercado imobiliário, que promove um simulacro de agricultura urbana como elemento de marketing.
[ca] Aquest article té com a principal objectiu presentar el programa educatiu de la 12ª Biennal d'Arts Visuals del Mercosur, celebrada en 2020, a Porto Alegre, Rio Gran do Sul (Brasil), amb el tema Femení(S), visualitats, accions i afectes, amb el comissariat d'Andrea Giunta i comissariat educatiu d'Igor Moraes Simões. L'exposició va quedar afectada per la pandèmia del coronavirus, que va canviar irremeiablement el curs de la planificació de la Biennal i de les nostres vides. A més d'una breu contextualització de la Biennal del Mercosur, coneguda internacionalment com a "biennal pedagògica", el text demostra el protagonisme de l'acció i del comissariat educatiu durant la pandèmia i l'absència de continuïtat d'aquestes accions per part dels gestors de l'exposició.

[pt] Este artigo tem como principal objetivo apresentar o programa educativo da 12.ª Bienal de Artes Visuais do Mercosul, realizado em 2020, em Porto Alegre, Rio Grande do Sul, Brasil, com o tema Feminino(S), Visualidades, ações e afetos, sob a curadoria geral de Andrea Giunta e curadoria educativa de Igor Moraes Simões . A mostra foi prejudicada pela pandemia do novo coronavírus que mudou, de forma irremediável, o planejamento da Bienal e de nossa vida. Além de uma breve contextualização da Bienal do Mercosul, conhecida internacionalmente como "bienal pedagógica", o texto evidencia o protagonismo da ação e da curadoria educativa durante a pandemia e a ausência de continuidade dessas ações por parte dos gestores da mostra.
[ca] En aquest número de kult-ur, comptem amb participacions procedents del Japó, Brasil, Espanya, Mèxic i Portugal. Hem buscat col·laboracions que equiparen la pertinència actual del concepte, reconciliant-les amb les experi- ències pràctiques de les accions que consustancien el concepte de Ciutat Educadora.

[pt] Neste número de kult-ur, contamos com participações vindas do Japão, do Brasil, de Espanha, do México e de Portugal. Procurámos colaborações que equacionem a pertinência atual do conceito, conciliandoas com experiências práticas de ações que consubstanciam o conceito de Cidade Educadora.
[ca] Brasil va deixar de tenir la majoria de la població resident al camp en els anys 60. Avui en dia, segons dades de l'Institut Brasiler de Geografia i Estadística ( ibge ), més del 80% de la població viu a les ciutats. Això no obstant, al Brasil la definició de perímetre urbà i rural està donada pel poder legislatiu municipal i no per criteris com densitat demogràfica, infraestructura urbana, etc., la qual cosa causa la manca de paràmetres nacionals que permeten i tracten les ciutats com construccions socials, i els converteixen així en mitjans de negociació política. Mentre que el país té algunes de les ciutats més populoses del món, la realitat de la major part de les ciutats brasileres és completament diferent. Destacar els principals efectes d'aquest mecanisme en la definició d'una ciutat, en detriment del camp, per al conjunt d'una població, així com reflectir fins a quin punt les polítiques públiques poden ser un mecanisme de garantia dels drets constitucionals per al conjunt de la població brasilera és l'objectiu principal d'aquest projecte. La revisió bibliogràfica sobre els conceptes de modernitat, ciutat, ciutadania, urbanisme/urbanització, camp, rural/ruralitat permet situar al Brasil en el context del desenvolupament urbà i la concentració dels ingressos, per tant, la necessitat d'incloure a la població més vulnerable i pobre.

[pt] O Brasil deixou de ter a maioria da população a residir no campo na década de 60. Atualmente, segundo dados do Instituto Brasileiro de Geografia e Estatística – ibge , mais de 80% da população vive em cidades. Todavia, no Brasil a definição de perímetro urbano e rural é dada pelo poder legislativo municipal e não por critérios como densidade demográfica, infraestruturas "urbanas" etc., o que faz com que não existam parâmetros nacionais que permitam definir e tratar as cidades como construções sociais sendo, antes, instrumentos de negociação política. Se por um lado o país conta com algumas das cidades mais populosas do mundo, por outro lado a realidade da maior parte dos municípios brasileiros é completamente distinta. Apontar os principais efeitos desta estruturação na definição de cidade, em detrimento do campo, para o conjunto da população, bem como refletir em que medida as políticas públicas podem ser um mecanismo de garantia dos direitos constitucionais para o conjunto da população brasileira é o objetivo deste trabalho. A revisão bibliográfica acerca dos conceitos de modernidade, cidade, cidadania, urbano/ urbanização, campo, rural/ruralidade permite situar o Brasil no contexto do crescimento urbano e concentração de rendimentos, portanto, da necessidade de inclusão da população mais pobre e vulnerável.
[ca] Del 2011 al 2013, els centenars de protestes contra l'austeritat van culminar en tres manifestacions de masses que van agranar Portugal. Les polítiques d'austeritat, enfront d'una població molt precaritzada, situen en el centre d'aquestes protestes els treballadors precaritzats, el "precariat", que exerceix un paper decisiu.

[pt] Entre 2011 e 2013, as centenas de protestos contra a austeridade tiveram o seu expoente máximo em três manifestações de massas que varreram o país. As políticas de austeridade, face a uma população altamente precarizada, colocam no centro destes protestos os trabalhadores precarizados, o "precariado", que desempenha um papel decisivo.
[ca] La XVIIIena Jornada Científica de REALITER i el XXXIIè Col·loqui Ass.I.Term es proposen de poder presentar als col·legues, doctorands, estudiants i a la comunitat de llengües romàniques la dinàmica de la recerca terminològica actual que rep finançament, a través dels treballs en curs, dels acabats fa poc o dels que estan pendents de rebre resultats d'avaluació. La XVIIIena Jornada Científica de REALITER i el XXXIIe Col·loqui Ass.I.Term volen aplegar les reflexions més rellevants sobre les investigacions actuals en curs dins de l'àmbit de la terminologia teòrica i aplicada.

[pt] A XVIII Jornada Científica da REALITER e o XXXII Colóquio da Ass.I.Term visam apresentar aos colegas, aos doutorandos, aos estudantes e à comunidade da linguas românicas a dinâmica da atual investigação em terminologia financiada, com trabalhos em curso, recentemente concluídos ou à espera de resultados de avaliação. A XVIII Jornada Científica da REALITER e o XXXII Colóquio da Ass.I.Term pretendem reunir as reflexões mais incisivas e de vanguarda sobre a investigação atual em terminologia teórica e aplicada.