[ca] Català: El turisme és una de les principals forces motrius del creixement econòmic en dive r- sos països i regions del món. En aquest treball s'estudia l'impacte ambiental del sector hoteler a les zones del Carib i l'arxipèlag Malai, que han experimentat un gran creix e- ment econòmic gràcies al sector . La indústria hotelera és una gran consumidora de r e- cursos glo bals. En aquestes zones s'han implantat grans extensions de complexos turí s- tics, sobretot per la costa , a causa de la promoció del turisme de sol i platja. Aquest t u- risme, juntament al model tot inclòs, suposa major impacte en comparació amb altres t i- pus d e gestió hotelera . Els principis del desenvolupament sostenible també tenen la seva aplicació en el t u- risme , ja que té el poder de crear efectes beneficiosos sobre el medi ambient si contrib u- eix a la protecció i conservació. A causa de la preocupació exis tent sobre la condició a m- biental actual, ha estat imperatiu que les empreses turístiques assumeixin un paper pa r- ticipatiu i s'impliquin en les mesures de protecció ambiental. En aquest aspecte han so r- git nombroses institucions (IHEI, 1993; ITR, 2013; WTO, WTTC, 2013, entre altres) i inic i- atives com l'ecoturisme, els ecoresorts, les certificacions ambientals hotele res, etc . Els primers sistemes d'avaluació turística consist ien en la categorització de la planta físi ca dels hotels , a torgant estrelles de qualitat i confort . Arran de les iniciatives abans es mentades , les certificacions ambientals han millorat aquesta avaluació involucrant l' a- compliment ambiental de l'empresa. El control i maneig dels con sums de recursos i dels residus , la mi nimització de l' impacte, la protecció de l'ambient , l'educació ambiental , ... són pràctiques que s'han anat introduint en el sector. Portar - les a terme , però, és una ta s- ca a la qu e encara li falta recorregut. Moltes empreses reconeixen la necessitat d'aquestes pràctiques però no les porten a terme pel desconeixement, el cost o el poc interès. Aquest treball pretén estudiar i donar conèixer aquestes mesures de manera que la seva consulta sigui d'especial interès per als agents del sector. La metodologia de l'estudi es va basar en la revisió bibliogràfica i documental del te - ma, que va permetre elaborar els fonaments científics de la recerca, valorar experiències prèvies sobre la temàtica i car acteritzar l'escenari d'intervenció amb èmfasi en indicadors de sostenibilitat turística. Es van implementar mètodes teòrics d'investigació, recolzats amb mètodes empírics. Considerant les etapes del cicle de vida de les construccions hoteleres en quatre f ases bàsiques, només s'estudiaran la fase de planificació, construcció i funcionament. Queda exclosa la fase de bressol d'aquesta anàlisi. En concret s'han considerat quatre fluxos e s- sencials de la construcció d'un complex hoteler i se centrarà l'estudi en donar cabuda a bones pràctiques en les àrees d'energia, aigua, residus i materials. Les empreses han d'entendre que no només es poden realitzar aquestes pràctiques per l'interès ambiental, això els proporciona beneficis afegits com reducció de costos, mil lora de la imatge pública i millor relació amb la comunitat local (Kirk, 1995; Kirk, 2012) .

[es] Castellano: El turismo es una de las principales fuerzas motrices del crecimiento económico en varios países y regiones del mundo .En este trabajo se estudia el impacto ambiental del sector hotelero en las zonas del Caribe y el archipiélago Malayo, que han experimentado un gran crecimiento económico gracias al sector. La industria hotelera es una gran consumidora de recursos globales. En estas zonas se han implantado grandes extensiones de complejos turísticos, sobre todo por la costa, debido a la promoción del turismo de sol y playa. Este turismo, junto al modelo todo incluido, supone mayor impacto en comparación con otros tipos de gestión hotelera. Los principios del desarrollo sostenible también tienen su aplicación en el turismo, ya que tiene el poder de crear efectos beneficiosos sobre el medio ambiente si contribuye a su protección y conservación. Debido a la preocupación existente de la condición ambiental actual, ha sido imperativo que las empresas turísticas asuman un rol participativo y se impliquen en las medidas de protección ambiental. En este aspecto han surgido numerosas instituciones (IHEI, 1993; ITR, 2013; WTO, WTTC, 2013, entre otros) e iniciativas como el ecoturismo, los ecoresorts, certificaciones ambientales hoteleras, etc. Los primeros sistemas de evaluación turística consistían en la categorización de la planta física de los hoteles, otorgando estrellas de calidad y confort. A raíz de las iniciativas antes comentadas, las certificaciones ambientales han mejorado esta evaluación involucrando el desempeño ambiental de la empresa. El control y manejo de los consumos de recursos y de los residuos, la minimización del impacto, la protección del ambiente, la educación ambiental… son prácticas que se han ido introduciendo en el sector. Llevarlas a cabo, sin embargo, es una tarea a la que todavía le falta recorrido. Muchas empresas reconocen la necesidad de estas prácticas pero no las llevan a cabo por el desconocimiento, el coste o el poco interés. Este trabajo pretende estudiar y dar conocer estas medidas de modo que su consulta sea de especial interés para los agentes del sector. La metodología del estudio se basó en la revisión bibliográfica y documental del tema, la cual permitió elaborar los fundamentos científicos de la investigación, valorar experiencias previas sobre la temática y caracterizar el escenario de intervención con énfasis en indicadores de sostenibilidad turística. Se implementaron métodos teóricos de investigación, apoyados en métodos empíricos. Considerando las etapas del ciclo de vida de las construcciones hoteleras en cuatro fases básicas, tan solo se estudiarán la fase de planificación, construcción y funcionamiento. Queda excluida la fase de cuna de este análisis. En concreto se han considerado cuatro flujos esenciales de la construcción de un complejo hotelero y se centrará el estudio en dar cabida a buenas prácticas en las áreas de energía, agua, residuos y materiales. Las empresas deben entender que no solo se pueden realizar estas prácticas por el interés ambiental, ello les proporciona beneficios añadidos como reducción de costes, mejora de la imagen pública y mejor relación con la comunidad local (Kirk, 1995; Kirk, 2012).