[ca] Aquest text presenta els estábilmente de natures diverses que s 'han succeït a Ambrussum durant l'Antiquitat i l'Edat Mitjana. Resulta que les formes successives de la mansio són en relació amb els diferents Iracais de la vía. Es fa un esment particular amb la "masia‑posta" excavada dins el barrí baix de l'aglomeradó de l'alt Imperí.Les prospeccions sistemàtiques al sòl a l'entorn del Rieu de Treilles, on va ser descoberta la milla xx al nom de Domitius Ahenobarbus, i l'estudi de les fotografies aèries han permés la localització del traçat de la via Domitia entre Roquefort‑des‑Corbières i Fitou. Amb aquesta via es vincula un important jaciment gal.loromà al lloc anomenat Les Estacadas, que, segons els autors de l'article, correspón a l'estació Ad Vicensimum de l'ltinerari d'Antoni.Aquest estudi concerneix tres nous mil.liaris descoberts en el departament dels Pirineus Orientals : l'un a Tesa, l'altre a Palau del Vidre i l'ultim al coll de Panissars. Per a completar aquesta sèrie, els autors hi han afegit el de Sant Hipòlit, conegut des del segle passat. La comparació fa aparèixer una concordanqa cronològica (tres d'aquests mil.liaris pertanyen al principl del regne de Constantí) al mateix temps que una gran dissemblanqa pel qui concerneix el material utilitzat, la forma de les fites i el contingut de la Inscripcló. A més, el fet que dos d'aquests mil.liaris hagin estat trobats in situ permet de precisar el traçat de la mateixa via.Sobre el tram Salsulae‑Ruscino, l'autor situa les parades de Salsulae i de Combusta així com l'emplaqament dels mil.liaris. Mostra com la via organitza encara en part la xarxa viària actual i el paisatge. Entre Aglí i Tet, la via és profundament soterrada pels al.luvions. Tanmateix, l'aprofundiment d'un canal ha permés de donar a llum, en el municipi de Clairà, al lloc anomenat Bougariu Alt, les ruines de dos pontets antics. El tracal. del tram Ruscino‑Ad Centuriones no es establiert amb certitud. L'autor ha dones de revisar les hipotesis antigües, en funció de noves dades i en particular el descobriment del mil. liari de Palau‑del‑Vidre.

[en] This paper introduces the settlements of various kinds that followed one another at Ambrussum in the Antiquity and in the Middle Ages. It appears that the successive shapes of the relay are related to the different layouts of the mad. Special mention is made of the relay‑farm excavated in the lower district of the Earlier‑Empire locality.The systematic research of the ground in the area of Rieu de Treilles where the 20th milestone carrying the name Domitius Ahenobarbus was found and the study of the aerial photographs have permitted to locate the trail of via Domitia between Roquefort‑des‑Corbières and Fitou.To this road an important Gallo‑Roman settlement is linked in a place called Les Estacades, which according to the authors of the article corresponds to the station Ad Vicensimum of the Antonios Road.This study deals with three new milliaries discovered in the Pyrénées‑Orientales: one at Théza, the other at Palau‑del‑Vidre and the last one at the Panissars pass. To make these series complete, the authors have added to them the military of Saint‑Hippolyte, which has been known since the last century. The comparison shows a chronological concordance (indeed three of these millaries date from to the beginning of the reign of Constantine) as well as a great dissimilarity as far as: the material used, the shape of the milliary columns and the contents of the inscriptions are concerned. Furthermore, the fact that two of these milliaries were found in situ enables one to give a more accurate map of the via itself.Concerning the Salsulae‑Ruscino section, the author places the Salsulae and Combusta stations as well as the site of the milliaries. He is showing how the via still organizes the present road network and the landscape. Between the Agly and the Tet rivers, the via is very deeply buried under the alluvial deposits. However, the overexcavation of a canal has made it possible to bring to light the ruins of two ancient bridglets in the rural district of Claira on the locality of Bougariu‑Alt.The map of the Ruscino‑Ad Centuriones section has not been established with certainty. The author has been " led to reassess former hypotheses in the light of new facts ", namely, the discovery of the Palau‑del‑Vidre milliary.