BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] El que a simple vista pot semblar un oceà fosc, tempestuós, fred i inhabitable és, en realitat una zona amb un ecosistema exuberant, ric en espècies, formes i color que s'amaga sota el mantell del gel de l'oceà. Són supervivents en un dels hàbitats més durs del planeta i presenten un exemple increïble d'evolució i adaptació dels éssers vius a unes condicions més enllà de les quals només existeix la mort.Les limitacions tecnològiques havien impedit, fins a finals del segle XX, realitzar investigacions científiques a les gèlides aigües de l'Antàrtida. Però al perdre aquestes limitacions els investigadors que han tingut la sort de submergir-s'hi han pogut ser espectadors privilegiats d'un entorn únic. Per tal de poder quantificar aquesta biodiversitat i entendre les relacions que estableixen entre ells els organismes dels ecosistemes, els investigadors han centrat la seva recerca en entendre quins productes naturals generen els animals per poder sobreviure en aquest entorn. Capbussem-nos, durant un moment, en les gèlides aigües del sisè continent: l'Antàrtida.

[es] Lo que a simple vista puede parecer un océano oscuro, tormentoso, frío e inhabitable es, en realidad una zona con un ecosistema exuberante, rico en especies, formas y colores que se esconde bajo el manto del hielo del océano. Son supervivientes en uno de los hábitats más duros del planeta y presentan un ejemplo increíble de evolución y adaptación de los seres vivos a unas condiciones más allá de las cuales sólo existe la muerte. Las limitaciones tecnológicas habían impedido, hasta finales del siglo XX, realizar investigaciones científicas en las gélidas aguas de la Antártida. Pero al perder estas limitaciones los investigadores que han tenido la suerte de sumergirse han podido ser espectadores privilegiados de un entorno único. Para poder cuantificar esta biodiversidad y entender las relaciones que establecen entre ellos los organismos de los ecosistemas, los investigadores han centrado su investigación en entender qué productos naturales generan los animales para poder sobrevivir en este entorno. Sumerjámonos, durante un momento, en las gélidas aguas del sexto continente: la Antártida.
[ca] Els atacs de el 13 de novembre de 2015 a París són part d'una seqüència d'accions armades protagonitzades per la jihad islàmica. A més del fonament ideològic-teològic que relaciona els atacs, aquests presenten com a lligam el modus operandi en què son efectuats. L'objectiu d'aquest estudi consisteix a situar l'episodi armat referit dins el marc conceptual que proporciona la tipologia bèl·lica denominada "guerra asimètrica". A l'explotar les debilitats de l'adversari mitjançant formes bèl·liques no convencionals, la guerra asimètrica aspira a contrarestar l'accentuada diferència en les capacitats militars dels contendents en lliça. La negació de l'caràcter estatal de la contesa per mitjà de xarxes logístiques d'abast internacional és una altra de les particularitats de la guerra asimètrica que pot ser observada a partir dels atacs de París.

[es] Los ataques del 13 de noviembre de 2015 en París son parte de una secuencia de acciones armadas protagonizadas por la yihad islámica. Además del fundamento ideológico-teológico que relaciona los ataques, éstos presentan como ligazón el modus operandi en que son efectuados. El objetivo del presente estudio consiste en situar el episodio armado referido dentro del marco conceptual que proporciona la tipología bélica denominada "guerra asimétrica". Al explotar las debilidades del adversario mediante formas bélicas no convencionales, la guerra asimétrica aspira a contrarrestar la acentuada diferencia en las capacidades militares de los contendientes en liza. La negación del carácter estatal de la contienda por medio de redes logísticas de alcance internacional es otra de las particularidades de la guerra asimétrica que puede ser observada a partir de los ataques de París.
[ca] En resposta als nous hàbits de lectura i escriptura en pantalla que estan sorgint arran de l'edició digital, aquest article exposa les principals característiques que els experts consideren que han de valorar-se en la lectura acadèmica digital i proposa dues biblioteques en línia (Mnemosine i Ciberia) com a suport per al desenvolupament de la lectura orgànica de textos digitalitzats, interactius i natius digitals. Un altre dels objectius és exposar i valorar els resultats de recerca les nostres col·leccions interactives que pretenen editar, enriquir i compartir en format digital llibres amb la finalitat d'enriquir didàcticament els usos del passat. Fruit d'aquesta experiència d'edició interactiva oferirem unes reflexions teòriques. Els beneficis que la lectura digital aporta a l'individu a nivell cognitiu segueixen els cinc principis de la lectura intel·ligent: (1) Simplicitat (2) Motivació (3) Accessibilitat (4) Reciclatge i (5) Transferència a la comunitat global per a permetre noves relectures del llegat cultural. Aquest model de lectura SMART que proposem pot aconseguir un gran desenvolupament si es vinculen continguts entre diferents llibres interactius que fomentin tant l'aprenentatge significatiu com la consciència literària.

[es] En respuesta a los nuevos hábitos de lectura y escritura que están surgiendo a raíz de la edición digital este artículo expone las principales características que los expertos consideran que deben valorarse en la lectura académica y propone dos bibliotecas digitales (Mnemosine y Ciberia) como apoyo para el desarrollo de la lectura orgánica de textos digitalizados, interactivos y nativos digitales. Otro de los objetivos es exponer y valorar los resultados de investigación nuestras colecciones interactivas que pretenden editar, enriquecer y compartir en formato digital libros con el fin de enriquecer didácticamente los usos del pasado. Fruto de esta experiencia de edición interactiva ofreceremos unas reflexiones teóricas. Los beneficios que la lectura digital aporta al individuo a nivel cognitivo siguen los cinco principios de la lectura inteligente: (1) Simplicidad (2) Motivación (3) Accesibilidad (4) Reciclaje y (5) Transferencia a la comunidad global para permitir nuevas relecturas del legado cultural. Este modelo de lectura SMART que proponemos puede alcanzar un gran desarrollo si se vinculan contenidos entre distintos libros interactivos que fomenten tanto el aprendizaje significativo como la conciencia literaria.
[ca] Un conte de 1956 (escrit per Bernardo Kordon) i la pel·lícula que ho transposa en 1961 (dirigida per Lautaro Murúa) trien com a protagonista a un jove migrant de província que viu a la ciutat de Buenos Aires. Toribio Torres, àlies "Gardelito", busca la seva manera de sobreviure en la gran ciutat a través de petites mentides, fraus i robatoris, constituint-se com a "cuentero". Considero que en aquesta característica central del personatge es xifren tant algunes de les transformacions de les noves maneres narratives cinematogràfiques de la dècada dels seixanta, com un símptoma de les transformacions socials en aquells subjectes que quedaven fora de la "modernització" econòmica. Així, gràcies a la manera en què cada text es relaciona amb les seves corresponents tradicions narratives es poden apreciar les operacions realitzades en la transposició. La marginalitat es revela aquí com la condició clau per a indagar el conte i la pel·lícula, tant en el seu caràcter simbòlic com en el material.

[es] Un cuento de 1956 (escrito por Bernardo Kordon) y la película que lo traspone en 1961 (dirigida por Lautaro Murúa) eligen como su protagonista a un joven migrante de provincia que vive en la ciudad de Buenos Aires. Toribio Torres, alias "Gardelito", busca su manera de sobrevivir en la gran urbe a través de pequeñas mentiras, fraudes y robos, constituyéndose como "cuentero". Considero que en esa característica central del personaje se cifran tanto algunas de las transformaciones de los nuevos modos narrativos cinematográficos de la década de los sesenta, así como también un síntoma de las transformaciones sociales en aquellos sujetos que quedaban por fuera de la "modernización" económica. Asimismo, gracias a la manera en que cada texto se relaciona con sus correspondientes tradiciones narrativas se pueden apreciar las operaciones realizadas en la transposición. La marginalidad se revela aquí como la condición clave para indagar el cuento y la película, tanto en su carácter simbólico como en el material.
[ca] L'estudi de les Drassanes Reials de Barcelona, seu del Museu Marítim de Barcelona, és una de les principals línies de recerca en les quals es treballa al Museu, tant des de la perspectiva de conèixer les vicissituds relatives a la seva construcció, com pel que fa al seu funcionament com a factoria, a l'impacte social i econòmic que va tenir al llarg de la seva dilatada història, i al seu encaix en la història marítima del país. En l'article s'explica com els diferents estudis realitzats i les excavacions arqueològiques ens han portat en els últims anys a replantejar-nos el discurs que es donava tradicionalment respecte a aquesta qüestió. I com el 2016 es va posar en marxa una recerca que se centra en l'estudi del període que es perfila com probablement el més intens de la historia de les Drassanes Reials: l'època moderna. El projecte, dissenyat fa dos anys, finalitzarà amb una publicació que recollirà els primers resultats, amb els quals el tema no quedarà esgotat, sinó que s'espera que sigui un punt de partida per a futurs estudis en els quals se segueixi aprofundint en el coneixement d'aquest extraordinari conjunt monumental.

[es] Las Atarazanas Reales de Barcelona, un edificio medieval y moderno.Desarrollo y resultados de un proyecto de investigación arqueológico e histórico El estudio de las Atarazanas Reales —Drassanes Reials— de Barcelona, sede del Museu Marítim de Barcelona, es una de las principales líneas de investigación en las que se trabaja desde el Museo, desde diferentes perspectivas: las vicisitudes relativas a su construcción, su funcionamiento como factoría, el impacto social y económico que tuvo a lo largo de su dilatada historia y su encaje en la historia marítima del país. En el artículo se explica cómo los diferentes estudios realizados y las excavaciones arqueológicas nos han llevado en los últimos años al replanteamiento del discurso que se había dado tradicionalmente al respecto. Y cómo en 2016 se puso en marcha una investigación que incide en el estudio del período que se perfila como probablemente el más intenso de la historia de las Atarazanas Reales: la época moderna. El proyecto, diseñado a dos años, finalizará con una publicación que recogerá los primeros resultados, con los que no quedará agotado el tema, sino que se espera que sea un punto de partida para futuros trabajos en los que se siga profundizando en el conocimiento de este extraordinario conjunto monumental.
[ca] Aquesta recerca indaga en les representacions sobre l'organització social de l'alumnat a partir de la seva aproximació als relats de ficció. Des de la perspectiva de l'ensenyament hem volgut utilitzar les distòpies, molt presents en els mitjans de comunicació digitals i amb molta influència en els joves. La perspectiva de l'aprenentatge es concreta en els relats de l'alumnat, en els seus testimoniatges, en els seus escrits i en les seves reflexions. La distòpia ens ha permès situar-nos entre la realitat i la ficció, donant lloc a una crítica social contemporània, que al seu torn ens permet connectar amb l'educació per al futur, però també del present, transformant-se en una eina molt útil. En recerca, ens permet acostar-nos a les representacions socials de l'alumnat i a les seves possibilitats de canvi. Quant a la innovació educativa és una estratègia magnífica per a treballar a partir de problemes o conflictes socials.

[es] Esta investigación indaga en las representaciones sobre la organización social del alumnado a partir de su aproximación a los relatos de ficción. Desde la perspectiva de la enseñanza hemos querido utilizar las distopías, muy presentes en los medios de comunicación digitales y con mucha influencia en los jóvenes. La perspectiva del aprendizaje se concreta en los relatos del alumnado, en sus testimonios, en sus escritos y en sus reflexiones. La distopía nos ha permitido situarnos entre la realidad y la ficción, dando lugar a una crítica social contemporánea, que a su vez nos permite conectar con la educación para el futuro, pero también del presente, transformándose en una herramienta muy útil. En la investigación, nos permite acercarnos a las representaciones sociales del alumnado y a sus posibilidades de cambio. En cuanto a la innovación educativa es una estrategia magnífica para trabajar a partir de problemas o conflictos sociales.
[ca] L'article analitza els conflictes ètics detectats pels psicòlegs en l'Atenció Primària de Salut a Xile, centrant-se en la descripció i anàlisi dels que es perceben com a emergents mitjançant un estudi qualitatiu de tipus exploratori-descriptiu. Es van identificar dos conflictes principals: a) la protecció de la informació sensible en els registres clínics electrònics i b) l'atenció a persones LGBTIQ+ sense la formació adequada. L'estudi destaca la importància de fer visibles les demandes incipients en la salut pública a través de les perspectives dels mateixos professionals, donant-los rellevància per avançar en la seva prioritat i resolució. Explorar la dimensió ètica és rellevant per a l'exercici de la psicologia contemporània, ja que reflecteix les necessitats de la societat, fins i tot permetent anticipar-se a elles.

[es] El artículo analiza los conflictos éticos detectados por Psicólogas/os en la Atención Primaria de Salud en Chile, centrando la descripción y análisis en los percibidos como emergentes, a través de un estudio cualitativo, tipo exploratorio-descriptivo. Dos fueron los principales conflictos identificados: a) resguardo de información sensible en ficha clínica electrónica y b) atención a personas LGBTIQ+ sin capacitación correspondiente. El estudio transparenta la importancia de visibilizar demandas incipientes en salud pública a través de las perspectivas de los propios profesionales, dotándoles de notoriedad para avanzar en su priorización y resolución. Explorar la dimensión ética es relevante para el ejercicio de la psicología contemporánea, porque da cuenta de las necesidades de la sociedad, permitiendo incluso anticiparse a ellas.
[ca] En aquest treball, s'analitza i es descriu el model entonatiu de dos dels presentadors més coneguts de programes informatius (entrevistes i tertúlies) de la televisió catalana, Jaume Barberà i Josep Cuní. La investigació s'ha basat en el mètode Anàlisi Melòdica de la Parla i s'ha dut a terme utilitzant, principalment, l'aplicació d'anàlisi i de síntesi de veu Praat, i el programa SPSS per comprovar-ne la significativitat. S'han descrit els trets que tenen en comú ambdós locutors i els trets en els quals divergeixen, i s'ha constatat que en la locució del cos del contorn presenten diferències significatives: Barberà marca gairebé totes les síl·labes tòniques de les paraules del contorn amb ascensos elevats, davant de Cuní, que en marca menys, també en tòniques, i amb ascensos tonals més discrets. Pel que fa a l'ús de patrons i de trets melòdics propis del català en parla espontània, els presentadors només n'utilitzen una part i de manera força recurrent, fet que dóna un ritme característic al seu discurs.

[es] En este trabajo, se analiza y describe el modelo entonativo de dos de los presentadores más conocidos de programas informativos (entrevistas y tertulias) de la televisión catalana, Jaume Barberà y Josep Cuní. La investigación se ha basado en el método Análisis Melódico del Habla y se ha realizado utilizando, principalmente, la aplicación de análisis y síntesis de voz Praat, así como también el programa SPSS para comprobar la significatividad de los resultados obtenidos.Se han descrito los rasgos que tienen en común ambos locutores y los rasgos en los que divergen, y se ha constatado que en la locución del cuerpo del contorno presentan diferencias significativas: Barberà marca casi todas las sílabas tónicas de las palabras del contorno con ascensos elevados; en cambio, Cuní marca menos palabras, también en la sílabas tónicas, y con ascensos tonales más discretos. En cuanto al uso de patrones y de rasgos melódicos propios del catalán en habla espontánea, los presentadores solo utilizan algunos y de forma recurrente, lo que da un ritmo característico a su discurso.
[ca] Aquest article vol oferir un exemple de treball innovador basat en una recerca acció per a la construcció d'un procés educatiu orientat a l'acompanyament de l'alumnat en les pràctiques externes en l'ensenyament d'Educació Social de la Universitat de Barcelona. En primer terme, presentem els referents conceptuals en els quals s'emmarquen els aprenentatges del Pràcticum. En segon lloc, aprofundim en la metodologia de la recerca sobre la reflexió de la pràctica docent duta a terme en el marc d'un projecte d'innovació docent 2008MQD155) per analitzar, aclarir i promoure les competències i condicions necessàries perquè s'esdevingui el procés d'aprenentatge. Seguidament, es presenten com a resultat de la recerca uns quaderns adreçats als agents implicats en el procés del Pràcticum, que volen donar suport a la funció docent. Finalment, s'aporten conclusions, reflexions i interrogants sobre el que ha suposat l'elaboració conjunta dels quaderns de Pràcticum, amb el propòsit d'afavorir la transferència a altres realitats educatives d'educació superior.

[es] Este art&iacute;culo pretende ofrecer un ejemplo del trabajo innovador basado en una investigaci&oacute;n acci&oacute;n para la construcci&oacute;n de un proceso educativo orientado al acompa&ntilde;amiento del estudiante en las pr&aacute;cticas externas en los estudios de Educaci&oacute;n Social de la Universitat de Barcelona. En primer t&eacute;rmino, presentamos los referentes conceptuales en los que se enmarcan los aprendizajes del Pr&aacute;cticum. En segundo lugar, se profundiza en la metodolog&iacute;a de la investigaci&oacute;n sobre la reflexi&oacute;n de la pr&aacute;ctica docente realizada en el marco de un proyecto de innovaci&oacute;n docente (2008MQD155) para analizar, clarificar y promover las competencias y condiciones necesarias para que suceda el proceso de aprendizaje. Seguidamente, se presentan como resultado de la investigaci&oacute;n unos cuadernos dirigidos a los agentes implicados en el proceso del Pr&aacute;cticum, que pretenden apoyar a la funci&oacute;n docente. Por &uacute;ltimo, se aportan conclusiones, reflexiones e interrogantes sobre lo que ha supuesto la elaboraci&oacute;n participada de los cuadernos del Pr&aacute;cticum, con el prop&oacute;sito de favorecer la transferencia a otras realidades educativas de educaci&oacute;n superior.
[ca] La intel·ligència artificial (IA) està transformant l'àmbit educatiu, especialment en l'educació superior en facilitar l'accés a recursos i personalitzar l'aprenentatge. Les universitats han implementat plataformes virtuals que permeten a professors i estudiants gestionar continguts, realitzar activitats i avaluacions de manera en línia. Eines com a simuladors i generadors de contingut modernitzen l'ensenyament i permeten als estudiants aprendre al seu propi ritme i amb una perspectiva pràctica de les matèries. No obstant això, la IA presenta riscos com la dependència excessiva, la reducció de la motivació, problemes ètics i de privacitat. Així mateix, la irrupció d'aquestes tecnologies revela desigualtats i subratlla l'anomenada bretxa digital. En seu europea, el Reglament sobre l'ús de IA ve a normar aquest tipus de qüestions. Més en l'esfera educativa, les universitats han implementat guies de bones pràctiques per a assegurar el seu bon ús en l'ensenyament i la recerca. Així i tot, es destaca la necessitat d'una regulació global, possiblement sota la direcció de les Nacions Unides, per a establir un marc ètic i equitatiu en totes les àrees on la IA té aplicació.

[es] La inteligencia artificial (IA) está transformando el ámbito educativo, especialmente en la educación superior al facilitar el acceso a recursos y personalizar el aprendizaje. Las universidades han implementado plataformas virtuales que permiten a profesores y estudiantes gestionar contenidos, realizar actividades y evaluaciones de manera online. Herramientas como simuladores y generadores de contenido modernizan la enseñanza y permiten a los estudiantes aprender a su propio ritmo y con una perspectiva práctica de las materias. Sin embargo, la IA presenta riesgos como la dependencia excesiva, la reducción de la motivación, problemas éticos y de privacidad. Así mismo, la irrupción de estas tecnologías desvela desigualdades y subraya la llamada brecha digital. En sede europea, el Reglamento sobre el uso de IA viene a normar este tipo de cuestiones. Más en la esfera educativa, las universidades han implementado guías de buenas prácticas para asegurar su buen uso en la enseñanza y la investigación. Aun así, se destaca la necesidad de una regulación global, posiblemente bajo la dirección de las Naciones Unidas, para establecer un marco ético y equitativo en todas las áreas donde la IA tiene aplicación.
[ca] La revista Lluc a partir de la segona meitat del segle XX es convertiria en una plataforma de caràcter cultural, atenta i crítica als esdeveniments sociolingüístics de la Mallorca d'aquell temps. El període d'estudi que abordam comprèn des del gener de 1968, data d'inici d'una nova etapa amb el terme Països Catalans entre les seves pàgines, fins al 1999. La ideologia de la publicació se centraria en la socialització d'actituds lingüístiques positives al voltant de la llengua i la cultura catalanes, amb un relat favorable a la funció discriminant del català. Aquest estudi analitza des de la disciplina de la Sociolingüística els discursos presents en el articles d'opinió de les firmes més destacades de la intel·lectualitat i, fonamentalment, en els editorials que al voltant de les funcions lingüístiques de la societat i de les funcions socials de la llengua catalana a les illes constitueixen els continguts de Lluc. L'estudi es divideix en dos blocs referents a les opinions a l'entorn de l'estatus de la llengua, la seva vehiculació en els àmbits de l'ensenyament, els mitjans de comunicació i l'Església; i sobre el corpus, la variació geolectal aplicada a la norma referencial, seguint el mestratge de Francesc de B. Moll.

[es] La revista Lluc a partir de la segunda mitad del siglo XX se convertiría en una plataforma de carácter cultural, atenta y crítica a los acontecimientos sociolingüísticos de la Mallorca de aquel tiempo. El periodo de estudio que abordamos comprende desde enero de 1968, fecha de inicio de una nueva etapa con el término Países Catalanes entre sus páginas, hasta el 1999. La ideología de la publicación se centraría en la socialización de actitudes lingüísticas positivas alrededor de la lengua y la cultura catalanas, con un relato favorable a la función discriminante del catalán. Este estudio analiza desde la disciplina de la Sociolingüística los discursos presentes en el artículos de opinión de las firmas más destacadas de la intelectualidad y, fundamentalmente, en los editoriales que alrededor de las funciones lingüísticas de la sociedad y de las funciones sociales de la lengua catalana en las islas constituyen los contenidos de Lluc. El estudio se divide en dos bloques referentes a las opiniones en el entorno del estatus de la lengua, su vehiculación en los ámbitos de la enseñanza, los medios de comunicación y la Iglesia; y sobre el corpus, la variación geolectal aplicada a la norma referencial, siguiendo la maestría de Francesc de B. Moll.