[ca] El present article tracta sobre els resultats obtinguts en una investigació que s'està desenvolupant en el marc de el projecte "EnerValor" (EnerValor, 2015), amb l'objectiu d'analitzar els efectes en positiu que des d'un marc regulador interseccional es poden aconseguir en el procés de transició ecològica emprès des de l'estat espanyol. En aquest procés destaca com a element fonamental la millora de les condicions d'eficiència energètica dels edificis, tant d'obra nova com els sotmesos a rehabilitació (art. 3.3) (Reial Decret Legislatiu 7/2015).La metodologia emprada ha consistit en l'anàlisi i valoració de diverses normes d'obligat compliment en matèries com la urbanística, la mediambiental i la edificatòria i sempre referida a noves edificacions residencials ia la rehabilitació de les existents per aconseguir els objectius estratègics recollits en el Pla de acció Energètic Europeu: any 2020, 20% reducció de consum, introducció de l'20% de renovables, retallada de les emissions de gasos d'efecte hivernacle en un 20% ([COM (2010) 639 final de 10.11.2010]). Lligat a això, la següent fita és el de l'Europa 2030 que es desenvolupa mitjançant un marc d'actuació en matèria de canvi climàtic i política energètica, que té com a objecte el donar suport al progrés cap al desenvolupament d'una economia competitiva i un sistema segur de energia (Pla Nacional d'Adaptació a el Canvi Climàtic, PNACC).Les normes analitzades han tingut com a fil conductor a la Llei de Sòl i Rehabilitació Urbana perquè a partir del "Principi de desenvolupament territorial i urbà sostenible" prescriu que la regulació, ordenació, ocupació, transformació i ús de terra tenen com a fi comú la seva utilització acord a l'interès general. Cal que s'utilitzin de forma racional dels recursos naturals harmonitzant els requeriments de l'economia, l'ocupació, la cohesió social, la igualtat de tracte i d'oportunitats, la salut i la seguretat de les persones i la protecció del medi ambient (art. 3.1 i art. 3.2) (Reial Decret Legislatiu 7/2015). En aquesta Llei s'exigeix l'avaluació i el seguiment de la sostenibilitat de el desenvolupament urbà amb la garantia de viabilitat tècnica i econòmica de les actuacions sobre el medi urbà. Per a això, obliga les administracions competents en matèria d'ordenació i execució urbanístiques l'elaboració d'un "informe de seguiment de l'activitat d'execució urbanística" de la seva competència, que ha de considerar la sostenibilitat ambiental i també l'econòmica (art. 22.6) ( Reial Decret Legislatiu 7/2015).Les normes i documents analitzats en el context descrit amb anterioritat són les que s'indiquen a continuació:- PNACC (Pla Nacional d'Adaptació a el Canvi Climàtic, PNACC). Programes de treball i Informes de seguiment.- Programa d'ajudes d'energia en calefacció, aigua calenta sanitària o cuina, més conegut com "Bo social tèrmic" (Bo social tèrmic).- Programa de descompte de la factura elèctrica dirigit a consumidors vulnerables, més conegut com "Bo social elèctric" (Bo social elèctric).- Reial decret llei 15/2018 de mesures urgents per a la transició energètica i la protecció dels consumidors (Reial decret llei 15/2018).- Reial Decret 244/2019 de condicions administratives, tècniques i econòmiques de l'autoconsum d'energia elèctrica (Reial Decret 244/2019).Els resultats de l'anàlisi realitzada ens permeten afirmar el següent:- La Llei de Sòl i Rehabilitació Urbana (Reial Decret Legislatiu 7/2015) conté els mecanismes jurídics i de gestió que permeten fer més eficaces les polítiques d'eficiència energètica dels edificis per mitjà d'actuacions col·lectives en àmplies zones de la ciutat nova o existent .- Les recents normes sobre canvi climàtic i sostenibilitat mediambiental permeten actuar de manera eficaç sobre les zones vulnerables de la ciutat existent.

[es] El presente artículo trata sobre los resultados obtenidos en una investigación que se está desarrollando en el marco del proyecto "EnerValor" (EnerValor, 2015), con el objetivo de analizar los efectos en positivo que desde un marco regulador interseccional se pueden conseguir en el proceso de transición ecológica emprendido desde el estado español. En este proceso destaca como elemento fundamental la mejora de las condiciones de eficiencia energética de los edificios, tanto de obra nueva como los sometidos a rehabilitación (art. 3.3) (Real Decreto Legislativo 7/2015).La metodología empleada ha consistido en el análisis y valoración de varias normas de obligado cumplimiento en materias como la urbanística, la medioambiental y la edificatoria y siempre referida a nuevas edificaciones residenciales y a la rehabilitación de las existentes para conseguir los objetivos estratégicos recogidos en el Plan de Acción Energético Europeo: año 2020, 20% reducción de consumo, introducción del 20% de renovables, recorte de las emisiones de gases de efecto invernadero en un 20% ([COM(2010) 639 final de 10.11.2010]). Unido a ello, el siguiente hito es el de la Europa 2030 que se desarrolla mediante un marco de actuación en materia de cambio climático y política energética, que tiene como objeto el apoyar el progreso hacia el desarrollo de una economía competitiva y un sistema seguro de energía (Plan Nacional de Adaptación al Cambio Climático, PNACC).Las normas analizadas han tenido como hilo conductor a la Ley de Suelo y Rehabilitación Urbana porque a partir del "Principio de desarrollo territorial y urbano sostenible" prescribe que la regulación, ordenación, ocupación, transformación y uso del suelo tienen como fin común su utilización de acuerdo al interés general. Es necesario que se utilicen de forma racional los recursos naturales armonizando los requerimientos de la economía, el empleo, la cohesión social, la igualdad de trato y de oportunidades, la salud y la seguridad de las personas y la protección del medioambiente (art. 3.1 y art. 3.2) (Real Decreto Legislativo 7/2015). En esta Ley se exige la evaluación y el seguimiento de la sostenibilidad del desarrollo urbano con la garantía de viabilidad técnica y económica de las actuaciones sobre el medio urbano. Para ello, obliga a las administraciones competentes en materia de ordenación y ejecución urbanísticas la elaboración de un "informe de seguimiento de la actividad de ejecución urbanística" de su competencia, que debe considerar la sostenibilidad ambiental y también la económica (art. 22.6) (Real Decreto Legislativo 7/2015).Las normas y documentos analizados en el contexto descrito con anterioridad son las que se indican a continuación:- PNACC (Plan Nacional de Adaptación al Cambio Climático, PNACC). Programas de trabajo e Informes de seguimiento.- Programa de ayudas de energía en calefacción, agua caliente sanitaria o cocina, más conocido como "Bono social térmico" (Bono social térmico).- Programa de descuento de la factura eléctrica dirigido a consumidores vulnerables, más conocido como "Bono social eléctrico" (Bono social eléctrico).- Real Decreto-ley 15/2018 de medidas urgentes para la transición energética y la protección de los consumidores (Real Decreto-ley 15/2018).- Real Decreto 244/2019 de condiciones administrativas, técnicas y económicas del autoconsumo de energía eléctrica (Real Decreto 244/2019).Los resultados del análisis realizado nos permiten afirmar lo siguiente:- La Ley de Suelo y Rehabilitación Urbana (Real Decreto Legislativo 7/2015) contiene los mecanismos jurídicos y de gestión que permiten hacer más eficaces las políticas de eficiencia energética de los edificios por medio de actuaciones colectivas en amplias zonas de la ciudad nueva o existente.- Las recientes normas sobre cambio climático y sostenibilidad medioambiental permiten actuar de forma eficaz sobre las zonas vulnerables de la ciudad existente.