BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Sota l'aparent claredat i acotació del significat del terme dibuix descobrim, en intentar analitzar-lo més profundament, la pluralitat, ambigüitat i àmplies referències que pot adoptar la seva interpretació i el seu propi sentit. Aquest article mostra una panoràmica històrica que argumenta i dota de contingut els fonaments i naturalesa que comporta el dibuix com a principi de totes les arts, com a activitat intel·lectual i com a llenguatge universal, propietats totes elles que posseeix el dibuix i que fan d'ell un concepte perenne i atemporal. Des d'un prisma revisionista històric analitzem les diferents aproximacions i definicions d'aquest concepte de la mà de teòrics, artistes i tractadistes rellevants per a constatar amb tot això la vigència i actualitat que atresora la praxi del dibuix en el present.

[es] Bajo la aparente claridad y acotación del significado del término dibujo descubrimos, al intentar analizarlo más profundamente, la pluralidad, ambigüedad y amplias referencias que puede adoptar su interpretación y su propio sentido. Este artículo muestra una panorámica histórica que argumenta y dota de contenido los fundamentos y naturaleza que conlleva el dibujo como principio de todas las artes, como actividad intelectual y como lenguaje universal, propiedades todas ellas que posee el dibujo y que hacen de él un concepto inmarcesible y atemporal. Desde un prisma revisionista histórico analizamos las diferentes aproximaciones y definiciones de dicho concepto de la mano de teóricos, artistas y tratadistas relevantes para constatar con todo ello la vigencia y actualidad que atesora la praxis del dibujo en el presente.
[ca] La presència de familiars durant la reanimació cardiopulmonar (**RCP) està àmpliament acceptada des dels anys 80, però la realitat és que el nombre de països europeus que l'accepten pràcticament no ha canviat els últims anys (10/32 en adults i 13/32 en nens). El 80% dels professionals solen ser reticents a aquesta presència, al·legant que poden alterar el correcte desenvolupament de la reanimació i pot ser contraproduent per a professionals i els familiars. En general els pediatres i les infermeres solen estar més a favor de la presència d'aquests familiars que els responsables de reanimació d'adults. Es realitza una enquesta als professionals de dos centres espanyols per a valorar, d'una banda, la seva opinió sobre la RCP presenciada pels familiars (RCP-*PF), i per una altra, si creuen factible implementar un programa d'aquest tipus en el seu centre de treball. Resultats: a pesar que més del 80% de professionals enquestats conviden als familiars a retirar-se de l'escena de la RCP, un terç dels mateixos veu factible la posada en marxa d'aquest programa en el seu centre i gairebé la meitat estarien disposats a col·laborar en aquesta implementació.

[es] La presencia de familiares durante la reanimación cardiopulmonar (RCP) está ampliamente aceptada desde los años 80, pero la realidad es que el número de países europeos que la aceptan prácticamente no ha cambiado los últimos años (10/32 en adultos y 13/32 en niños). El 80% de los profesionales suelen ser reticentes a dicha presencia, alegando que pueden alterar el correcto desarrollo de la reanimación y puede ser contraproducente para profesionales y los familiares. En general los pediatras y las enfermeras suelen estar más a favor de la presencia de dichos familiares que los responsables de reanimación de adultos. Se realiza una encuesta a los profesionales de dos centros españoles para valorar, por una parte, su opinión sobre la RCP presenciada por los familiares (RCP-PF), y por otra, si creen factible implementar un programa de este tipo en su centro de trabajo. Resultados: a pesar de que más del 80% de profesionales encuestados invitan a los familiares a retirarse de la escena de la RCP, un tercio de los mismos ve factible la puesta en marcha de dicho programa en su centro y casi la mitad estarían dispuestos a colaborar en dicha implementación.
[ca] Aquest text presenta els resultats d'una investigació finalitzada pel Grup d'Investigació en Formació Inicial i Pràctiques Educatives de la Universidad Nacional del Centro de la Provincia de Buenos Aires (Argentina), la qual tingué el propòsit d'indagar les formes d'articulació que es produeixen entre els sabers adquirits durant la formació inicial dels professors i els processos d'incorporació als centres educatius en els quals desenvolupen les seves pràctiques, en la construcció de les identitats com a professors d'ensenyament. L'abordatge metodològic de la investigació descriu e interpreta la problemàtica plantejada, tot abordant la història dels subjectes (biografia, memòria), les "empremtes i senyals" de la formació inicial i els àmbits d'inserció professional. Els resultats de la investigació poden sintetitzar-se, destacant: la incidència de les biografies personals en l'exercici de les primeres pràctiques professionals - l'articulació entre les biografies personals, les transformacions socials ocorregudes al país i l'adequació de les pràctiques docents -la incidència de la formació en les possibilitats d'articulació de les dimensions macroestructurals amb la resolució de situacions pràctiques, és a dir: el reconeixement dels "noves maneres de ser docent" davant els canvis de l'Estat i de les escoles.

[es] Este texto presenta los resultados de una investigación finalizada por el Grupo de Investigación en Formación Inicial y Prácticas Educativas (IFIPRAC-ED) de la Universidad Nacional del Centro de la Provincia de Buenos Aires (Argentina), cuyo propósito ha sido indagar los modos de articulación que se producen entre los saberes aprendidos durante la formación inicial de los profesores y los procesos de incorporación a los centros educativos en los que desarrollan sus prácticas, en la construcción de las identidades como profesores de enseñanza. El abordaje metodológico de la investigación describe e interpreta la problemática planteada abordando la historia de los sujetos (biografía, memoria), las "huellas y marcas" de la formación inicial y los ámbitos de inserción profesional. Los hallazgos de la investigación pueden sintetizarse destacando: la incidencia de las biografías personales en el desempeño de las primeras prácticas profesionales; la articulación entre las biografías personales, las transformaciones sociales ocurridas en el país y la adecuación de las prácticas docentes; la incidencia de la formación en las posibilidades de articulación de las dimensiones macroestructurales con la resolución de situaciones prácticas, esto es, el reconocimiento de los "nuevos modos de ser docente" frente a los cambios del Estado y de las escuelas.
[ca] Al llarg d'aquesta perspectiva, s'empren un anàlisi exhaustiu de les propostes educatives focalitzades en la figura del neuroeducador i l'entorn educatiu associat a les arts. Tot i que la diversitat i originalitat de les obres en llengua espanyola sobre neuroeducació ofereixen una visió encoratjadora del panorama educatiu, el tractament de les assignatures artístiques en el sistema educatiu, juntament amb la seva notable influència en els propis autors, subratlla la necessitat imperant d'iniciar diàlegs amb la finalitat de garantir l'avaluació científica de les disciplines artístiques i la implementació lògica de les idees obtingudes. A més, es posa de manifest la importància de reavaluar de manera reflexiva el perfil del neuroeducador i la configuració de la seva formació, amb l'objectiu de perfeccionar l'eficàcia i pertinència del seu rol en el futur de l'àmbit educatiu.

[es] A lo largo de esta perspectiva, se emprende un análisis exhaustivo de las propuestas educativas focalizadas en la figura del neuroeducador y el entorno educativo asociado a las artes. Aunque la diversidad y originalidad de las obras en lengua española sobre neuroeducación brindan una visión alentadora del panorama educativo, la abordaje de las asignaturas artísticas en el sistema educativo, junto con su notable influencia en los propios autores, subraya la necesidad imperante de iniciar diálogos con miras a garantizar la evaluación científica de las disciplinas artísticas y la implementación lógica de las ideas obtenidas. Asimismo, se pone de manifiesto la importancia de reevaluar de manera reflexiva el perfil del neuroeducador y la configuración de su formación, en aras de perfeccionar la eficacia y pertinencia de su rol en el futuro del ámbito educativo.
[ca] Defendre la Casa d'Àustria. La Antineutralidad (atribuïda a Diego Saavedra Fajardo) i el pensament polític dels Habsburg.Un tractat politicojurídic recentment descobert, Antineutralidad (1640), ha atret l'atenció dels estudiosos. Aquest article analitza amb deteniment la seva datació i autoria i, mitjançant fonts documentals localitzades en diversos arxius europeus, s'estableix gairebé amb certesa total l'autoria de Diego Saavedra Fajardo i el període precís en què Antineutralidad va ser escrit: entre gener i març de 1640. Aquesta atribució està recolzada per un estudi comparatiu de textos coetanis. Per últim, algunes descobertes documentals i la lògica interna del text revelen una planificació, argumentació, cohesió estructural i innovació d'alt nivell i sofisticació, qualitats que van permetre a l'autor crear un sistema argumentatiu en defensa de la casa d'Àustria, que incloïa temes polítics i jurídics germànics de primera importància incorporats a plantejaments propis dels Àustries espanyols i de l'universalisme cristià.

[es] Defender la Casa de Austria. La Antineutralidad (atribuida a Diego Saavedra Fajardo) y el pensamiento político de los HabsburgoUn tratado político y jurídico recientemente descubierto, Antineutralidad (1640), ha atraído la atención de los estudiosos. Este artículo analiza exhaustivamente la datación y la autoría del texto. Gracias al análisis de fuentes encontradas en varios archivos europeos puede establecerse con casi certeza que fue Diego Saavedra y Fajardo quien escribió Antineutralidad, entre enero y marzo de 1640. Estas afirmaciones están respaldadas por un análisis comparativo de textos coetáneos. Por último, las investigaciones basadas sobre la lógica interna de la obra revelan una planificación, argumentación, innovación y cohesión estructural de alto nivel y sofisticación. Estas cualidades capacitaron al autor para crear un marco general en defensa de la Casa de Austria, que incluía temas políticos y jurídicos clave de Alemania y Europa, y que se integró y fusionó con el pensamiento universalista cristiano y de los Habsburgo españoles.
[ca] Aquest assaig aprofundeix el coneixement sobre la repercussió del cop d'Estat de l'11 de setembre del 1973 de Pinochet sobre l'imaginari de les ultradretes d'Itàlia i Espanya. La hipòtesi del text és que els fets xilens van representar una frontissa per a la història de l'extrema dreta europea dels anys '70, ja que va constituir un possible escenari que es podria replicar a països com Itàlia i Espanya. A través d'una àmplia documentació hemerogràfica italiana i espanyola, en aquest assaig aprofundim sobre la manera com els esdeveniments xilens van impactar sobre l'imaginari de les dretes dels dos països. Per això, analitzem diferents diaris, parant atenció als arguments que van justificar i exaltar el cop d'Estat.

[es] Este ensayo profundiza el conocimiento acerca de la repercusión del golpe de Estado del 11 de septiembre de 1973 de Pinochet sobre el imaginario de las ultraderechas de Italia y España. La hipótesis del texto es que los hechos chilenos representaron una bisagra para la historia de la extrema derecha europea de los años '70, ya que constituyó un posible escenario a que podría replicarse en países como Italia y España. A través de una amplia documentación hemerográfica italiana y española, en este ensayo profundizamos acerca de la manera en la cual los acontecimientos chilenos impactaron sobre el imaginario de las derechas de ambos países. Para ello, analizamos distintos periódicos, prestando atención a los argumentos que justificaron y exaltaron el golpe de Estado.
[ca] Bernard Abramofsky va ser un brigadista novaiorquès, nascut en una família jueva obrera i esquerrana. Vinculat a organitzacions comunistes, l'apassionava ser actor i música popular. Amb altres amics com Harry Malefsky i Ernie Arion va formar un grup juvenil de música i vaudeville aficionat. Va estar a l'exèrcit destinat 3 anys a les Filipines, tornant el 1936. Al febrer de 1937 va viatjar com a voluntari a Espanya amb amics, actors i músics coneguts seus. A Espanya va tornar a organitzar un grup musical, que tocava a cada poble. El problema va arribar quan a Brunete va morir el seu amic Arion i poc després Malefsky. Aleshores va desertar. Amb els brigadistes Wallach i Rotter va fugir a València i Barcelona, ​​i els van enxampar, sent tornats al capdavant, Bernard va tornar a desertar diverses vegades… Finalment el van enviar amb la seva companyia, on va ser un dels pocs nord-americans executats pels seus companys (com ho va ser Wallach), després d'una decisió extrajudicial del comandament del batalló.

[es] Bernard Abramofsky fue un brigadista neoyorquino, nacido en una familia judía obrera e izquierdista. Vinculado a organizaciones comunistas, le apasionaba ser actor y la música popular. Con otros amigos como Harry Malefsky y Ernie Arion formó un grupo juvenil de música y vaudeville aficionado. Estuvo en el ejército destinado 3 años en Filipinas, volviendo en 1936. En febrero de 1937 viajó como voluntario a España con amigos, actores y músicos conocidos suyos. En España volvió a organizar un grupo musical, que tocaba en cada pueblo. El problema llegó cuando en Brunete murió su amigo Arion y poco después Malefsky. Entonces desertó. Con los brigadistas Wallach y Rotter huyó a Valencia y Barcelona, y los pillaron, siendo devueltos al frente, Bernard volvió a desertar varias veces… Finalmente lo enviaron con su compañía, donde fue uno de los pocos estadounidenses ejecutados por sus compañeros (como lo fue Wallach), tras una decisión extrajudicial del mando de su batallón.
[ca] Aquest estudi aborda els complexos reptes relatius a la incorporació de les tecnologies de la informació i la comunicació (TIC) en l'educació, especialment en regions caracteritzades per l'exclusió digital com les àrees rurals. Reconeixent el potencial de les TIC per donar suport i ampliar les oportunitats d'aprenentatge dels estudiants, aquesta recerca explora la necessitat d'una implementació eficaç mitjançant el desenvolupament professional adaptat a les condicions i necessitats contextuales dels docents. En abordar aquests reptes, l'estudi explora el concepte d'apropiació tecnològica, subratllant la importància dels elements individuals i contextuales per adaptar les TIC a les necessitats i entorns específics dels usuaris. A través d'entrevistes no estructurades cara a cara amb 21 docents immersos en un context rural digitalment vulnerable, aquesta recerca desvetlla reflexions sobre com els educadors s'apropien de les tecnologies per millorar l'aprenentatge dels estudiants. Els resultats d'aquest estudi contribueixen al desenvolupament de pràctiques educatives adaptades als contextos rurals, centrant-se en proporcionar una experiència d'aprenentatge significativa i efectiva per als estudiants. En il·luminar les estratègies dels docents per navegar pel panorama digital en entorns desafiants, la recerca pretén informar polítiques i pràctiques que superin la bretxa tecnològica, fomentant en última instància l'accés equitatiu i la millora dels resultats educatius en entorns rurals.

[es] Este estudio profundiza en los desafíos intrincados que rodean la incorporación de tecnologías de la información y comunicación (TIC) en la educación, especialmente en regiones caracterizadas por la exclusión digital, como las áreas rurales. Al reconocer el potencial de las TIC para respaldar y ampliar las oportunidades de aprendizaje de los estudiantes, esta investigación explora la necesidad de una implementación efectiva a través del desarrollo profesional adaptado a las condiciones y necesidades contextuales de los maestros. Al abordar estos desafíos, el estudio explora el concepto de apropiación tecnológica, subrayando la importancia de elementos individuales y contextuales en la adaptación de las TIC a las necesidades y entornos específicos de los usuarios. A través de entrevistas no estructuradas cara a cara con 21 maestros inmersos en un contexto rural digitalmente vulnerable, esta investigación revela percepciones sobre cómo los educadores incorporan tecnologías para mejorar el aprendizaje de los estudiantes. Los hallazgos de este estudio contribuyen al desarrollo de prácticas educativas adaptadas a contextos rurales, con un enfoque en proporcionar una experiencia de aprendizaje significativa y efectiva para los estudiantes. Al arrojar luz sobre las estrategias de los maestros para navegar el panorama digital en entornos desafiantes, la investigación tiene como objetivo informar políticas y prácticas que reduzcan la brecha tecnológica, fomentando en última instancia el acceso equitativo y resultados educativos mejorados en entornos rurales.
[ca] La cultura visual influeix en l'imaginari col·lectiu de qui forma part de la infància, sobretot a partir de les figures perverses que s'inclouen en els productes que consumeix. Aquests personatges contribueixen a la moralització de la societat. Concretament s'atén a les figures anomenades "espantadors" i que són pròpies de la cultura cubana. Tot partint d'un posicionament social crític i utilitzant una metodologia qualitativa, hom analitza els discursos visuals i orals que l'alumnat de l'Escuela Cubana empra per tal de comunicar les idees que té interioritzades en relació amb el concepte de maldat. Per fer això, es parteix d'una Investigació Basada en Imatges (IBI). A partir d'aquest estudi, s'assoleixen conclusions que contribueixen a la comprensió maniquea, estereotipada i masclista amb la qual s'atén la construcció de personatges malèvols.

[es] La cultura visual influye en el imaginario colectivo de quienes forman parte de la infancia, sobre todo a partir de las figuras perversas que se incluyen en los productos que consumen. Estos personajes contribuyen a la moralización de la sociedad. Concretamente se atiende a las figuras denominadas "asustadores" y que son propias de la cultura cubana. Partiendo de un posicionamiento socio-crítico y utilizando una metodología cualitativa, se analizan los discursos visuales y orales que el alumnado de la Escuela Cubana utiliza para comunicar las ideas que tiene interiorizadas en relación al concepto de maldad. Para ello, se parte de una Investigación Basada en Imágenes (IBI). A partir de este estudio, se alcanzan conclusiones que contribuyen a la comprensión maniquea, estereotipada y machista con la que se atiende en la construcción de personajes malévolos
[ca] Des de finals de la dècada de 1980 l'Estat bolivià ha emprès diverses iniciatives per a la reducció de la mortalitat i morbiditat materna, però han estat diferents ONG i agències de cooperació les que han desenvolupat projectes des d'un enfocament intercultural. En aquest article es mostren les principals estratègies i experiències relatives a la salut materna amb enfocament intercultural, i es completa amb unes notes etnogràfiques procedents d'una comunitat sense relació amb projectes de cooperació en salut.

[es] Desde finales de la década de 1980 el Estado boliviano ha emprendido diversas iniciativas para la reducción de la mortalidad y morbilidad materna, pero han sido diferentes ONG y agencias de cooperación las que han desarrollado proyectos desde un enfoque intercultural. En este artículo se muestran las principales estrategias y experiencias relativas a la salud materna con enfoque intercultural, y se completa con unas notas etnográficas procedentes de una comunidad sin relación con proyectos de cooperación en salud.
[ca] Mentre l'Estat bolivià i els colons avançaven per la frontera sud-oriental durant el segle xix, els chiriguans es van resguardar en missions, van ser absorbits per les "haciendas", van emigrar a l'Argentina o van mantenir la seva autonomia. Aquest article examina com les comunitats chiriguanes van conservar les seves terres, aliant-se amb funcionaris locals, contractant advocats per defensar les seves reivindicacions o forjant aliances i llaços de parentesc amb poderosos terratinents als quals proporcionaven filles cacics. Així doncs, les relacions entre colons i "salvatges" eren molt més complexes del que suggereix el paradigma fronterer de "civilització" enfront de "barbàrie".

[es] Ante el avance del Estado boliviano y los colonos en la frontera sudoriental durante el siglo XIX, los chiriguanos se resguardaron en misiones, fueron absorbidos por las haciendas, emigraron a Argentina o mantuvieron su autonomía. Este artículo examina las diversas vías por las que las comunidades chiriguanas pudieron conservar sus tierras: aliándose con funcionarios locales, contratando abogados para defender sus reivindicaciones o forjando alianzas y lazos de parentesco con poderosos terratenientes a los que proporcionaban hijas caciques. Así pues, las relaciones entre colonos y "salvajes" eran mucho más complejas de lo que sugiere el paradigma fronterizo de "civilización" frente a "barbarie".
[ca] Presentem el número 22 de la revista Enseñanza de las Ciencias Sociales. Aquest número correspon a l'edició de 2024, ja que, a partir de 2025, finalment, la revista publicarà dos números a l'any, és a dir, serà bianual. La intenció de la direcció és donar-li un impuls i una nova vitalitat a la revista, que permeti posicionar-la com es mereix, ja que es tracta d'una revista única i amb un gran prestigi en el camp de la recerca de la nostra àrea.

[es] Presentamos el número 22 de la revista Enseñanza de las Ciencias Sociales. Este número corresponde a la edición de 2024, ya que, a partir de 2025, por fin, la revista publicará dos números al año, es decir, será bianual. La intención de la dirección es darle un empuje y una vitalidad nueva a la revista, que permita posicionarla como se merece, ya que se trata de una revista única y con un gran prestigio en el campo de la investigación de nuestra área.