[ca] El carbó, també anomenat "or negre", ha estat impulsant el creixement econòmic de Xina. Tot i això, el ràpid creixement de l'economia xinesa basada en el carbó s'ha assolit al preu de grans passius ambientals i socials. En els darrers anys, s'ha reconegut cada cop més la distribució desigual de l'impacte ambiental, social, sanitari i climàtic del carbó. Els estudis existents han analitzat principalment els impactes socioambientals del carbó a la Xina des d'una perspectiva macroeconòmica. Hi ha escassa investigació empírica que examini els conflictes locals de distribució ecològica deguts als impactes a tota la cadena de valor del carbó. A través de l'enfocament de l'ecologia política comparada aquesta tesi contribueix a omplir aquest buit estudiant conflictes socioambientals locals relacionats amb el carbó a la Xina, incloses les mobilitzacions legals a través de litigis dinterès públic (PIL). La tesi també estudia conflictes relacionats amb el carbó a causa d'inversions xineses a Indonèsia, un país a l'àrea d'influència de la BRI (l'anomenada nova Ruta de la Seda). La tesi es basa en dades empíriques de l'Atlas de Justícia Ambiental Global (EJAtlas) i els documents de procediments legals, combinats amb treball de camp a diferents fronteres de la mineria de carbó, dades secundàries, entrevistes a distància i observació participant en audiències judicials de litigis dinterès públic a la Xina. He contribuït a entrar més de 60 casos a l'EJAtlas, la majoria dels quals es van incloure a l'anàlisi d'aquesta tesi. Els casos aborden les diverses formes de conflictes socioambientals a les cadenes de valor del carbó a la Xina, així com les compensacions desiguals i inadequades pels danys causats. Aquests danys es tradueixen en valors incommensurables. La tesi també analitza com l'activisme ambiental de base pot contribuir a la transició cap a la sostenibilitat de l'economia xinesa. A més, aquesta tesi examina la inversió estrangera de la Xina al sector del carbó amb el cas d'Indonèsia. Tot i el compromís de la Xina de fer més ecològica la BRI i eliminar gradualment la inversió en carbó a països estrangers, s'espera que es mantinguin els impactes socioambientals dels projectes que ja estan planificats, en construcció o en operació. Això ha provocat resistències de les comunitats locals i la societat civil a països de la BRI com Indonèsia, el principal receptor de finançament xinès per al carbó. A través d'un mapeig sistemàtic dels conflictes socioambientals per les centrals elèctriques alimentades amb carbó (CFPP) amb finançament xinès a Indonèsia, aquesta tesi aborda els impactes ambientals, socioeconòmics i de salut duradors de la infraestructura energètica que estan indissolublement entrellaçats amb les indústries extractives , inclòs el carbó i el níquel, i analitza les relacions de poder que influeixen en la dinàmica dels conflictes socioambientals. La tesi reforça una agenda de recerca sobre la BRI que consideri no només la perspectiva del costat xinès, sinó també les dinàmiques sociopolítiques locals, inclosa la política des de baix, que causen friccions a l'anomenada BRI verda.

[en] Coal, also called "black gold", has been fueling the growth and development of China. However, the rapid growth of China's coal-based economy has been achieved at the price of environmental and social liabilities. In recent years, the unequal distribution of the environmental, social, health and climate impact of coal has been increasingly recognized. While existing studies have mainly looked into the socio-environmental impacts of coal in China from the macro perspective, only little empirical research has examined the ecological distribution conflicts arising due to these impacts across the coal value chain. Through the lens of comparative political ecology, this thesis contributes to filling this gap with a focus on coal-related socio-environmental conflicts in China, including legal mobilizations through public interest litigation (PIL), and in areas influenced by Chinese investments, with Indonesia as a case study country. The thesis builds upon empirical data from the Global Environmental Justice Atlas (EJAtlas) and legal proceedings, combined with fieldwork across multiple coal frontiers, secondary data, remote interviews, and participant observation at public interest litigation court hearings in China. I have contributed to adding or revising more than 60 EJAtlas case entries, most of which were included in the analysis in this thesis. The discussions address the various forms of socio-environmental conflicts aggravated by the development of the coal value chain in China, as well as the unequal and inadequate compensations for the damage caused to incommensurable values. It also discusses how grassroots environmental activism may contribute to sustainability transitions in China's coal-based economy. Further, this thesis examines China's overseas investment in the coal sector. Despite China's commitment of greening the BRI and phasing out overseas coal investment, the socio-environmental impacts of the projects that are already planned, under construction, or in operation are expected to remain. This has led to resistances from local communities and civil society in BRI countries such as Indonesia, the top recipient of Chinese coal financing. Through a systematic mapping of socio-environmental conflicts over coal-fired power plants (CFPPs) with Chinese investment in Indonesia, this thesis addresses the lasting environmental, health and socio-economic impacts of energy infrastructure that are inextricably intertwined with extractive industries, including coal and nickel, and discusses the power relations that have shaped socio-environmental conflict dynamics. It reinforces the call for a research agenda on the BRI that considers not only the China-side perspective, but also the local socio-political dynamics, including the politics from below, that shapes the vision and frictions of a "Green Belt and Road".