BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] La formació continuada del professorat universitari va rebre impuls de la incorporació de les Universitats espanyoles al Procés de Bolonya ia l'Espai Europeu d'Educació Superior (EEES). Més tard, amb motiu de la pandèmia de la Covid 19, aquest tipus de formació ha experimentat un nou avenç a causa de la necessitat d'incorporar noves metodologies i mètodes d'educació a distància. La nova Llei orgànica del sistema universitari (LOSU) incorpora, a més, importants novetats respecte a lleis anteriors. Per la importància creixent que ha anat adquirint la formació contínua del personal docent i investigador (PDI) en aquest treball s'analitza el tractament que aquest tema ha rebut a les lleis universitàries espanyoles des de la Llei de reforma universitària (1983) fins a l'actual LOSU, considerant també la legislació autonòmica vigent. L'anàlisi de contingut aplicat aporta evidència que aquest és un aspecte que s'ha tingut en compte primerencament i, de manera creixent, en les successives normes encara que no en totes les lleis autonòmiques, ni en totes per igual, amb similituds i diferències que es posen en relleu en aquest treball. S'ha pogut observar, a més, que després de la LOU del 2001 la Llei andalusa va ser la que més va desenvolupar aquest aspecte; i que, a nivell estatal, el tractament de la formació contínua del PDI ha experimentat un desenvolupament més gran en la recentment aprovada LOSU, incorporant novetats però també retrocedint en la formulació d'alguns aspectes.

[es] La formación continua del profesorado universitario recibió impulso a causa de la incorporación de las universidades españolas al Proceso de Bolonia y al Espacio Europeo de Educación Superior (EEES). Más tarde, con motivo de la pandemia de la Covid 19 este tipo de formación ha experimentado un nuevo impulso debido a la necesidad de incorporar nuevas metodologías y métodos de educación a distancia. La nueva Ley Orgánica del Sistema Universitario (LOSU) incorpora, además, importantes novedades respecto a leyes anteriores. Por la importancia creciente que ha ido adquiriendo la formación continua del personal docente e investigador (PDI9, en este trabajo se analiza el tratamiento que este tema ha recibido en las leyes universitarias españolas desde la Ley de Reforma Universitaria (1983) hasta la actual LOSU, considerando también la legislación autonómica vigente. El análisis de contenido aplicado aporta evidencia de que este es un aspecto que se ha tenido en cuenta tempranamente, y de manera creciente, en las sucesivas normas, aunque no en todas las leyes autonómicas, ni en todas por igual, con similitudes y diferencias que se ponen de relieve en este trabajo. Se ha podido observar, además, que tras la LOU de 2001 la ley andaluza fue la que más desarrolló este aspecto; y que, a nivel estatal, el tratamiento de la formación continua del PDI ha experimentado un mayor desarrollo en la recientemente aprobada LOSU, incorporando novedades pero también retrocediendo en la formulación de algunos aspectos.
[ca] Aquest article presenta les característiques, el procediment i la utilitat de la tècnica d'"anàlisi de classificació" amb variable "criteri" a partir d'un conjunt gran de dades, principalment amb variables categòriques. Aquesta anàlisi es troba entre les tècniques conegudes habitualment com a "mineria de dades" o data mining, encarregades d'analitzar les relacions o associacions entre totes les variables d'una base de dades. El treball descriu pas a pas com s'aplica aquesta tècnica estadística amb el suport del programari SPAD —un paquet estadístic utilitzat per fer anàlisis de tipus multivariant— i n'aporta un exemple d'aplicació. Es tracta d'una tècnica de l'escola d'estadística francesa que, malgrat ser poc coneguda, proporciona una anàlisi de classificació molt interessant quan es treballa amb grans quantitats de dades, fet cada vegada més recurrent en investigació educativa i més típic de les anàlisis secundàries que es porten a terme en el nostre camp.

[es] En este artículo se presentan las características, el procedimiento y la utilidad de la técnica de análisis de clasificación con variable criterio a partir de un conjunto grande de datos, principalmente con variables categóricas. Este análisis se inscribe entre las técnicas comúnmente conocidas como minería de datos o data mining, encargadas de analizar las relaciones o asociaciones entre todas las variables de una base de datos. El trabajo describe paso a paso cómo aplicar esta técnica estadística con el apoyo del software SPAD —un paquete estadístico empleado para realizar análisis de tipo multivariante— y aporta un ejemplo de cómo se aplica. Se trata de una técnica de la escuela de estadística francesa que, pese a ser poco conocida, proporciona un análisis de clasificación altamente interesante cuando se trabaja con grandes cantidades de datos —algo cada vez más recurrente en investigación educativa y más típico de los análisis secundarios que se llevan a cabo en nuestro campo.
[ca] El 1884, va començar una controvèrsia a Linares (Jaén) sobre una nova fosa de plom que es pretenia construir al costat del nucli urbà, despertant queixes i temors d'alguns veïns pels possibles efectes dels seus fums. El districte plomífer de Linares era un dels més dinàmics d'Espanya i, al treball dur i la sinistralitat a les mines i les foneries de plom, se sumaven els efectes de la contaminació, tant ambientals com en la salut. Aquest treball se centra en la mineria del plom a Linares, entre les dècades de 1880 i 1920, per analitzar l'impacte de les foneries de plom, els debats sobre les càmeres de condensació i els efectes dels fums en la salut d'obrers i veïns . Es considera el paper d'institucions, com l'ajuntament, de la premsa i de diferents experts, com a enginyers de mines o metges, a la controvèrsia. Igual que va passar a d'altres països, les grans empreses mineres van utilitzar l'agnotologia com una estratègia per ocultar i relativitzar els riscos associats al plom.

[es] En 1884, comenzó una controversia en Linares (Jaén) sobre una nueva fundición de plomo que se pretendía construir junto al casco urbano, despertando quejas y temores de algunos vecinos por los posibles efectos de sus humos. El distrito plomífero de Linares era uno de los más dinámicos de España y, al duro trabajo y la siniestralidad en las minas y las fundiciones de plomo, se sumaban los efectos de la contaminación, tanto ambientales como en la salud. Este trabajo se centra en la minería del plomo en Linares, entre las décadas de 1880 y 1920, para analizar el impacto de las fundiciones de plomo, los debates sobre las cámaras de condensación y los efectos de los humos en la salud de obreros y vecinos. Se considera el papel de instituciones, como el ayuntamiento, de la prensa y de diferentes expertos, como ingenieros de minas o médicos, en la controversia. Al igual que sucedió en otros países, las grandes empresas mineras utilizaron la agnotología como una estrategia para ocultar y relativizar los riesgos asociados al plomo.
[ca] Número complet Musas (Vol. 8, No. 1, 2023): "L'abordatge dels processos de salut de la dona des d'una concepció ètica i social: noves demandes i necessitats de canvi"

[es] Número completo Musas (Vol. 8, No. 1, 2023): "El abordaje de los procesos de salud de la mujer desde una concepción ética y social: nuevas demandas y necesidades de cambio"
[ca] Aconseguir una representació estèticament rellevant d'allò instantani semblaria a priori un desafiament exclusiu per als artistes visuals, en tant que estan obligats a treballar, com a matèria prima, amb el desplegament espacial i no amb el temporal. Aquesta és la formulació clàssica de Lessing al seu Laocoont (1766), text en què s'hi configura la noció moderna d'"instant pregnant". En aquest treball, però, revisem la formulació lessingiana i suggerim que té un abast molt més gran que el proposat per l'autor alemany. Per a això, podem recórrer, en primera instància, al pensament estètic del seu contemporani, Denis Diderot, que adverteix que la captació artística de l'instant és desitjable no només en la pintura i l'escultura sinó, també, en el teatre, per al qual reclama que els tableaux dans la scène reemplacin als coups de théâtre. Després, suggerim que el desafiament de representar allò momentani pot estendre's fins abordar els gèneres narratius pròpiament dits. En aquest sentit, analitzem la poètica novel·lística de Gustave Flaubert com a projecte literari que fa de l'instant no tot just un fenomen a ser registrat mimèticament pel llenguatge sinó un paradoxal efecte de lectura produït per l'extensió de la prosa.

[es] Lograr una representación estéticamente relevante de lo instantáneo parecería, a priori, un desafío exclusivo para los artistas visuales, en tanto están obligados a trabajar, como materia prima, con el despliegue espacial y no con el temporal. Tal es la formulación clásica de Lessing en su Laocoonte (1766), texto en el que se configura la noción moderna de "instante pregnante". En este trabajo, no obstante, revisamos la formulación lessingiana y sugerimos que tiene un alcance mucho mayor que el vislumbrado por el autor alemán. Para ello, recurrimos, en primera instancia, al pensamiento estético de su contemporáneo, Denis Diderot, quien advierte que la captación artística del instante es deseable no solo en la pintura y la escultura sino, también, en el teatro, para el cual reclama que los tableaux dans la scène reemplacen a los coups de théâtre. Luego, sugerimos que el desafío de representar lo momentáneo puede extenderse hasta abordar los géneros narrativos propiamente dichos. En este sentido, analizamos la poética novelística de Gustave Flaubert como proyecto literario que hace del instante no apenas un fenómeno a ser registrado miméticamente por el lenguaje sino un paradójico efecto de lectura producido por la extensión de la prosa.
[ca] Aquest article examina l'evolució de les institucions laborals coercitives a l'Àfrica portuguesa a partir d'un detallat estudi de cas sobre la Companhia de Diamantes de Angola (Diamang), una de les empreses colonials més importants de la regió. Utilitzant un model econòmic teòric, l'estudi aprofundeix en la persistència d'aquestes pràctiques extractives i la seva eventual transformació en sistemes més inclusius, impulsats pel mercat. En dibuixar la trajectòria històrica de Diamang, l'article explora com aquest sistema, profundament arrelat, va passar del treball coercitiu a un sistema de lliure mercat, una transformació que va ser impulsada per canvis sociopolítics significatius, com ara la independència brusca dels països veïns, els disturbis interns i les pressions internacionals. El model proporciona noves perspectives sobre el domini històric de les institucions laborals coercitives i revela com els impactes externs poden precipitar un canvi institucional ràpid. En definitiva, aquest estudi millora la nostra comprensió de la dinàmica del mercat laboral colonial i destaca la naturalesa evolutiva de les pràctiques extractives dins de la història econòmica, amb una referència específica al cas poc estudiat de l'imperi colonial portuguès.

[es] Este artículo examina la evolución de las instituciones laborales coercitivas en el África portuguesa a través de un estudio de caso detallado de la Companhia de Diamantes de Angola (Diamang), una de las empresas coloniales más importantes de la región. Utilizando un modelo económico teórico, el estudio profundiza en la persistencia de estas prácticas extractivas y su eventual transformación en sistemas más inclusivos y orientados al mercado. Al trazar la trayectoria histórica de Diamang, el artículo explora cómo este sistema profundamente arraigado pasó del trabajo coercitivo a un sistema de libre mercado, transformación que fue impulsada por importantes cambios sociopolíticos, como la abrupta independencia de los países vecinos, los disturbios internos y las presiones internacionales. El modelo ofrece nuevas perspectivas sobre el predominio histórico de las instituciones laborales coercitivas y revela cómo los impactos externos pueden precipitar un rápido cambio institucional. En definitiva, este estudio mejora nuestra comprensión de la dinámica del mercado de trabajo colonial y pone de relieve la naturaleza evolutiva de las prácticas extractivas dentro de la historia económica, con referencia específica al poco estudiado caso del imperio colonial portugués.
[ca] El present article és una breu síntesi d'una investigació d'anys, sense concloure, sobre els desafiaments ales forces ascendents del capitalisme industrial per part dels canviants protagonistes des de baix que, simés no al llarg dels dos darrers segles i en nom de valors molt estimats de la Modernitat, com laemancipació dels éssers humans i la vertebració de societats justes i mereixedores d'aquest nom, hanintentat acabar amb la inhumanitat del capitalisme o, en molts casos, transcendir-ne. Mes en concret, elfocus se situa a l'era contemporània i en el que sembla una substitució progressiva dels desafiadors clàssics, amb el moviment obrer al capdavant, per nous actors que, cada cop més, representen els valorsde la Modernitat en la situació actual, amb els "novíssims" moviments socials en primera línia. L'anàlisis'interromp al 2008, en primer lloc perquè es va escriure en aquest moment, però també per assenyalarque la irrupció de la segona Gran Depressió entre 2007 i 2011 situa els eixos d'indagació en un terrenynou i diferent degut a què, progressivament, el desafiament és defensiu i fonamentalment reactiu a la crisidel capitalisme global, la qual cosa sembla aconsellar una anàlisi específica i separada.

[es] El presente artículo es una breve síntesis de una investigación de años, sin concluir, sobre los desafíos alas fuerzas ascendentes del capitalismo industrial por parte de protagonistas desde abajo cambiantes que,al menos durante los dos últimos siglos y en nombre de valores muy queridos de la Modernidad, como laemancipación de los seres humanos y la vertebración de sociedades justas y merecedoras de ese nombre,han intentado acabar con la inhumanidad del capitalismo o, en muchos casos, trascenderlo. Más enconcreto, el foco se sitúa en la era contemporánea y en lo que parece una sustitución progresiva de losdesafiadores clásicos, con el movimiento obrero a la cabeza, por nuevos actores que, cada vez más,representan los valores de la Modernidad en la situación actual, con los "novísimos" movimientos socialesa la cabeza. El análisis se interrumpe en 2008, en primer lugar porque se escribió en ese momento, perotambién para señalar que la irrupción de la segunda Gran Depresión entre 2007 y 2011 sitúa los ejes de laindagación en un terreno nuevo y diferente debido a que, progresivamente, el desafío es defensivo yfundamentalmente reactivo a la crisis del capitalismo global, lo cual parece aconsejar un análisisespecífico y separado.
[ca] Les decisions socials sobre riscos tecnològics són un problema important per a l'ètica aplicada. Sven Ove Hansson planteja la dificultat de conciliar la teoria de la decisió estàndard, amb la seva regla de maximitzar la utilitat esperada, amb valoracions morals. Sabine Roeser sosté que les emocions morals sobre els riscos no són irracionals i que haurien de ser tingudes en compte al costat de les recomanacions dels experts. Tots dos enfocaments constitueixen una crítica al punt de vista tecnocràtic que pretén resoldre els conflictes en la gestió dels riscos a un càlcul cost-benefici estrictament tècnic i econòmic; i proposen una alternativa democràtica basada en la deliberació que incorpori explícitament la consideració de valors morals. Les dificultats d'aquesta proposta són, d'una banda, com mantenir la idea bàsica que decidir tenint en compte les probabilitats subjectives forma part de la racionalitat; i per un altre, com resoldre el possible conflicte entre emocions i raons.

[es] Las decisiones sociales sobre riesgos tecnológicos son un problema importante para la ética aplicada. Sven Ove Hansson plantea la dificultad de conciliar la teoría de la decisión estándar, con su regla de maximizar la utilidad esperada, con valoraciones morales. Sabine Roeser sostiene que las emociones morales sobre los riesgos no son irracionales y que tendrían que ser tenidas en cuenta junto a las recomendaciones de los expertos. Ambos enfoques constituyen una crítica al punto de vista tecnocrático que pretende resolver los conflictos en la gestión de los riesgos a un cálculo coste-beneficio estrictamente técnico y económico; y proponen una alternativa democrática basada en la deliberación que incorpore explícitamente la consideración de valores morales. Las dificultades de esta propuesta son, por un lado, cómo mantener la idea básica de que decidir teniendo en cuenta las probabilidades subjetivas forma parte de la racionalidad; y por otro, cómo resolver el posible conflicto entre emociones y razones.
[ca] La manca de recomptes sobre la població de Catalunya al segle XVII l'ha convertit en un segle difícil d'estudiar. En aquest treball es proposa la utilització massiva de sèries parroquials per revisar l'evolució demogràfica d'aquest segle i intentar explicar-la. Aquesta evolució es caracteritza per un estancament provocat per una profunda crisi a mitjan segle i per una recuperació cap al final. L'explicació la trobarem en l'elevada mortalitat, especialment la catastròfica i una fecunditat moderada. S'aporten també dades sobre el creixement demogràfic del segle XVI.

[es] La evolución de la población de Cataluña en los siglos XVI y XVII. Estancamiento, crisis y crecimiento La falta de recuentos generales sobre la población de Cataluña ha convertido el siglo XVII en un siglo difícil de estudiar. Este trabajo se propone la utilización masiva de series parroquiales para revisar la evolución demográfica de dicho siglo e intentar explicarla. Esta evolución se caracterizará por un estancamiento provocado por una profunda crisis a mediados de siglo y por una recuperación hacia finales. La explicación vamos a hallarla en la elevada mortalidad, especialmente la catastrófica, y en una fecundidad moderada. Se aportan también datos sobre el posible crecimiento demográfico del siglo XVI.
[ca] L'estudi històric de les primeres bullangues de Barcelona (1835-1837), peça clau en l'esdevenir de la inestable i turbulenta llarga dècada de 1830-1843, està sent hoste, a raó de la transformació en sentit social i cultural de la història política, d'una notable renovació historiogràfica. La convergència entre les aportacions de la historiografia socioeconòmica d'inicis de la segona meitat del segle XX, i la història política assentada durant les darreres dècades del mateix segle, ha facilitat la creació d'estudis holístics respecte del fenomen en qüestió. L'article que segueix elabora un estat de la qüestió en el qual es ressalta tal procés d'hibridació historiogràfica i, paral·lelament, es presenten els debats restants i els consensos assolits per la renovada història política de les bullangues de Barcelona. Paraules clau: classes populars, burgesia, revolució liberal, bullangues, historiografia.

[es] El estudio histórico de las primeras bullangues de Barcelona (1835-1837), pieza clave en el desarrollo de la inestable y turbulenta larga década de 1830-1843, se ha convertido en un huesped, debido a la transformación en sentido social y cultural de la historia política, y a una notable renovación historiográfica. La convergencia entre las aportaciones de la historiografía socioeconómica de inicios de la segunda mitad del siglo XX, y la historia política asentada durante las últimas décadas del mismo siglo, ha facilitado la creación de estudios holísticos respecto del fenómeno en cuestión. El articulo que sigue elabora un estado de la cuestión en el cual se resalta el proceso de hibridación historiográfica y, paralelamente, se presentan los debates restantes y los consensos alcanzados por la renovada historia política de las bullangues de Barcelona. Palabras clave:&nbsp;clases populares, burguesía, revolución liberal, bullangues, historiografía.
[ca] Aquest treball estudia la llengua catalana com a llengua pluricèntrica. Després d'una aproximació al concepte de pluricentrisme, s'analitza el procés històric que ha desembocat en l'aparició de més d'una varietat estàndard en català. L'estudi se centra en el cas del País València, on l'adaptació de la normativa fabriana ha fet possible la consolidació d'una varietat estàndard valenciana en connivència amb l'Institut d'Estudis Catalans. Ara bé, les circumstàncies sociopolítiques valencianes han portat a la creació d'un centre codificador propi, l'Acadèmia Valenciana de la Llengua. L'estudi compara els aspectes ortogràfics, gramaticals i lèxics dels diferents models de llengua associats als diversos centres emissors i posa de manifest el simbolisme que adquireixen determinats trets lingüístics com a referents identitaris.

[es] Este trabajo estudia la lengua catalana como lengua pluricéntrica. Después de una aproximación al concepto de pluricentrismo, se analiza el proceso histórico que ha desembocado en la aparición de más de una variedad estándar en catalán. El estudio se centra en el caso del País Valenciano, donde la adaptación de la normativa fabriana ha hecho posible la consolidación de una variedad estándar valenciana en colaboración con el Instituto de Estudios Catalanes. Ahora bien, las circunstancias sociopolíticas valencianas han llevado a la creación de un centro codificador propio, la Acadèmia Valenciana de la Llengua. El estudio compara los aspectos ortográficos, gramaticales y léxicos de los diferentes modelos de lengua asociados a los varios centros emisores y pone de manifiesto el simbolismo que adquieren determinados rasgos lingüísticos como referentes identitarios.
[ca] INTRODUCCIÓ. En l'actualitat, la competència entre les universitats ha augmentat de forma important i els alumnes poden triar entre moltes opcions. En aquest context, les universitats necessiten el màrqueting per destacar i per ser les escollides. En l'era d'Internet i el web 2.0 part de la comunicació universitària s'ha traslladat a les xarxes socials, i aquestes són una de les millors maneres d'arribar als estudiants. Aquest treball investiga les xarxes socials de les universitats de Catalunya. MÈTODE. S'han estudiat els seguidors, les publicacions i la interacció que aconsegueixen a Facebook, Instagram, Twitter i YouTube les dotze universitats catalanes. Es van recopilar les dades en dos moments: entre el 15 i el 21 de febrer de 2018 (seguidors) i entre el 20 i el 26 de juny de 2018 (totes les variables). RESULTATS. S'aprecia un ús molt desigual de les xarxes entre les diferents universitats i també en una mateixa universitat. Es detecten diferències importants entre els resultats en valors absoluts i relatius, així com entre les universitats públiques i privades. DISCUSSIÓ. S'observa una manca de planificació i estratègia a les xarxes socials per part de les universitats, accentuada a les universitats públiques en contrast amb les privades.

[es] INTRODUCCIÓN. En la actualidad, la competencia entre las universidades ha aumentado de forma importante y los alumnos pueden elegir entre muchas opciones. En este contexto, las universidades necesitan el marketing para destacar y ser las elegidas. En la era de Internet y la web 2.0 parte de la comunicación universitaria se ha trasladado a las redes sociales y estas son una de las mejores formas para llegar a los estudiantes. Este trabajo investiga las redes sociales de las universidades de Cataluña. MÉTODO. Se han estudiado los seguidores, las publicaciones y la interacción que consiguen en Facebook, Instagram, Twitter y YouTube las doce universidades catalanas. Se recopilaron los datos en dos momentos: entre el 15 y el 21 de febrero de 2018 (seguidores) y entre el 20 y el 26 de junio de 2018 (todas las variables). RESULTADOS. Se aprecia un uso muy desigual de las redes entre las diferentes universidades y también en una misma universidad. Se detectan diferencias importantes entre los resultados en valores absolutos y relativos, así como entre las universidades públicas y privadas. DISCUSIÓN. Se observa una falta de planificación y estrategia en las redes sociales, por parte de las universidades, acentuada en las universidades públicas en contraste con las privadas.