[ca] Aquesta tesi analitza com les organitzacions intenten palanquejar l'experiència dels ISRI (information system-related incidents) per tal d'evitar la recurrència de fallades i reduir-ne els impactes. En conseqüència, per estudiar-ho s'adopta una perspectiva d'aprenentatge situat i una visió pràctica per tal de respondre la pregunta: "Com aprenen les organitzacions de SI dels seus principals incidents interns, relacionats amb els sistemes d'informació?" Mitjançant el disseny d'un cas múltiple i inductiu, aquest estudi arriba a la conclusió que les organitzacions adopten una gran varietat de pràctiques durant i després del procés de gestió d'un incident. Això ha portat a l'articulació de cinc formes d'aprenentatge: 1) l'aprenentatge mitjançant la gestió de l'incident, 2) la reflexió posterior a l'incident, 3) l'aprenentatge transversal, 4) l'aprenentatge externalitzat i 5) l'aprenentatge a través de la substitució material. Si bé les dues primeres formes d'aprenentatge estan documentades en altres camps, aquest estudi mostra que les característiques dels ISRI afecten les pràctiques relacionades amb aquestes dues formes d'aprenentatge. A més, l'anàlisi se centra també en les altres tres formes, que semblen típiques d'aquest sector. L'aprenentatge transversal fa referència al fet que mentre algunes pràctiques d'aprenentatge se centren en incidents individuals, hi ha unes pràctiques específiques d'aprenentatge que tenen en compte molts esdeveniments adversos. L'aprenentatge externalitzat indica que l'experiència que s'obté d'un incident sovint es capitalitza confiant en proveïdors especialitzats a gestionar incidents. Finalment, la naturalesa particular dels processos de treball de la SI i la seva base material permeten aprendre a través de la substitució material. Aquesta tesi enriqueix la nostra comprensió dels processos pels quals les organitzacions aprenen dels ISRI i, per tant, contribueix als desenvolupaments teòrics de la literatura sobre el coneixement i l'aprenentatge. Més concretament, els resultats d'aquesta recerca qüestionen la visió temporal establerta sobre quan es produeix un procés d'aprenentatge. Si bé la literatura existent en matèria d'aprenentatge organitzacional assenyala que l'aprenentatge té lloc durant l'incident (a través de pràctiques de gestió de l'incident) o (immediatament) després (a través de la reflexió i l'aprenentatge posteriors a l'incident), aquest estudi suggereix que el model temporal del procés d'aprenentatge no s'exhaureix necessàriament en aquesta dicotomia. El concepte d'aprenentatge transversal indica la importància d'observar les pràctiques d'aprenentatge que tenen lloc paral•lelament i a una distància temporal considerable dels incidents que es produeixen en un moment adequat d'aprenentatge. La tesi se suma a la literatura sobre el coneixement destacant la importància dels règims de materialitat subjacents en el procés d'aprenentatge. La idea de l'aprenentatge a través de la substitució material mostra que el règim modular i adaptable de la materialitat que domina en els ISRI pot portar les organitzacions a beneficiar-se de la seva experiència en incidents, sense conèixer-ne necessàriament les causes i les seves possibles solucions. Finalment, la tesi ens ajuda a comprendre millor el rol de la política i la governança de l'aprenentatge a partir dels incidents en el sector de la SI. I ho fa en subratllar els rols de neutralització (enfront de normalització) i de dramatització (enfront de racionalització) en el procés d'aprenentatge. Aquest estudi ha descobert que la ignorància dels actors influents en els aspectes tècnics del problema pot aprofitar-se per part dels agents d'aprenentatge per tal de sumar-se a la pressió política necessària per impulsar les iniciatives d'aprenentatge. L'estudi també destaca la importància crítica de la governança organitzacional per al procés d'aprenentatge. El concepte d'aprenentatge externalitzat subratlla la importància del sistema de governança de l'aprenentatge, que complementa les dues governances d'aprenentatge dominants en la literatura –és a dir, l'aprenentatge intraorganitzatiu i l'interorganitzatiu. Això demostra que, per treure profit de les experiències d'incidents passats, les organitzacions poden evitar fer pràctiques d'aprenentatge, especialment quan tracten amb una gran varietat de tecnologies canviants (abstinència d'aprenentatge), perquè el coneixement que se n'obtingui probablement serà obsolet o perdrà valor amb el temps.

[en] This thesis examines how organizations try to leverage the experience of major information system-related incident (ISRI) to avoid the recurrence of failure and to reduce their impacts. Accordingly, the study utilizes a situated learning perspective and a practice view to respond to the question "how do IS organizations learn from their internal, large Information system-related incidents?" Employing a multiple, inductive case study design, the study found that organizations adopt a wide range of practices during and after the incident handling process. This resulted in articulating five learning modes: 1) learning through incident handling, 2) post-incident reflection, 3) transversal learning, 4) outsourced learning, and 5) learning through material replacement. Although the first two learning modes are documented in other domains, the study shows how the characteristics of ISRIs affect the practices associated to these two learning modes. Further, the analysis focuses on the other three learning modes that seem to be typical of this sector. Transversal learning refers to the fact that while some of the learning practices are focused on individual incidents, specific learning practices exist which take into account multiple adverse events. Outsourced learning indicates that capitalizing on the experience of an incident is often carried out through relying on specialized providers that handle incidents. Finally, the particular nature of the IS work processes and its material basis allow for learning through material replacement. The thesis enriches our understanding of the processes whereby organizations learn from ISRIs, thus providing contributions to theoretical developments in knowledge and learning literature. More specifically, the results of the research challenge the established temporal view about when learning process takes place. While the existing literature on organizational learning suggests that learning takes place either during incident (through incident handling practices) or (right) after (through post-incident reflection and learning), the current study suggests that the temporal pattern of learning process is not necessarily confined to this established dichotomy. The concept of transversal learning indicates the importance of looking at learning practices that take place in parallel and with a considerable temporal distance from incidents that occur in a proper moment of learning. The thesis adds to knowledge literature by foregrounding the importance of the materiality regimes underlying the learning process. The idea of learning through material replacement shows that the modular, adaptable regime of materiality that dominates ISRIs can lead organizations to benefit from their incident experience, without necessarily knowing the causes of incidents and their potential solutions. Finally, the thesis advances our understanding of the role of politics and governance of learning from incidents in the IS sector. It does so by highlighting the role of neutralization (versus normalization) and dramatization (versus rationalization) in the process of learning. The study found that the ignorance of influential actors about the technical aspects of the problem could be leveraged by learning agents to add to the political pressure needed to drive learning initiatives. The study also highlights the critical importance of organizational governance for the process of learning. The concept of outsourced learning underscores the importance of a learning governance system, which complements the two dominant learning governances in the literature –i.e., intra and inter-organizational learning. This shows that for capitalizing on the experiences of past incidents, organizations might avoid performing learning practices, especially when they are dealing with a wide range of changing technologies (learning abstinence), since the knowledge gained is expected to be obsolete or decrease in value through time.