BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Aquest article proposa reflexionar sobre l'evolució de la intel·ligència artificial. Sosté que l'impacte de la intel·ligència artificial generativa, com el ChatGPT, constitueix una fita nova en la història de la lectura i l'escriptura. Si totes les revolucions tecnològiques van produir canvis subjectius, la humanitat està convidada a concebre quines conseqüències està tenint i tindrà en el procés d'hominització la creació del ChatGPT. La preocupació sobre l'efecte de la delegació cognitiva a les màquines és un tema central del treball. En permetre que una IA realitzi tasques d'escriptura o anàlisi de textos, podríem estar externalitzant el pensament crític i la reflexió, processos que tradicionalment han contribuït al desenvolupament del coneixement i la comprensió profunda. No obstant això, el ChatGPT també podria transformar-se en una eina capaç de exercitar el pensament d'una manera diferent i efectiva. El text planteja qüestions importants sobre el futur de l'alfabetització i l'aprenentatge interpel·lant a les institucions educatives a repensar-se davant d'aquest canvi. Es proposa no estar només atents a la delegació cognitiva sinó també a l'habilitació de nous modes de pensar. Per això, es promou desplegar una interacció usuari-xat que permeti no només avaluar els abasts i límits de l'eina, sinó també la reflexió de l'usuari sobre l'efectivitat del seu prompteig.

[es] Este artículo propone reflexionar sobre la evolución de la inteligencia artificial. Sostiene que el impacto de la inteligencia artificial generativa, como el ChatGPT, constituye un nuevo hito en la historia de la lectura y la escritura. Si todas las revoluciones tecnológicas han producido cambios subjetivos, la humanidad está invitada a concebir qué consecuencias está teniendo y tendrá en el proceso de hominización la creación del ChatGPT. La preocupación sobre el efecto de la delegación cognitiva a las máquinas es un tema central del trabajo. Al permitir que una IA realice tareas de escritura o análisis de textos, podríamos estar externalizando el pensamiento crítico y la reflexión, procesos que tradicionalmente han contribuido al desarrollo del conocimiento y la comprensión profunda. No obstante, el ChatGPT también podría transformarse en una herramienta capaz de ejercitar el pensamiento de una manera diferente y efectiva. El texto plantea cuestiones importantes sobre el futuro de la alfabetización y el aprendizaje, interpelando a las instituciones educativas a repensarse frente a este cambio. Se propone no estar solo atentos a la delegación cognitiva, sino también a la habilitación de nuevos modos de pensar. Por ello, se promueve desplegar una interacción usuario-chat que no solo permita evaluar los alcances y límites de la herramienta, sino también la reflexión del usuario sobre la efectividad de su prompteo.
[ca] L'objectiu de la recerca és identificar els problemes epistemològics que sorgeixen en el coneixement i la praxi de la Bioètica en contextos pluriculturals i multiètnics com és la Serra Sud d'Oaxaca Mèxic, i determinar la seva relació amb els drets humans específicament amb l'Enfocament de salut basat en els Drets Humans (EBDH). El mètode és el realisme epistemològic pragmàtic de Jürgen Habermas. Els resultats mostren dos tipus de problemes: el primer és el tipus de relació subjecte-objecte de coneixement en què l'Altre és subjectivat com a objecte i instrumentalitzat; i el segon, el reduccionisme metodològic i, per tant, les formes de verificació de les proposicions veritables. Pel que fa als drets humans vinculats als problemes epistemològics, són principalment col·lectius i secundàriament individuals, en tant que el procés de coneixement és un fenomen social, comunal i històric. Concloem que la pluriculturalitat és un fenomen que complexitza i enriqueix la tasca de la Bioètica amb una realitat múltiple de tipus sensible, intel·ligible i valoratiu, aquest nexe mostra la necessitat de desenvolupar abordatges inter o transdisciplinaris que aminorin tant els problemes epistemològics com la incidència en la violació de drets humans.

[es] El objetivo de la investigación es identificar los problemas epistemológicos que surgen en el conocimiento y praxis de la Bioética en contextos pluriculturales y multiétnicos como es la Sierra Sur de Oaxaca México, y determinar su relación con los derechos humanos específicamente con el Enfoque de salud basado en los Derechos Humanos (EBDH). El método es el realismo epistemológico pragmático de Jürgen Habermas. Los resultados muestran dos tipos de problemas: el primero, es el tipo de relación sujeto-objeto de conocimiento en el que el Otro es subjetivado como objeto e instrumentalizado; y el segundo, el reduccionismo metodológico y por tanto las formas de verificación de las proposiciones verdaderas. Por cuanto hace a los derechos humanos vinculados a los problemas epistemológicos son principalmente colectivos y secundariamente individuales, en tanto que el proceso de conocimiento es un fenómeno social, comunal e histórico. Concluimos que la pluriculturalidad es un fenómeno que complejiza y enriquece la labor de la Bioética con una realidad múltiple de tipo sensible, inteligible y valorativo, este nexo muestra la necesidad de desarrollar abordajes inter o transdisciplinarios que aminoren tanto los problemas epistemológicos como la incidencia en la violación de derechos humanos.
[ca] Ignasi de Loiola: vers una nova espiritualitat En aquest estudi hem donat resposta a la novetat principal que Ignasi de Loiola va aportar amb els Exercicis espirituals en el camp de l'espiritualitat i de la cultura occidental del segle xvi. A les línies de recerca anteriors, que van obrir un ric panorama sobre l'originalitat, la ruptura i la continuïtat respecte a l'espiritualitat antiga, hem volgut incorporar una anàlisi més detallada sobre aquesta novetat, és a dir, el procés espiritual com a reforma interior que es presenta i tres àmbits subjacents: la verticalitat de Déu, sempre més gran, mitjançant l'inici ("Principi i fonament") i el final ("Contemplació per assolir per l'amor") dels Exercicis; l'exercici de la llibertat en quatre moments o setmanes, i, finalment, l'experiència de la criatura atreta en amor. Són aquests aspectes als quals ens hem dedicat per concloure que l'originalitat ignasiana, o nova espiritualitat, rau en la disposició del text com a proposta espiritual i en el mètode que segueix.

[es] En este estudio, hemos dado respuesta a la principal novedad que Ignacio de Loyola aportó con los Ejercicios espirituales en el campo de la espiritualidad y de la cultura occidental del siglo xvi. A las líneas de investigación anteriores, que abrieron un rico panorama sobre la originalidad, la ruptura y la continuidad con la antigua espiritualidad, hemos querido incorporar un análisis más detallado sobre dicha novedad; esto es, el proceso espiritual como reforma interior y tres ámbitos subyacentes: la verticalidad de Dios, siempre mayor, mediante el inicio ("Principio y fundamento") y el final ("Contemplación para alcanzar amor") de los Ejercicios; el ejercicio de la libertad en cuatro momentos o semanas; y, finalmente, la experiencia de la criatura atraída en amor. Son estos aspectos a los que nos hemos dedicado para concluir que la originalidad ignaciana, o nueva espiritualidad, reside en la disposición del texto como propuesta espiritual y en el método que sigue.
[ca] Es presenta una caracterització articulatòria del fonema /s/ en l'espanyol septentrional peninsular a partir de l'anàlisi d'una col·lecció d'imatges de ressonància magnètica (MRI) en 2D i 3D. Per a l'anàlisi, s'utilitza un conjunt de paràmetres articulatoris que ha demostrat ser útil en la descripció de les sibilants de l'èuscar (Iribar et al., 2020, 2022, 2024). S'identifiquen i es descriuen tres models diferents de producció de /s/: alveolodental apical, alveolar laminar i alveolodental laminar; només el primer d'aquests models correspon a la descripció tradicional de l'anomenada "essa del nord". També s'analitza la forma del canal articulatori, que no sembla estar relacionada amb els models articulatoris.

[es] Se presenta una caracterización articulatoria del fonema /s/ en el español peninsular norteño, a partir del análisis de una colección de imágenes de resonancia magnética (MRI), en 2D y 3D. Se utiliza para el análisis un conjunto de parámetros articulatorios que se ha mostrado útil para la descripción de las sibilantes del euskara (Iribar et al., 2020, 2022, 2024). Se identifican y describen tres modelos diferentes de producción de /s/: alveolodental apical, alveolar laminar y alveolodental laminar; sólo el primero de estos modelos se corresponde con la descripción tradicional de la llamada ese norteña. Se estudia también la forma del canal articulatorio, que no parece guardar relación con los modelos articulatorios.
[ca] L'article presentat a continuació aborda l'exili del republicanisme espanyol a les colònies franceses d'Àfrica del Nord (Marroc francès, Algèria i Tunis) que comença durant les últimes setmanes de la Guerra Civil espanyola. L'estudi analitza les condicions de vida dels republicans espanyols i els efectes dels canvis de política internacional durant la Segona Guerra Mundial. Aquest assaig posa en evidència la distància entre el discurs francès de l'acollida i les pràctiques d'hospitalitat i la continuïtat d'algunes pràctiques i discursos repressius a través dels diferents règims.

[es] El artículo presentado a continuación aborda el exilio del republicanismo español a las colonias francesas de África del Norte (Marruecos francés, Argelia y Túnez) que comienza durante las últimas semanas de la Guerra Civil española. El estudio analiza las condiciones de vida de los republicanos españoles y los efectos de los cambios de política internacional durante la Segunda Guerra Mundial. Este ensayo pone en evidencia la distancia entre el discurso francés de la acogida y las prácticas de hospitalidad y la continuidad de algunas prácticas y discursos represivos a través de los diferentes regímenes.
[ca] L'espectacle Hnuy illa (2008), coproducció de Kukai-Tanttaka, es va articular en la intersecció entre dansa i poesia. Aquest espectacle de dansa es basa en l'imaginari poètic de l'escriptor basc Joseba Sarrionandia. Considerem que aquesta transferència cultural del text poètic al text coreogràfic ens ofereix un marc interpretatiu idoni per a la reflexió sobre les representacions del cos i de la veu. Com es presenta i es representa el cos en el text poètic? Com es presenta i representa la veu en el text coreogràfic? Com es transfereix aquesta presència i representació corporal a la dansa?

[es] El espectáculo Hnuy illa (2008), coproducción de Kukai-Tanttaka, se articuló en la intersección entre danza y poesía. Este espectáculo de danza está basado en el imaginario poético del escritor vasco Joseba Sarrionandia. Consideramos que esta transferencia cultural del texto poético al texto coreográfico, nos ofrece un marco interpretativo muy apropiado para poder reflexionar sobre las representaciones del cuerpo y de la voz. ¿Cómo se presenta y representa el cuerpo en el texto poético? ¿Cómo se presenta y representa la voz en el texto coreográfico? ¿Cómo se transfiere esa presencia y representación corporal a la danza?
[ca] Seduïdes i abandonades. Les falses promeses de matrimoni a l'Alt Urgell (segle XVII)Aquest article planteja un primer estudi d'orientació microhistòrica i qualitativa de l'estupre a l'Alt Urgell, als Pirineus catalans, a partir de tretze processos judicials del tribunal secular i senyorial del capítol catedralici d'Urgell, al segle XVII. Analitzarem seduccions, promeses de matrimoni o de dotació amb accés carnal, desistiments de la paraula donada en la més estricta intimitat i estratègies femenines, judicials o no, orientades a forçar el compliment d'aquests contractes o a obtenir compensacions per la pèrdua de la seva honra. Donarem veu als protagonistes i als entorns veïnals que ens parlen de violència sexual, relacions de gènere, desigualtats socials i sentit de l'honra des de la perspectiva dels usos i els costums comunitaris. Així, releguem a un segon pla la visió que la tradició jurídica romana, el dret canònic i els tractats morals defensaven sobre aquestes qüestions.

[es] Este artículo realiza un primer estudio de orientación microhistórica y cualitativa del estupro en el Alt Urgell, Pirineo catalán, a través de trece procesos judiciales del tribunal secular y señorial del cabildo catedralicio de Urgell en el siglo XVII. Analizaremos seducciones, promesas de matrimonio o de dotación con acceso carnal, desistimientos de la palabra dada en la más estricta intimidad y estrategias femeninas, judiciales o no, orientadas a forzar el cumplimiento de estos contratos o a obtener compensaciones por la pérdida de sus honras. Daremos voz a sus protagonistas y a sus entornos vecinales, que nos hablarán de violencia sexual, relaciones de género, desigualdades sociales y sentido de la honra desde la perspectiva de los usos y costumbres comunitarios. Evidentemente estas directrices relegan a un segundo plano la visión que la tradición jurídica romana, derecho canónico y tratados morales defendían sobre estas cuestiones.
[ca] Aquest treball té per objectiu realizar una anàlisi dels avenços en l'adopció de l'aprenentatge servei a la Universidad Católica de la Santísima Concepción per donar a conèixer el seu nivell d'institucionalització i com s'ha implementat. La metodologia va incloure l'aplicació de la rúbrica d'institucionalització proposada per Furco i la rúbrica d'avaluació dels projectes d'aprenentatge servei elaborada pel GREM de la Universitat de Barcelona. La població enquestada va incloure membres de la Comisió d'Aprenentatge Servei institucional, docents que han aplicat la metodologia d'aprenentatge servei, estudiants i socis comunitaris. A més, s'han realitzat dos grups focals per a complementar la informació obtinguda. En la mesura que es consolida l'aprenentatge servei s'espera incorporar mecanismes de monitoreig dels avenços de la seva institucionalització i avaluació de la qualitat i impacte dels projectes desenvolupats, tant en la formació dels estudiants com en les comunitats beneficiades.

[es] Este trabajo tiene por objetivo realizar un levantamiento de los avances en la adopción del aprendizaje-servicio en la Universidad Católica de la Santísima Concepción para conocer su nivel de institucionalización y cómo se ha implementado. La metodología incluyó la aplicación de la rúbrica de institucionalización propuesta por Furco y la rúbrica de evaluación de los proyectos de aprendizaje-servicio elaborada por el GREM de la Universidad de Barcelona. La población encuestada incluyó miembros de la Comisión de Aprendizaje-Servicio institucional, docentes que han aplicado la metodología de aprendizaje-servicio, estudiantes y socios comunitarios. Además, se realizaron dos grupos focales para complementar la información obtenida. En la medida que se consolida el aprendizaje-servicio se espera incorporar mecanismos de monitoreo de los avances de su institucionalización y evaluación de la calidad e impacto de los proyectos desarrollados, tanto en la formación de los estudiantes como en las comunidades beneficiadas.
[ca] La fàbrica Enric Sanchís, és una de les primeres a instal·lar-se al barri del Bon Pastor a inicis del segle XX. Del conjunt d'edificis de la fàbrica (Centre Blanc, colònia per a residència d'obrers i la casa dels propietaris), en l'actualitat només resta l'edifici destinat als propietaris (1914) i la resta de les antigues instal·lacions estan ocupades per diverses petites empreses. L'any 2001 el PERI assenyala que la fàbrica queda afectada i que el seu solar va estar destinat a obrir algun carrer i l'edifici destinat a equipaments del barri. En l'actual mandat s'estima que cal impulsar les possibilitats que va obrir el PERI del 2001. Gràcies a les atribucions de la Carta Municipal de Barcelona, el 5 d'octubre de 2017 el Ajuntament aconsegueix la propietat dels 280 m2 per destinar-los a equipament de barri.

[es] La fábrica Enric Sanchís, es una de las primeras en instalarse en el barrio del Bon Pastor a inicios del siglo XX. Del conjunto de edificios de la fábrica (Centro Blanco, colonia para residencia de obreros y la casa de los propietarios), en la actualidad sólo resta el edificio destinado a los propietarios (1914) y el resto de las antiguas instalaciones están ocupadas por varias pequeñas empresas. En el año 2001 el PERI señala que la fábrica queda afectada y que su solar va a estar destinado a abrir alguna calle y el edifico destinado a equipamientos del barrio. En el actual mandato se estima que es preciso impulsar las posibilidades que abrió el PERI del 2001. Gracias a las atribuciones de la Carta Municipal de Barcelona, el 5 de octubre de 2017 el Ayuntamiento consigue la propiedad de los 280 m2 para destinarlos a equipamiento de barrio.
[ca] Un arbre de decisió és una forma gràfica i analítica de representar tots els esdeveniments (successos) que poden sorgir a partir d'una decisió assumida en cert moment. Ens ajuden a prendre la decisió més "encertada", des d'un punt de vista probabilístic, davant un ventall de possibles decisions. Aquests arbres permeten examinar els resultats i determinar visualment com flueix el model. Els resultats visuals ajuden a buscar subgrups específics i relacions que potser no trobaríem amb estadístiques més tradicionals. Els arbres de decisió són una tècnica estadística per a la segmentació, l'estratificació, la predicció, la reducció de dades i el filtrat de variables, la identificació d'interaccions, la fusió de categories i la discretització de variables contínues. La funció arbres de decisió (Tree) en SPSS crea arbres de classificació i de decisió per a identificar grups, descobrir les relacions entre grups i predir esdeveniments futurs. Existeixen diferents tipus d'arbre CHAID, CHAID exhaustiu, CRT i QUEST, segons el que millor s'ajusti a les nostres dades.

[es] Un árbol de decisión es una forma gráfica y analítica de representar todos los eventos (sucesos) que pueden surgir a partir de una decisión asumida en cierto momento. Nos ayudan a tomar la decisión "más acertada", desde un punto de vista probabilístico, ante un abanico de posibles decisiones. Estos árboles permiten examinar los resultados y determinar visualmente cómo fluye el modelo. Los resultados visuales ayudan a buscar subgrupos específicos y relaciones que tal vez no encontraríamos con estadísticos más tradicionales. Los árboles de decisión son una técnica estadística para la segmentación, la estratificación, la predicción, la reducción de datos y el filtrado de variables, la identificación de interacciones, la fusión de categorías y la discretización de variables continuas. La función árboles de decisión (Tree) en SPSS crea árboles de clasificación y de decisión para identificar grupos, descubrir las relaciones entre grupos y predecir eventos futuros. Existen diferentes tipos de árbol CHAID, CHAID exhaustivo, CRT y QUEST según el que mejor se ajuste a nuestros datos.
[ca] INTRODUCCIÓ: Amb aquest estudi es va analitzar la influència de dos tipus de feedback (a través de rúbriques i a classe) sobre el rendiment acadèmic en una assignatura amb contingut estadístic. També es va examinar l'opinió dels estudiants sobre la utilitat d'aquests dos tipus de feedback. MÈTODE: Després de validar les rúbriques amb una mostra de 100 estudiants, es va utilitzar una altra mostra de 135 estudiants per a l'objectiu principal de l'estudi. Les mostres estaven formades per estudiants de Dissenys de Recerca del grau de Psicologia de la Universitat de Barcelona. RESULTATS: La majoria d'estudiants va valorar positivament la utilitat dels dos tipus de feedback. No es van observar diferències en el rendiment acadèmic entre els estudiants que van utilitzar les rúbriques, els que van assistir a les classes de feedback i els que van utilitzar els dos tipus de feedback. No obstant això, es va observar una associació positiva entre la freqüència d'assistència a les classes de feedback i el rendiment. Finalment, els estudiants que van percebre que l'ús de les rúbriques o de les classes de feedback ajudaven a reduir la seva ansietat davant els exàmens van obtenir millors notes. DISCUSSIÓ: Aquest estudi mostra que els processos d'ensenyament amb feedback poden portar els estudiants a tenir una visió més favorable del seu aprenentatge, especialment quan el feedback es dona a classe de manera personalitzada.

[es] INTRODUCCIÓN: Este estudio analiza la influencia de dos tipos de feedback (a través de rúbricas y en clase) sobre el rendimiento académico en una asignatura con contenido estadístico. También se examinó la opinión de los estudiantes sobre su utilidad. MÉTODO: Después de validar las rúbricas con una muestra de 100 estudiantes, se utilizó otra muestra de 135 estudiantes para el objetivo principal del estudio. Las muestras estaban formadas por estudiantes de Diseños de Investigación del grado de Psicología de la Universidad de Barcelona. RESULTADOS: La mayoría de estudiantes valoró positivamente la utilidad de ambos tipos de feedback. No se observaron diferencias en el rendimiento académico entre los estudiantes que utilizaron las rúbricas, los que asistieron a las clases de feedback y los que usaron ambos tipos de feedback. Sin embargo, se observó una asociación positiva entre la frecuencia de asistencia a las clases de feedback y el rendimiento. Finalmente, los estudiantes que percibieron que el uso de las rúbricas o las clases de feedback ayudaban a reducir su ansiedad ante los exámenes obtuvieron mejores notas. DISCUSIÓN: Este estudio muestra que los procesos de enseñanza que incluyen feedback pueden llevar a los estudiantes a tener una visión más favorable de su aprendizaje, especialmente cuando el feedback se da de manera más personalizada, en clase.
[ca] Amb l'objectiu de tenir societats sanes i vigoroses que garantissin el futur de la nació, l'immigrant es va convertir en un subjecte social i polític a través delqual s'havien de construir els Estats nació "civilitzats". S'havien de seleccionar els més "aptes", aquells que portessin no solament els trets biològics necessaris per millorar la "raça" llatinoamericana, sinó també que tinguessin comportaments sociològics propis de societats "civilitzades". Es buscava estimular una immigració "desitjable" i prohibir l'entrada d'aquelles que fossin una amenaça per al component biològic de la nació. En aquest context sociopolític i científic, l'eugenèsia esva convertir en la ciència que permetia seleccionar el "bon" immigrant i descartar el "dolent" des d'una perspectiva sociobiològica. Colòmbia, un país que no va ser aliè a aquest fenomen transnacional, és el punt de partida d'aquest article.

[es] En la búsqueda de sociedades sanas y vigorosas que garantizaran el futuro de la nación, el inmigrante se convirtió en un sujeto social y político a través del cual se construirían Estados-nación "civilizados". Se seleccionaría a los más "aptos", a aquellos que traerían no solo los rasgos biológicos necesarios para mejorar la "raza" latinoamericana, sino también comportamientos sociológicos propios de sociedades "civilizadas". Se pretendía estimular una inmigración "deseable" y prohibir la entrada de aquella que supusiera una amenaza para el componente biológico de la nación. En este contexto sociopolítico y científico, la eugenesia se convirtió en la ciencia que se encargaría de seleccionar, desde la perspectiva sociobiológica, al "buen" inmigrante y desechar al "malo". Colombia, país que no fue ajeno a este fenómeno transnacional, es el punto de partida de este artículo.