BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] En aquest article, destaquem la importància de les empremtes triàsiques de Santisteban del Puerto. Primer perquè formen part de el patrimoni natural de la nostra província; segon perquè els habitants que han participat en les entrevistes, manifesten que se senten identificats amb les mateixes, que formen part de la memòria individual i col·lectiva, i que les famílies i institucions, com: l'educativa i l'ajuntament, transmeten aquest llegat. Finalment, ens centrem en les empremtes com a recurs educatiu, i proposem un seguit d'actuacions per tal que els alumnes coneguen, valoren i protegeixquen aquest espai. Per a això, el projecte de Comunitats d'Aprenentatge, potenciaria un aprenentatge significatiu i implicaria a la comunitat educativa i el treball "in situ" aconseguiria involucrar i motivar l'alumnat, creant una experiència real d'aprenentatge.

[es] En este artículo, resaltamos la importancia de las huellas triásicas de Santisteban del Puerto. Primero porque forman parte del patrimonio natural de nuestra provincia; segundo porque los habitantes que han participado en las entrevistas, manifiestan que se sienten identificados con las mismas, que forman parte de la memoria individual y colectiva, y que las familias e instituciones, como: la educativa y el ayuntamiento, transmiten este legado. Por último, nos centramos en las huellas como recurso educativo, y proponemos una serie de actuaciones para que los alumnos conozcan, valoren y protejan este espacio. Para ello, el proyecto de Comunidades de Aprendizaje, potenciaría un aprendizaje significativo e implicaría a la comunidad educativa y el trabajo "in situ" lograría involucrar y motivar al alumnado, creando una experiencia real de aprendizaje.
[ca] De què està fet l'univers? Quines són les rajoles bàsiques amb els quals la naturalesa construeix tot el que ens envolta? La resposta a aquestes preguntes és un dels objectius fonamentals de la física teòrica i serà el tema del present article. Hi farem servir la teoria del Model Estàndard per a estudiar les partícules elementals, els components bàsics de la matèria. Aquesta teoria explica les interaccions entre les partícules elementals amb una gran precisió, no obstant açò perquè siga una teoria consistent demana l'existència del bosó de Higgs, una partícula elemental que explicaria l'origen de la massa de les partícules elementals. Recentment s'ha observat una nova partícula en el Large Hadron Collider (LHC) amb propietats similars al bosó de Higgs, i si finalment s'identificara com a bosó de Higgs, tindríem l'última peça del puzle del Model Estàndard.

[es] ¿De qué está hecho el universo? ¿Cuáles son los ladrillos básicos con los que la naturaleza construye todo lo que nos rodea? La respuesta a estas preguntas es uno de los objetivos fundamentales de la física teórica y será también el de este trabajo. En este trabajo estudiaremos a través del Modelo Estándar las partículas elementales, los componentes básicos de la materia. Esta teoría explica las interacciones entre las partículas elementales con una precisión asombrosa, sin embargo para que sea consistente requiere de la existencia del bosón de Higgs, una partícula elemental que explicaría el origen de la masa de las partículas elementales. Recientemente se ha observado una nueva partícula en el Large Hadron Collider (LHC) con propiedades similares al bosón de Higgs, si finalmente se concluyera que se trata del bosón de Higgs tendríamos la última pieza del puzzle del Modelo Estándar.
[ca] Des de la inevitable confusió entre els conceptes d'ocupació i treball fins al model de flexibilització adoptat en un procés d'acumulació del propi Estat de Benestar, els treballadors, assalariats o no, han perdut el suport dels sindicats que, a través de les diverses reformes, han abandonat qualsevol consciència de classe, defensant valors contra els que tradicionalment lluitaren. En el present article es tractarà de distingir matisos del procés de precarització laboral que han portat als joves a competir en un sistema desigual emmarcat den la dinàmica lliberal que van prendre les diverses reformes laborals, i es plantejaran algunes propostes de millora per a reduir aquesta precarietat.

[es] Desde la inevitable confusión entre los conceptos de empleo y trabajo hasta el modelo de flexibilización adoptado en un proceso de acumulación del propio Estado de Bienestar, los trabajadores, asalariados o no, han perdido el apoyo de los sindicatos que, a través de las diversas reformas, han abandonado cualquier conciencia de clase defendiendo valores contra los que tradicionalmente lucharon. En el presente artículo se tratará de distinguir matices del proceso de precarización laboral que han llevado a los jóvenes a competir en un sistema desigual enmarcado en la dinámica liberal que tomaron las diversas reformas laborales, y se plantearán algunas propuestas para reducir esa precariedad.
[ca] S'ha realitzat una descripció dels fòssils de macromamífers continentals localitzats a la mina de Lignit. Aquestos exemplars van viure en un paleoambient lacustre durant el pliocè fa 5 milions d'anys. El jaciment és la localitat tipus d'aquestes espècies fòssils que foren descrits per primera vegada.

[es] Se ha realizado una descripción de los fósiles de macromamíferos continentales localizados en la mina de Lignito. Estos ejemplares vivieron en un paleoambiente lacustre durante el Plioceno hace 5 millones de años. Dicho yacimiento es la localidad tipo de estas especies fósiles que fueron descritos por primera vez.
[ca] El trampeig fotogràfic és una tècnica molt efectiva per a l'estudi de la fauna amb la que obtindre información precisa sobre la distribució de moltes espècies, així com de la seua abundància, patrons d'activitat i ús de l'hàbitat. Es presenten els primers resultats de l'estudi mitjançant el trampeig fotogràfic al Parc Natural de la Font Roja. L'estudi es va realitzar entre els mesos de setembre de 2007 a març de 2008, obtenint un total de 61 captures, que corresponen a cinc espècies de mamífers (rabosa Vulpes vulpes, fagina Martes foina, geneta Genetta genetta, porc senglar Sus scrofa y ratolí de camp Apodemus sylvaticus), i tres d'aus (merla Turdus merula, tord comú Turdus philomelos i gaig Garrulus glandarius).

[es] El trampeo fotográfico es una técnica muy efectiva para el estudio de la fauna, con la que se puede obtener información precisa sobre la distribución de muchas especies, así como de su abundancia, patrones de actividad y uso del hábitat. Se presentan los primeros resultados del estudio mediante trampeo fotográfico llevado a cabo en el Parque Natural de la Font Roja. El estudio se realizó entre los meses de septiembre de 2007 a marzo de 2008, obteniendo un total de 61 capturas, que corresponden a cinco especies de mamíferos (zorro Vulpes vulpes, garduña Martes foina, gineta Genetta genetta, jabalí Sus scrofa y ratón de campo Apodemus sylvaticus), y tres de aves (mirlo Turdus merula, zorzal Turdus philomelos y arrendajo Garrulus glandarius).
[ca] La tecnoferència abasta les intrusions i interrupcions que ocorren en la vida diària de les persones que fan un ús excessiu de dispositius tecnològics, especialment el telèfon mòbil. Aquest problema és especialment greu en la interacció entre pares i mares i els seus respectius fills i filles, aspecte que afecta el procés educatiu que es desenvolupa en l'àmbit familiar. L'objectiu d'aquest estudi és conéixer la percepció dels pares i mares sobre l'ús de la tecnologia, especialment pel que fa als hàbits existents entorn de la tecnoferència pròpia durant la infància dels seus fills i filles. Els participants en aquesta investigació han sigut 74 pares i mares amb fills i filles que cursen Educació Infantil. L'instrument utilitzat ha sigut un qüestionari elaborat ad hoc amb 25 preguntes de resposta tipus Likert. Els resultats reflecteixen que els pares i mares són conscients del mal ús que se li dona a casa a la tecnologia digital i, d'altra banda, consideren necessari que a l'escola s'eduque i es treballe amb l'alumnat sobre l'ús responsable d'aquests dispositius tecnològics. És necessari una formació adequada, tant per a les famílies, com per als fills i filles, amb la finalitat d'utilitzar realment la tecnologia de manera coherent i sense afectar negativament les relacions familiars.

[es] La tecnoferencia abarca las intrusiones e interrupciones que ocurren en la vida diaria de las personas que hacen un uso excesivo de dispositivos tecnológicos, especialmente el teléfono móvil. Este problema es especialmente grave en la interacción entre padres y madres y sus respectivos hijos e hijas, aspecto que afecta al proceso educativo que se desarrolla en el ámbito familiar. El objetivo de este estudio es conocer la percepción de los padres y madres sobre el uso de la tecnología, especialmente por lo que se refiere a los hábitos existentes en torno a la tecnoferencia propia durante la infancia de sus hijos e hijas. Los participantes en esta investigación han sido 74 padres y madres con hijos e hijas que cursan Educación Infantil. El instrumento utilizado ha sido un cuestionario elaborado ad hoc con 25 preguntas de respuesta tipo Likert. Los resultados reflejan que los padres y madres son conscientes del mal uso que se le da en casa a la tecnología digital y, por otro lado, consideran necesario que en la escuela se eduque y se trabaje con el alumnado sobre el uso responsable de estos dispositivos tecnológicos. Es necesario una formación adecuada, tanto para las familias, como para los hijos e hijas, con el fin de utilizar realmente la tecnología de forma coherente y sin afectar negativamente las relaciones familiares.
[ca] Al Llibre de la col·lecta del morabatí de 1409 hi ha ampla referència a les moreries de Polop: la Nocia i Xirles. Es fan alguns comentaris sobre aquestes poblacions de moriscos, en particular sobre els noms de persona que venen al llibre.

[es] En el Llibre de la col·lecta del morabatí de 1409 hay amplia referencia a las morerías de Polop: la Nocía y Chirles. Se hacen algunos comentarios sobre estas poblaciones de moriscos, en particular sobre los nombres de persona que vienen en el libro.
[ca] En el jaciment de La Salema (Fageca, Alacant) s'han recuperat 326 restes fòssils de gran mamífers del Plistocè, entre els quals destaquen nombroses restes de hiènids (Crocuta sp.), úrsids (Ursus sp.) i lleopards (Panthera pardus). També s'han trobat restes de mamífers herbívors com l'isard (Rupicapra sp.), sent un dels jaciments més meridional d'Europa amb presència d'aquest ungulat.

[es] En el yacimiento de La Salema (Facheca, Alicante) se han recuperado 326 restos fósiles de grandes mamíferos del Pleistoceno, entre los que destacan numerosos restos de hiénidos (Crocuta sp.), úrsidos (Ursus sp.) y leopardos (Panthera pardus). También se han encontrado restos de mamíferos herbívoros como el rebeco o sarrio (Rupicapra sp.), siendo uno de los yacimientos más meridionales de Europa con presencia de este ungulado.
[ca] S'estudien certes mineralitzacions pseudomòrfiques del Cenomanià-Turonià de la formació Jaén al Nord de la província d'Alacant. Aquestes mineralitzacions s'han format en un mitjà de sedimentació marí profund, en condicions anaeròbiques i presència de matèria orgànica. La pseudomorfòsi s'ha produït per alteració de minerals preexistents que, en els casos estudiats, corresponen a pirita o marcasita, substituïts per minerals fèrrics. La transformació ha estat química, mantenint-se la cristal·lització cubica o ortorròmbica original.

[es] Se estudian ciertas mineralizaciones pseudomórficas del Cenomaniense-Turoniense de la formación Jaén en el Norte de la provincia de Alicante. Estas mineralizaciones se han formado en un medio de sedimentación marino profundo, en condiciones anaeróbicas y presencia de materia orgánica. La pseudomorfósis se ha producido por alteración de minerales preexistentes que, en los casos estudiados, corresponden a pirita o marcasita, sustituidos por minerales férricos. La transformación ha sido química, manteniéndose la cristalización cubica u ortorrómbica original.
[ca] L'Antiguitat Tardana es caracteritza per la transformació del món urbà i rural respecte a l'època romana tenint com un dels eixos principals de canvi la difusió del cristianisme. A l'empar de la nova religió s'anà estenent la influència de l'Església en l'organització del territori. L'objectiu principal de la nostra recerca és analitzar l'existència d'elits locals i regionals vinculades al poder polític i religiós, així com el seu paper en el desenvolupament d'una nova xarxa de centres de poder que modificà el paisatge urbà i rural durant la fase post-romana. Per aquesta raó, pararem especial atenció a les empremtes materials vinculades als grups dirigents, sense oblidar-nos de les fonts escrites contemporànies. Utilitzant ambdós recursos i amb l'ajut de Sistemes d'Informació Geogràfica (SIG) desenvoluparem un discurs històric que tracte l'evolució política, administrativa però també social de la regió, en un context de profunds canvis.

[es] La Antigüedad Tardía se caracteriza por la transformación del mundo urbano y rural respecto a la época romana, teniendo como uno de sus ejes principales de cambio la difusión del Cristianismo. Al amparo de la nueva religión se extendió la influencia de la Iglesia en la organización del territorio. El objetivo principal de nuestra investigación es analizar la existencia de élites locales y regionales vinculadas al poder político y religioso, así como su papel en el desarrollo de una nueva red de centros de poder que modificó el paisaje urbano y rural durante la fase post-romana. Por esta razón, prestaremos especial atención a las huellas materiales vinculadas a los grupos dirigentes, sin olvidarnos de las fuentes escritas contemporáneas. Utilizando ambos recursos y con la ayuda de Sistemas de Información Geográfica (SIG) desarrollaremos un discurso histórico que trate la evolución política, administrativa pero también social de la región, en un contexto de profundos cambios.
[ca] Les projeccions de canvi climàtic indiquen que a l'àrea mediterrània es produirà un augment en la freqüència de sequeres extremes, el que causarà impactes en les seues masses forestals i en els servicis ecosistèmics que aquestes presten. En els últims anys s'han registrat esdeveniments de decaïment i mortalitat associats a fortes sequeres, les quals es poden considerar representatives de les previstes pel canvi climàtic. Per tant, el seu estudi és una oportunitat per a comprendre com es veuran afectats els boscos mediterranis en el futur. Aquest és el principal objectiu d'un nou projecte d'investigació liderat per la Universitat d'Alacant i el CEAM i es tracta d'aprofundir en el coneixement d'aquestes qüestions. Per a això s'està duent a terme l'anàlisi detallat de distintes variables ecohidrológiques i ecofisiológiques en masses forestals de diferents zones experimentals de la Comunitat Valenciana, dues de les quals es troben en el Parc Natural del Carrascal de la Font Roja. En aquest article es presenten els objectius específics de l'esmentat projecte, així com les seues instal·lacions experimentals al Parc Natural.

[es] Las proyecciones del cambio climático indican que en el área mediterránea se producirá un aumento en la frecuencia de sequías extremas, lo que causará impactos en sus masas forestales y en los servicios ecosistémicos que estas prestan. En los últimos años se han registrado eventos de decaimiento y mortalidad asociados a fuertes sequías, los cuales se pueden considerar representativos de los previstos por el cambio climático, por lo que su estudio es una oportunidad para comprender y predecir cómo se verán afectados los bosques mediterráneos en el futuro. Este es el principal objetivo del nuevo proyecto de investigación liderado por la Universidad de Alicante y el CEAM y cuyo propósito es profundizar en el conocimiento de estas cuestiones. Para ello se está llevando a cabo el análisis detallado de distintas variables ecohidrológicas y ecofisiológicas en masas forestales de distintas zonas experimentales de la Comunidad Valenciana, dos de las cuales se hallan en el Parque Natural del Carrascal de la Font Roja. En este artículo se presentan los principales objetivos del citado proyecto, así como sus instalaciones experimentales en el Parque Natural.
[ca] La disponibilitat d'aigua en quantitat i qualitat és un factor decisiu per atendre les demandes urbanes, turístiques i agrícoles en territoris amb escassesa natural de recursos. A la província d'Alacant, a fi de garantir aquestes demandes s'ha recorregut a solucions hidràuliques tradicionals, com ara transvasaments i explotació d'aqüífers, unides a la utilització creixent de fonts no convencionals i a l'increment de l'eficiència de l'ús de l'aigua, com també a unes altres solucions basades en l'harmonització de diversos usos. S'analitzen els models més importants desenvolupats a Alacant per a l'harmonització d'usos de l'aigua urbano-turístics i agrícoles: la gestió col·lectiva d'aqüífers sobreexplotats (Junta Central d'Usuaris del Vinalopó) i els acords subscrits entre el medi urbà i els agricultors basats en l'intercanvi d'aigües depurades i aigües netes per utilitzar-les en el regadiu i els usos urbanoturístics, respectivament (Consorci d'Aigües de la Marina Baixa). Es posa de manifest la importancia creixent de les aigües residuals regenerades per a l'harmonització d'usos urbanoturístics i agrícoles de l'aigua.

[es] La disponibilidad de agua en cantidad y calidad es un factor decisivo para atender las demandas urbanas, turísticas y agrícolas en territorios con escasez natural de recursos. En la provincia de Alicante, a fin de garantizar estas demandas se ha recurrido a soluciones hidráulicas tradicionales, como trasvases y explotación de acuíferos, unidas al creciente empleo de fuentes no convencionales y al incremento de la eficiencia del uso del agua, así como a otras basadas en la armonización de distintos usos. Se analizan los modelos más importantes desarrollados en Alicante para la armonización de usos del agua urbano-turísticos y agrícolas: la gestión colectiva de acuíferos sobreexplotados (Junta Central de Usuarios del Vinalopó) y los acuerdos suscritos entre el medio urbano y los agricultores basados en el intercambio de aguas depuradas y aguas limpias para su empleo en el regadío y los usos urbano-turísticos, respectivamente (Consorcio de Aguas de la Marina Baja). Se pone de manifiesto la importancia creciente de las aguas residuales regeneradas para la armonización de usos urbano-turísticos y agrícolas del agua.
[ca] L'estudi de les arts sumptuàries, en concret de l'argenteria, és, sovint, el capítol més interessant de qualsevol recerca l'objecte de la qual siga la història d'un temple. Eixa col·lecció de bens, per les seues pròpies i notòries característiques, pot guiar o, millor dit, convertir-se en la guia de ruta per la qual l'investigador pot anar traçant, amb independència del treball material artístic i amb la seguretat d'unes petjades ben adreçades, la trajectòria de les esmentades manifestacions. En el cas de Guardamar (Alacant), l'obra d'argenteria que s'ha conservat tot i el pas dels temps i les seues especials circumstàncies estava demanant un estudi i profunditzar en ell.

[es] El estudio de las artes suntuarias, en concreto de la platería, es, las más de las veces, el capítulo más interesante de cualquier investigación que tenga por objeto la historia de un templo. Esa colección de bienes, por sus propias y notorias características, puede guiar o, mejor dicho, convertirse en la guía de ruta por la que el investigador puede ir trazando, con independencia del trabajo material artístico y con la seguridad de unos pasos bien encaminados, la trayectoria de dichas manifestaciones. En el caso de Guardamar (Alicante), la obra de platería que ha subsistido al envite de los siglos y sus importantes circunstancias estaba demandando un estudio y profundizar en él.
[ca] Tal com correspon a la perspectiva pròpia del constitucionalisme multinivell, l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana estableix que els valencians i valencianes, en la seua condició de ciutadans espanyols i europeus, són titulars dels drets, els deures i les llibertats que reconeix la Constitució Espanyola, en l'ordenament de la Unió Europea i en els instruments internacionals de protecció dels drets humans. Aquest article pretén aclarir el significat i l'abast d'aquesta previsió, amb atenció particular a la titularitat dels drets i deures i a la diferent eficàcia jurídica de les declaracions de drets aplicables a la ciutadania valenciana.

[es] Como corresponde a la perspectiva propia del constitucionalismo multinivel, el Estatuto de Autonomía de la Comunitat Valenciana establece que los valencianos y valencianas, en su condición de ciudadanos españoles y europeos, son titulares de los derechos, deberes y libertades reconocidos en la Constitución española, en el ordenamiento de la Unión Europea y en los instrumentos internacionales de protección de los derechos humanos. Este artículo pretende clarificar el significado y alcance de esta previsión, con particular atención a la titularidad de los derechos y deberes y a la diferente eficacia jurídica de las declaraciones de derechos aplicables a la ciudadanía valenciana.
[ca] Els dies 8 i 9 d'octubre de 1787, Tortosa va patir la pitjor de les inundacions conegudes fins aquella data. La van provocar el gran cabal del riu Ebre i el fortíssim temporal que va caure sobre el seu tram final i desembocadura. El desastre fou terrible, i la ciutat i el seu entorn van estar submergides sota les aigües durant dies. En aquest article s'estudien les circumstàncies que van provocar aquest esdeveniment extrem, les seves conseqüències, la gestió de la catàstrofe per part dels diferents responsables politico-administratius i la resposta de l'Estat.

[es] Los días 8 y 9 octubre de 1787, Tortosa sufrió la peor de las inundaciones conocidas hasta esa fecha. La provocaron el gran caudal que llevaba el río Ebro y el fortísimo temporal que se abatió sobre su tramo final y desembocadura. El desastre fue terrible, y la ciudad y su entorno estuvieron sumergidos bajo las aguas durante días. En este artículo se estudian las circunstancias que provocaron este suceso extremo, sus consecuencias, la gestión de la catástrofe por parte de los diferentes responsables político-administrativos y la respuesta del Estado.
[ca] Es dóna referència de la primera població d'esta rara espècie trobada al P.N. de la Serra de Mariola, i es fan alguns comentaris sobre la seua distribució i ecologia.

[es] Se refiere el hallazgo de la primera población de esta rara especie en el P.N. de la Serra de Mariola, y se realizan algunos comentarios sobre su distribución y ecología.