BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Durant els últims anys s'ha detectat que la major causa de mortalitat a tot el món és degut a malalties cardiovasculars; per exemple, degut a la presència de turbulència a les nostres venes. El problema ja s'ha encarat des de punts de vista simplificats que ignoren moltes de les característiques de la sang; conseqüentment, un dels principals objectius d'aquest projecte és tenir en compte els efectes 'shear-thinning' de la sang en una canonada cilíndrica i infinita per tal d'estudiar la transició a turbulència. Amb aquest objectiu, el primer que s'ha de fer és recerca de models que descriguin la viscositat de fluids no-Newtonians per tal de trobar el que millor funciona per modelar el comportament de la sang. Seguidament, es duu a terme un estudi exhaustiu del flux bàsic, pels casos estable i inestable, tal que finalment el Transient Growth Analysis (TGA) ens proporciona quina és la pertorbació més perillosa que pot desencadenar transició a turbulència més fàcilment a les nostres venes.

[es] Durante los últimos años se ha detectado que la mayor causa de mortalidad en todo el mundo se debe a enfermedades cardiovasculares; por ejemplo, debido a la presencia de turbulencia en nuestras venas. El problema ya se ha encarado desde puntos de vista simplificados que ignoran muchas de las características de la sangre; consecuentemente, uno de los principales objetivos de este proyecto es tener en cuenta los efectos "shear-thinning" de la sangre en una tubería cilíndrica e infinita para estudiar la transición a turbulencia. Con este objetivo, lo primero que hay que hacer es búsqueda de modelos que describan la viscosidad de fluidos no-Newtonianos a fin de encontrar el que mejor funciona para modelar el comportamiento de la sangre. Seguidamente, se lleva a cabo un estudio exhaustivo del flujo básico, para los casos estable e inestable; finalmente el Transient Growth Analysis (TGA) nos proporciona cuál es la perturbación más peligrosa que puede desencadenar transición a turbulencia más fácilmente en nuestras venas.
[ca] L'estudi dels fenòmens atmosfèrics a Mart avança en cada nova missió espacial realitzada. Mitjançant sondes equipades amb sensors d'alta precisió, s'obtenen dades que ajuden al descobriment de nous comportaments atmosfèrics i a la seva caracterització. Utilitzant les dades recollides per la missió InSight, en aquest projecte es realitzarà un estudi de la informació obtinguda per a poder detectar i analitzar fenòmens atmosfèrics d'alt interès científic, seguint les directrius del supervisor del projecte. Els fenòmens que es tractaran en aquest projecte són els vòrtexs convectius i les ones de gravetat, utilitzant com a referències enregistraments previs dels fenòmens compartits pel Centre d'Astrobiologia (CSIC-INTA).

[es] El estudio de los fenómenos atmosféricos en Marte avanza en cada nueva misión espacial realizada. Mediante sondas equipadas con sensores de alta precisión, se obtienen datos que ayudan al descubrimiento de nuevos comportamientos atmosféricos y su caracterización. Utilizando los datos recogidos por la misión InSight, en este proyecto se realizará un estudio de la información obtenida para poder detectar y analizar fenómenos atmosféricos de alto interés científico, siguiendo las directrices del supervisor del proyecto. Los fenómenos que se tratarán en este proyecto son los vórtices convectivos y las ondas de gravedad, utilizando como referencias registros previos de los fenómenos compartidos por el Centro de Astrobiología (CSIC-INTA).
[ca] Aquest document pretén reflectir tant l'anàlisi dels requeriments com el disseny de l'arquitectura i del model de dades, necessaris per al desenvolupament i implementació d'un add-on pel mòdul de Magatzem de Dynamics Navision, el programa de gestió empresarial de Microsoft amb el qual treballa Olivia Sistemas. Així doncs, l'objectiu fonamental que persegueix aquest document és analitzar i dissenyar un projecte en forma d'extensió de Navision que permeti dotar els operaris de magatzem, d'aquelles empreses clientes d'Olivia que treballin amb mòdul de Magatzem de Navision, d'una eina que faciliti el seu dia a dia i que sigui còmode i intuïtiva. L'anàlisi de requeriments dirigeix el projecte cap a la definició de Contenidor, concepte que agrupa i permet moure conjuntament els productes del magatzem, y que suposa el nucli del disseny del model de dades. Tot i així, també es defineix l'arquitectura global del sistema, basant la comunicació entre la Base de Dades i el Client en una Aplicació Web.

[es] Este documento pretende reflejar tanto el análisis de los requerimientos como el diseño de la arquitectura y el modelo de datos, necesarios para el desarrollo e implementación de un add-on para el módulo de Almacén de Dynamics Navision, el programa de gestión empresarial de Microsoft con el que trabaja Olivia Sistemas. Así pues, el objetivo fundamental que persigue este documento es el de realizar tanto el análisis como el diseño de un proyecto en forma de extensión de Navision que permita dotar a los operarios de almacén, de aquellas empresas clientes de Olivia que trabajen con el módulo de Almacén de Navision, de una herramienta que facilite su día a día y que sea cómoda e intuitiva. El análisis de requerimientos lleva el proyecto a la definición del Contenedor, concepto que agrupa y permite mover conjuntamente los productos de almacén, y que supone el núcleo del diseño del modelo de datos definido. Además, también se define la arquitectura global del sistema, basando la comunicación entre la Base de Datos y el Cliente en una Aplicación Web.
[ca] L'objectiu del desenvolupament de la present Tesi és la recerca i l'estudi de les Pràctiques Àgils per aconseguir aconseguir la seva implantació en un entorn de gestió de projectes que no les utilitza, en aquest cas un laboratori de Seguretat Elèctrica. Al mateix temps, es busca que l'estudi portat a terme, es pugui utilitzar per preparar l'examen per la certificació ACP (Agile Certified Practitioner) del Project Management Institute (PMI).

[es] El objetivo de la presente Tesis es la investigación y estudio de las prácticas ágiles para lograr su implantación en un entorno de gestión de proyectos que no las utiliza, en este caso un laboratorio de seguridad eléctrica. Al mismo tiempo, se busca que el estudio llevado a cabo pueda utilizarse para preparar el examen para la Certificación ACP (Agile Certified Practitioner) del Project Management Institute (PMI).
[ca] Més ràpid del que ens agradaria, la trajectòria i comportament de la naturalesa està canviant. Sovint, cada cop són més evidents els accidents que involucren fenòmens climàtics. És imprescindible fer l'esforç d'entendre el paper que juga la natura i actuar en conseqüència per tal d'adaptar-nos i aconseguir una bona sinergia entre la natura, el paisatge i l'arquitectura. El treball es centra en l'estudi i l'impacte que tenen les allaus al Pirineu Català, focalitzant-se en aquelles edificacions vulnerables de perill d'allau a la zona de la Val d'Aran. Actualment, tenim un problema amb el planejament urbanístic i, sovint, també amb els serveis d'emergència d'aquestes àrees amenaçades per allaus, on les seves edificacions també s'hi troben involucrades. És imprescindible, doncs, fer un bon reconeixement del lloc i detecció d'aquelles edificacions susceptibles d'allau - per tal de mitigar al màxim els efectes i avançar cap a una lògica de millor gestió tan territorial com a petita escala.

[es] Más rápido de lo que nos gustaría, la trayectoria y comportamiento de la naturaleza está cambiando. A menudo, son cada vez más evidentes los accidentes que involucran fenómenos climáticos. Es imprescindible realizar el esfuerzo de entender el papel que juega la naturaleza y actuar en consecuencia para adaptarnos y conseguir una buena sinergia entre la naturaleza, el paisaje y la arquitectura. El trabajo se centra en el estudio y el impacto que tienen los aludes en el Pirineo Catalán, focalizándose en aquellas edificaciones vulnerables de peligro de alud en la zona de la Val d'Aran. Actualmente, tenemos un problema con el planeamiento urbanístico y, a menudo, también con los servicios de emergencia de estas áreas amenazadas por aludes, donde sus edificaciones también están involucradas. Es imprescindible, pues, hacer un buen reconocimiento del lugar y detección de aquellas edificaciones susceptibles de alud – para mitigar al máximo los efectos y avanzar hacia una lógica de mejor gestión tanto territorial como a pequeña escala.
[ca] Objectiu: L'objectiu d'aquest treball és esbrinar quins són els principals temes d'interès d'optometria a Espanya. Així com quins són els principals investigadors, en quines revistes publiquen i de quines institucions provenen. Mètode: A partir de la base de dades Scopus, s'ha realitzat una cerca dels optometristes espanyols que tinguin un índex-h superior a 10. Resultats: Un total de 38 optometristes a Espanya tenen un índex-h superior a 10. Aquests índex-h estan entre el 47 i el 10. Només el 24% dels optometristes superen un index-h de 20. Els optometristes han publicat entre 299 i 43 articles. Dels 38 optometristes, 16 són dones; un 42%. Les paraules clau més destacades són: topografia, còrnia, lents de contacte, sensibilitat al contrast, miopia, ull sec i lents intraoculars. Conclusions: Espanya es troba dins dels països on la investigació de la optometria segueix a l'alça; ara bé, encara queda molt per sota respecte altres països com EEUU, Austràlia, UK i Canada. Per altra banda, els temes d'interès de l'optometria espanyola coincideixen amb els principals a nivell internacional. Cal destacar que disposem de molts investigadors que treballen en universitats de la península i que això promou al creixement de la nostra professió. Cal destacar també que molts dels nostres autors publiquen en revistes d'oftalmologia i fora del nostre país. Finalment, l'índex-h és un indicador que pateix alguns desavantatges i probablement hàgim pogut passar per alt algun optometrista de rellevància actual.

[es] Objetivo: El objetivo de este trabajo es averiguar cuáles son los principales temas de interés de optometría en España. Así como cuáles son los principales investigadores, en qué revistas publican y de qué instituciones provienen. Método: A partir de la base de datos Scopus, se ha realizado una búsqueda de los optometristas españoles que tengan un índice-h superior a 10. Resultados: Un total de 38 optometristas en España tienen un índice-h superior a 10. Estos índice-h están entre el 47 y el 10. Sólo el 24% de los optometristas superan un índice-h de 20. Los optometristas han publicado entre 299 y 43 artículos. De los 38 optometristas, 16 son mujeres; un 42%. Las palabras clave más destacadas son: topografía, córnea, lentes de contacto, sensibilidad al contraste, miopía, ojo seco y lentes intraoculares. Conclusiones: España se encuentra dentro de los países donde la investigación de la optometría sigue al alza; ahora bien, todavía queda muy por debajo respecto a otros países como EEUU, Australia, UK y Canada. Por otro lado, los temas de interés de la optometría española coinciden con los principales a nivel internacional. Cabe destacar que disponemos de muchos investigadores que trabajan en universidades de la península y que esto promueve el crecimiento de nuestra profesión. También, que muchos de nuestros autores publican en revistas de oftalmología y fuera de nuestro país. Finalmente, el índice-h es un indicador que sufre algunas desventajas y probablemente hayamos podido pasar por alto algún optometrista de relevancia actual.
[ca] En aquest projecte, es realitza el disseny de l'enllumenat públic dels jardins Lluís Companys del Masnou, un municipi d'aproximadament 23.500 habitants. El motiu pel qual escullo aquest escenari és degut al mal estat actual de la instal·lació conseqüència del pas del temps i el poc manteniment, de manera que la instal·lació s'ha quedat obsoleta, no compleix amb la normativa vigent i és necessària una renovació i modernització per tal d'oferir una millor imatge i eficiència de cara als usuaris. Per tal de dur a terme aquest projecte, primerament s'observarà i s'analitzarà detalladament l'estat actual de la instal·lació i a partir de les mancances i conseqüentment necessitats observades es realitzaran dues propostes, de les quals es portarà a terme aquella que s'ajusti millor a les demandes sol·licitades des de l'Ajuntament del Masnou. Per altra banda, aprofitarem l'avinentesa per a realitzar un estudi de les tecnologies lumíniques actuals per l'enllumenat exterior. Un cop escollida la proposta que es durà a terme, es realitzarà el desenvolupament de la mateixa d'acord amb la normativa actual, un estudi luminotècnic, la renovació de la xarxa elèctrica i els càlculs duts a terme. Finalment, aconseguint l'objectiu sol·licitat per l'Ajuntament i obtenint un parc modern, atractiu de cara als usuaris i amb un enllumenat eficient energèticament.

[es] En este proyecto, se realiza el diseño del alumbrado público de los jardines Lluís Companys del Masnou, un municipio de aproximadamente 23.500 habitantes. El motivo por el cual escojo este escenario es debido al mal estado actual de la instalación consecuencia del paso del tiempo y el poco mantenimiento, de forma que la instalación se ha quedado obsoleta, no cumple con la normativa vigente y es necesaria una renovación y modernización para ofrecer una mejor imagen y eficiencia de cara a los usuarios. Para llevar a cabo este proyecto, primeramente se observará y se analizará en detalle el estado actual de la instalación y a partir de las carencias y consecuentemente necesidades observadas se realizarán dos propuestas, de las cuales se llevará a cabo aquella que se ajuste mejor a las demandas solicitadas desde el Ayuntamiento del Masnou. Por otro lado, aprovecharemos la ocasión para realizar un estudio de las tecnologías lumínicas actuales por el alumbrado exterior. Una vez escogida la propuesta que se llevará a cabo, se realizará el desarrollo de la misma de acuerdo con la normativa actual, un estudio luminotécnico, la renovación de la red eléctrica y los cálculos llevados a cabo. Finalmente, consiguiendo el objetivo solicitado por el Ayuntamiento y obteniendo un parque moderno, atractivo de cara a los usuarios y con un alumbrado eficiente energéticamente.
[ca] Aquest treball de final de grau tracta sobre la creació de una aplicación amb finalitat de controlar una unitat de domòtica. Aquest sistema domòtic es creat mitjançant una placa de Arduino, aquesta placa controlara diferents elements de una sala per cuidar i mantener mascotas. En aquest cas l'aplicació controlarà el sistema de llums de la sala, la climatització depenent dels paràmetres que hi hagin a la sala, aquests paràmetres estarán en controlats en tot moment mitjançant el sensor de Temperatura i humitat, que anirà informant el usuari l'estat de la sala. La pantalla del calendari es una mica mes simple ja que per registrar la informació d'alguna acció, es guarda directament en el propi sistema operatiu sense fer servir cap plataforma externa per guardala. La pantalla de dispensador de menjar i aigua te dos pantalles separades en la de l'aigua tindrà un sensor ultra Sonic per controlar la quantitat d'aigua que hi ha en el recipient. En la del menjar estarà formada per un LED amb un sensor LDR que simularà el sensor de pes si hi ha menjar el LED estarà apagat, si el sensor esta sense tapar vol dir que no hi ha menjar llavors l'usuari podrà encendre el LED simulant la obertura o funcionament del motor per on passa el menjar una vegada arribi a estar al nivell desitjat de ple en aquest cas de que la LDR estigui tapada l'usuari podrà apagar el LED. Indican que ja este ple el recipient de menjar.

[es] Este trabajo de final de grado trata sobre la creación de una aplicación con finalidad de controlar una unidad de domótica. Este sistema domótico es creado mediante una placa de Arduino, dicha placa controlara diferentes elementos de una sala para cuidar y mantener las mascotas. En este proyecto la aplicación controlará un sistema de iluminación, de climatización, dispensador de comida y tendrá un calendario para guardar posibles eventos. El usuario podrá ver en todo momento la temperatura y la humedad de la sala, si el usuario desea podrá acceder al sistema de encendido y apagado de la ventilación o calefacción, en la pantalla de iluminación solo hay un botón que permitirá encender y apagar. En el sistema de dispensador hay dos botones uno para el agua que si el usuario pica en el botón accederá a una pantalla donde el usuario indica la profundidad en este caso del recipiente que contiene el agua y lo verifica aparecerá en la pantalla la cantidad de agua que queda en dicho recipiente. En el dispensador de comida se hará mediante un sistema de LDR para simular un sensor de peso y un led indicando que el usuario a encendido el motor y lo para una vez llega a lo deseado.
[ca] En aquest treball s'estudia el creixement i el contingut de clorofil·la de l'alga Ulva Ohnoi cultivada en tres tancs amb la mateixa irradiància incident (a la superfície d'aigua) i densitat, però amb diferents cabals d'aire (3L/min, 6L/min, 9L/min), i per tant, diferents velocitats de rotació. L'aeració que ha provocat un major creixement és la de 9L/min, tot i això s'ha considerat una aeració òptima la de 6L/min ja que consumeix menys energia elèctrica i no presenta diferències significatives amb l'aeració de 9L/min. També s'ha demostrat que l'aeració no afecta al contingut de clorofil·la.

[es] En este trabajo se estudia el crecimiento y el contenido de clorofila del alga Ulva Ohnoi cultivada en tres tanques con la misma irradiancia incidente (en la superficie de agua) y densidad, pero con diferentes caudales de aire (3L /min, 6L/min, 9L/min), y por tanto, diferentes velocidades de rotación. La aeración que ha provocado un mayor crecimiento es la de 9L/min, sin embargo se ha considerado una aeración óptima la de 6L/min ya que consume menos energía eléctrica y no presenta diferencias significativas con la aeración de 9L/min . También se ha demostrado que la aeración no afecta al contenido de clorofila.
[ca] Aquest treball es centra en el desenvolupament de models de llenguatge estadístics basats en xarxes neuronals recurrents. Encara que ambdós escenaris "speaker dependent" i "speaker independent" seran contemplats i comparats, aquest projecte de final de carrera es centra en el dependent a l'hora de desenvolupar sistemes complets de reconeixement de veu. Les tècniques tradicionals per estimar models de llenguatge són basades en n-grames, i bàsicament s'han mantingut com a l'estat de l'art per moltes aplicacions. Recentment, amb la millora del rendiment de les CPUs i amb tècniques per reduir el temps de computació de les xarxes neuronals, ha estat possible aplicar models de llenguatge basats en RNNs a sistemes reals. En aquest treball, es veuran reduccions de perplexitat de fins al 25\% relatiu quan utilitzem aquest tipus de models de llenguatge. El treball es va dur a terme en el departament de tecnologies de la parla a M*Modal, Pittsburgh, Pennsylvania, durant l'any acadèmic 2013/2014.

[es] Este trabajo se centra en el desarrollo de modelos de lenguaje estadísticos basados en redes neuronales recurrentes. Aunque los dos escenarios "speaker dependent" y "speaker independent" serán contemplados, discutidos y comparados, este proyecto de final de carrera se centra en el dependiente a la hora de desarrollar sistemas completos de reconocimiento de voz. Las técnicas tradicionales para estimar modelos de lenguaje son basadas en n-gramas, y básicamente han permanecido el estado del arte para muchas aplicaciones. Recientemente, con la mejora de rendimiento de las CPUs y con técnicas para reducir el tiempo de computación de las redes neuronales, ha sido posible aplicar modelos de lenguaje basados en RNNs a sistemas reales. En este trabajo, se verán reducciones de perplejidad de hasta el 25\% relativo cuando usamos este tipo de modelos de lenguaje. El trabajo se llevó a cabo en el departamento de tecnologías del habla en M*Modal, Pittsburgh, Pennsylvania, durante el año académico 2013/2014.
[ca] Aquesta tesis consta de quatre dissenys ressonadors microstrip simulats amb ADS i HFSS que posteriorment han estat implementats físicament amb l'objectiu final d'obtenir la part real de la permitivitat de mostres tant sòlides com líquides a través de dos mètodes diferents, el desplaçament de la freqüència de ressonància i la variació de l'acoblament mutu entre dos ressonadors.

[es] Esta tesis consta de cuatro diseños resonadores microstrip simulados con ADS y HFSS que posteriormente han sido implementados físicamente con el objetivo final de obtener la parte real de la permitividad de muestras tanto sólidas como líquidas a través de dos métodos diferentes, el desplazamiento de la frecuencia de resonancia y la variación del acoplamiento mutuo entre dos resonadores.
[ca] El projecte queda emmarcat en la reinterpretació productiva de l'àrea Olímpica de la Vall d'Hebron. Es realitza una investigació sobre l'espai lliure de la ciutat. Reflexionem sobre els elements que actualment estan infravalorats per, amb les mínimes actuacions necessàries, fer-los valdre en relació amb les funcions que prenen cap als usuaris de la ciutat. S'entén que la intocabilitat de certs espais, promoguda per un sentimentalisme i nostàlgia, ens impedeix entendre que els llocs necessiten continuar transformant-se per no caure en un conservadorisme que pot mantenir la imatge urbana però no la identitat de la ciutat. S'investiga sobre com potenciar la reconquesta natural de l'espai públic, augmentar la permeabilitat per generar les condicions propícies al desenvolupament de la diversitat biològica. El verd també es tracta d'una eina que permet generar dinàmiques socials de comunitat i de cohesió, permetent als usuaris empoderar-se i tenir la iniciativa de prendre decisions sobre l'espai que estan habitant. El projecte estudia modificar el règim de gestió de les aigües pluvials d'escorrentiu a les ciutats. Es vol promoure una mentalitat contemporània basant-se a impulsar sistemes ambientals que permetin aprofitar l'aigua reintroduint-la al subsol i permetre, recarregant els aqüífers, tancar el cicle natural de l'aigua.

[es] El proyecto queda enmarcado en la reinterpretación productiva del área Olímpica del Vall d'Hebron. Se realiza una investigación sobre el espacio libre de la ciudad. Reflexionamos sobre los elementos que actualmente están infravalorados para, con las mínimas actuaciones necesarias, hacerlos valer en relación con las funciones que toman hacia los usuarios de la ciudad. Se entiende que la intocabilidad de ciertos espacios, promovida por un sentimentalismo y nostalgia, nos impide entender que los lugares necesitan seguir transformándose para no caer en un conservadurismo que puede mantener la imagen urbana pero no la identidad de la ciudad. Se investiga sobre cómo potenciar la reconquista natural del espacio público, aumentar la permeabilidad para generar las condiciones propicias al desarrollo de la diversidad biológica. El verde también se trata de una herramienta que permite generar dinámicas sociales de comunidad y de cohesión, permitiendo a los usuarios empoderarse y tener la iniciativa de tomar decisiones sobre el espacio que están habitando. El proyecto estudia modificar el régimen de gestión de las aguas pluviales de escorrentía en las ciudades. Se quiere promover una mentalidad contemporánea basándose en impulsar sistemas ambientales que permitan aprovechar el agua, reintroduciéndola en el subsuelo y permitir, recargando los acuíferos, cerrar el ciclo natural del agua.