BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] En la lingüística catalana sovint s'ha dit que en el parlar nord-occidental, a diferència de la resta de parlars, els verbs inacusatius no presenten concordança amb el subjecte postverbal indefinit. Tanmateix, no hi ha estudis sistemàtics que presentin dades empíriques sobre aquest fenomen. Així doncs, aquest treball pretén omplir el buit de coneixement que hi ha en aquest àmbit en el parlar nord-occidental. La hipòtesi inicial és que la manca de concordança dels verbs inacusatius en el català nord-occidental es troba davant un canvi lingüístic en curs que es reflecteix en les diferents franges d'edat. Els objectius d'aquest estudi són, per tant, analitzar en quines situacions es produeix aquesta manca de concordança, fer un estudi sistemàtic d'aquest fenomen des del punt de vista de la producció i l'acceptabilitat, i determinar si la manca de concordança dels verbs inacusatius en el parlar nord-occidental està patint un canvi lingüístic. S'han recollit dades de parlants de diferents franges d'edat mitjançant una enquesta de producció i un qüestionari d'acceptabilitat. Els resultats mostren que la manca de concordança en el nord-occidental es produeix quan el sintagma nominal és indefinit i postverbal. Tanmateix, aquest fenomen queda reduït als parlants de més edat i és previsible que acabi desapareixent. Ens trobem, doncs, davant d'un canvi lingüístic en curs.

[es] En la lingüística catalana a menudo se ha dicho que en el catalán noroccidental, a diferencia del resto de dialectos, los verbos inacusativos no presentan concordancia con el sujeto posverbal indefinido. Sin embargo, no hay estudios sistemáticos que presenten datos empíricos sobre este fenómeno. Así pues, este trabajo pretende llenar el vacío de conocimiento que hay en este ámbito en el habla noroccidental. La hipótesis inicial es que la falta de concordancia de los verbos inacusativos en el catalán noroccidental se encuentra ante un cambio lingüístico en curso que se refleja en las distintas franjas de edad. Por tanto, los objetivos de este estudio son analizar en qué situaciones se produce esta falta de concordancia, efectuar un análisis sistemático desde el punto de vista de la producción y la aceptabilidad, y determinar si la falta de concordancia en el noroccidental está sufriendo un cambio lingüístico. Se han recogido datos de hablantes de diferentes franjas de edad mediante una encuesta de producción y un cuestionario de aceptabilidad. Los resultados muestran que la falta de concordancia se produce cuando el sintagma nominal es indefinido y posverbal. Sin embargo, este fenómeno queda reducido a los hablantes de más edad y es previsible que acabe desapareciendo. Por consiguiente, nos encontramos delante de un cambio lingüístico en curso.
[ca] L'anàlisi del llenguatge, especialment del publicitari, és un fenomen recurrent en el món de la lingüística aplicada. Nogensmenys, amb el naixement de les noves tecnologies, han aparegut nous textos y noves formes d'expressió. Existeix una necessitat de conèixer més aquest tipus de textos i de saber de quina forma es componen i quins recursos empren. Per tant, aquest treball pretén mostrar de quina forma podrien analitzar-se aquests textos proporcionant una anàlisi del lèxic i de la sintaxi de diversos textos extrets de les xarxes socials i relacionant-los amb diverses funcions del llenguatge. A més, el projecte té l'objectiu de documentar tota la investigació mitjançant un corpus i unes taules de recompte de dades. Aquesta investigació podria caracteritzar-se de qualitativa, ja que la importància del corpus es basa en la qualitat dels textos, no en la quantitat. Per aquest motiu, tota la documentació ha estat afegida a l'annex del treball. Finalment, el treball proporciona uns breus antecedents sobre el llenguatge publicitari i les funcions del llenguatge.

[es] El análisis del lenguaje, especialmente el publicitario, es un fenómeno recurrente en el mundo de la lingüística aplicada. Sin embargo, con el nacimiento de nuevas tecnologías, aparecen nuevos textos y nuevas formas de expresión. Existe una necesidad de conocer más este tipo de textos y saber de qué forma se componen y qué recursos emplean. Por ende, este trabajo pretende mostrar de qué forma se podrían analizar este tipo de textos proporcionando un análisis del léxico y la sintaxis de varios textos extraídos de redes sociales y relacionándolos con varias funciones del lenguaje. Asimismo, el proyecto tiene el objetivo de documentar dicha investigación mediante corpus y tablas de recuento de datos. Esta investigación podría caracterizarse como cualitativa, ya que la importancia de los corpus se basa en la calidad de los textos, no en la cuantidad. Por este motivo, toda la documentación se ha añadido en el anexo del trabajo. Finalmente, el trabajo aporta unos breves antecedentes sobre lenguaje publicitario y funciones del lenguaje.
[ca] Avui en dia, hi ha diversitat d'opinions quant al model lingüístic del sistema educatiu català i el debat entre defensors i detractors de la immersió lingüística torna a ser molt present, sobretot als cercles polítics: tots els partits catalans s'hi han posicionat a favor o en contra i han presentat propostes de política lingüística diferents. L'objectiu d'aquest treball de final de grau és, doncs, analitzar i comparar totes aquestes propostes de forma objectiva per determinar-ne el grau de validesa. Ara bé, per fer aquesta avaluació calen unes bases teòriques i, per tant, a la primera part del treball també s'hi inclou un resum sobre el procés de recuperació del català a l'escola i, a la segona, una síntesi dels passos que cal seguir per analitzar una política pública. Gràcies a això, a la tercera part podem presentar aquesta avaluació de les diverses propostes polítiques, agrupades en tres blocs: els partits que consideren la immersió un model injust perquè desafavoreix la població castellanoparlant i perquè impedeix l'aprenentatge del castellà i de l'anglès; els que no s'hi oposen, però pensen que cal flexibilitzar-la per compensar dèficits lingüístics i donar més pes a les terceres llengües, i els que la defensen perquè creuen que és l'únic model viable per garantir els drets de tots els ciutadans. Els resultats d'aquesta anàlisi mostren que, efectivament, el model de conjunció en català, tot i no ser perfecte, continua sent el més just i permissible per preservar l'equilibri i l'harmonia de la nostra societat.

[es] Hoy en día, hay diversidad de opiniones en cuanto al actual modelo lingüístico del sistema educativo catalán y el debate entre defensores y detractores de la inmersión lingüística vuelve a estar muy presente, sobre todo en los círculos políticos: todos los partidos catalanes se han posicionado a favor o en contra y han presentado distintas propuestas de política lingüística. Así pues, el objetivo de este trabajo de fin de grado es analizar y comparar todas estas propuestas de forma objetiva para determinar su grado de validez. Ahora bien, para hacer esta evaluación hacen falta unas bases teóricas y, por lo tanto, en la primera parte del trabajo también se incluye un resumen sobre el proceso de recuperación del catalán en la escuela y, en la segunda, una síntesis de los pasos a seguir para analizar una política pública. Gracias a eso, en la tercera parte podemos presentar esta evaluación de las distintas propuestas políticas, agrupadas en tres bloques: los partidos que consideran la inmersión un modelo injusto porque desfavorece a la población castellanohablante y porque impide el aprendizaje del castellano y del inglés; los que no se oponen a ella, pero piensan que hay que flexibilizarla para compensar déficits lingüísticos y dar más peso a las terceras lenguas, y los que la defienden porque creen que es el único modelo viable para garantizar los derechos de todos los ciudadanos. Los resultados de este análisis muestran que, efectivamente, el modelo de conjunción en catalán, a pesar de no ser perfecto, sigue siendo el más justo y permisible para preservar el equilibrio y la armonía de nuestra sociedad.
[ca] Amb un món cada cop més internacionalitzat i interconnectat, la traducció serveix com a una eina que permet construir ponts entre diverses cultures i diversos àmbits. El treball que es presenta vol estudiar i comparar els dos sistemes judicials, el Common Law i el Dret espanyol, com també contribuir amb els recursos traductològics ja existents cap al català. Tot i ser un tema que altres autors han estudiat, el treball es basa en la traducció d'un vídeo informatiu que explica un dels tribunals inferiors del Dret anglosaxó. L'evolució dels sistemes que s'estudien està caracteritzada pels fets històrics; fets que han polit el sistema i s'han adaptat en moments de necessitats. Amb l'elaboració d'una traducció comentada, com a introducció al dret comparat, s'ha observat les dificultats que un traductor ha d'afrontar en cada text: s'ha de valorar quina és la funció que tindrà en la cultura meta, qui serà el receptor i quin és el llenguatge típic per a cada àmbit. Al final del treball s'ha arribat a la conclusió que existeixen diverses maneres d'enfocar una traducció i que les característiques inherents del text original condicionen el text meta. A més, per aconseguir que una traducció sigui genuïna, el traductor ha de documentar-se i disposar dels recursos útils per al procés de traducció. No existeix un únic criteri, sinó que la coherència juga un paper fonamental.

[es] En un mundo cada vez más internacionalizado e interconectado, la traducción funciona como una herramienta que permite construir puentes entre diferentes culturas y ámbitos. El trabajo que se presenta quiere estudiar y comparar los dos sistemas judiciales, el Common Law y el Derecho español, así como contribuir con los recursos traductológicos que ya existen hacia el catalán. A pesar de ser un tema que otros autores han estudiado, este trabajo se basa en la traducción de un vídeo informativo que explica uno de los tribuales inferiores del Derecho anglosajón. La evolución de los sistemas que se estudian está caracterizada por los hechos históricos; hechos que han perfeccionado el sistema y se han adaptado a las necesidades. Con la elaboración de una traducción comentada, como introducción al derecho comparado, se han observado las dificultades que un traductor debe de hacer frente en cada texto: se ha de valorar cuál es la función que tendrá en la lengua meta, quién será el receptor i cuál es el típico lenguaje para cada ámbito. Al final del trabajo se ha llegado a la conclusión de que existen diferentes formas de enfocar una traducción y que las características inherentes del texto original condicionan el texto meta. Para conseguir que una traducción sea natural, el traductor debe de documentarse y disponer los recursos útiles para el proceso de traducción. No existe un solo criterio, sino que la coherencia juga un papel fundamental.
[ca] Les alternances de codi són fruit de situacions de contacte de llengües. Un clar exemple és Catalunya, on el context social fa palès la convergència del castellà i el català. Alguns autors han defensat que aquest fenomen posa de manifest les mancances lingüístiques que té un parlant bilingüe respecte d'una de les llengües. Tanmateix, d'altres autors consideren que hi ha un seguit de funcions discursives, pragmàtiques i ideològiques que no s'han de passar per alt. Per tal de comprovar a quins d'aquests usos responen les alternances de codi, s'ha dut a terme l'anàlisi qualitativa d'una conversa oral i espontània entre parlants bilingües amb L1 català i L1 castellà. Un altre dels objectius és observar quina de les dues llengües té una major presència en una conversa bilingüe en què els parlants tenen L1 diferents. Els resultats preliminars de la mostra suggereixen com la producció d'alternances de codi podria estar relacionada amb un domini equilibrat de bilingüisme. Paral·lelament, s'ha detectat que la llengua que més parlants comparteixen com a L1 és la que s'estableix com a base de la interacció. Les dades conclouen que els patrons que es tracen depenen de les actituds i preferències lingüístiques dels parlants d'un grup en concret, i que per extrapolar-los a un grup representatiu s'hauria de fer un estudi més exhaustiu.

[es] Las alternancias de código son fruto de situaciones de contacto de lenguas. Un claro ejemplo es Cataluña, donde el contexto social hace evidente la convergencia del castellano y el catalán. Algunos autores han defendido que este fenómeno manifiesta las carencias lingüísticas que tiene el hablante en cuestión respecto alguna de las lenguas. No obstante, otros consideran importante tener en cuenta una serie de funciones discursivas, pragmáticas e ideológicas. Con el objetivo de comprobar a qué usos responden las alternancias de código, se ha llevado a cabo el análisis cualitativo de una conversación oral y espontánea entre hablantes bilingües con L1 catalán y L1 castellano. Otro de los objetivos es observar cuál de las dos lenguas tiene mayor presencia en una interacción en la que los hablantes tienen L1 diferentes. Los resultados preliminares de la muestra sugieren que la producción de alternancias de código podría estar directamente relacionada con un dominio equilibrado de bilingüismo. Por otra parte, se ha detectado que la lengua que más hablantes comparten como L1 es la que se establece como base de la interacción. Los resultados concluyen que los patrones que se forman dependen de las actitudes y preferencias lingüísticas de los hablantes de un grupo en concreto, y que para hacer generalizaciones de un grupo representativo se tendría que hacer un estudio más exhaustivo.
[ca] El terme discurs és un concepte abstracte, molt ampli i difícil de definir. Per a aconseguir una comprensió de dit terme, és necessari tenir en compte tres possibles perspectives: discurs com a terme que s'aplica a la forma d'utilització del llenguatge, discurs com a terme per a la comunicació de creences (cognició), i discurs com a terme referent a la interacció en situacions d'índole social. En tractar-se d'un concepte abstracte que depèn tant de l'emissor com del receptor, el discurs pot expressar una ideologia concreta. L'ús diari del concepte ideologia és generalment negatiu. No obstant això, en aquest treball se'n parla com un sistema de creences, és a dir, com un fonament de les representacions socials compartides per un grup social. D'aquesta manera, hi trobarem discursos ideològics de grups endògens i exògens, tots dos amb uns coneixements comuns aliè a qualsevol ideologia. En aquest treball s'analitzaran dos discursos (un de Franco i un altre de polítics espanyols actuals), i per això es fa servir com a base teòrica una classificació d'elements a diferents nivells (del relat, del context i de la ideologia): quines dades s'analitzen, com es defineixen i el seu context.

[es] El término discurso es un concepto abstracto, muy amplio y difícil de definir. Para lograr una comprensión de dicho término, es necesario tener en cuenta tres posibles perspectivas: discurso como término que se aplica a la forma de utilización del lenguaje, discurso como término para la comunicación de creencias (cognición), y discurso como término referente a la interacción en situaciones de índole social. Al ser el discurso un concepto abstracto que depende tanto del emisor como del receptor , puede expresar una ideología concreta. El uso diario del concepto ideología es generalmente negativo. No obstante, en este trabajo se habla de él como un sistema de creencias, es decir, como un fundamento de las representaciones sociales compartidas por un grupo social. De esta manera, encontraremos discursos ideológicos de grupos endógenos y exógenos, ambos con unos conocimientos comunes ajenos a cualquier ideología. En este trabajo se analizarán dos discursos (uno de Franco y otro de políticos españoles actuales), y para ello se utiliza como base teórica una clasificación de elementos a distintos niveles (del relato, del contexto y de la ideología): qué datos se analizan, cómo se definen y su contexto.
[ca] Ja que Arenys de Munt no disposa d'estructura hotelera suficient, aquest projecte s'ha realitzat amb l'objectiu d'investigar si pot arribar a convertir-se en una destinació turística de dia. Arrel de l'estudi s'ha vist que sí és possible, encara que hi ha una manca d'infraestructures i d'un full de ruta per tal d'explotar els seus recursos de la millor manera possible./nÉs per això, que com a resultat final, s'ha creat un Pla de Dinamització Turística per Arenys de Munt amb l'objectiu d'establir les primeres pautes per desenvolupar el turisme a la vila.

[es] Ya que Arenys de Munt no dispone de estructura hotelera suficiente, este proyecto se ha realizado con el objetivo de investigar si puede llegar a convertirse en un destino turístico de día. A raíz del estudio se ha visto que sí es posible, aunque hay una falta de infraestructuras y de una hoja de ruta para explotar sus recursos de la mejor manera posible./nEs por ello, que como resultado final, se ha creado un Plan de Dinamización Turística para Arenys de Munt con el objetivo de establecer las primeras pautas para desarrollar el turismo en la villa.
[ca] L'aparició de el Reial Decret-Llei 6/2019 suposa un important pas endavant en la protecció de les treballadores embarassades enfront de l'extinció contractual durant el període de prova, que fins a aquest moment s'havia canalitzat exclusivament a través de la via ordinària de tutela drets fonamentals. L'actual paràgraf 2n de l'article 14.2 de l'TRLET estén a aquesta tipologia extintiva la nul·litat objectiva i automàtica que dues dècades enrere es va introduir per als acomiadaments disciplinari i objectiu, generant una presumpció que només pot trencar-se acreditant la manca d'aptitud i / o adequació de la treballadora embarassada. No obstant això, la nova regulació també presenta algunes deficiències, perquè genera diversos interrogants, tant en relació amb el col·lectiu beneficiari de la garantia com al seu abast objectiu, i s'oblida de transposar l'obligació de notificació escrita i motivada de la decisió extintiva establerta en l'article 10.2 de la Directiva 92/85 / CEE.

[es] La aparición del Real Decreto-ley 6/2019 supone un importante paso adelante en la&nbsp;protección de las trabajadoras embarazadas frente a la extinción contractual durante el&nbsp;período de prueba, que hasta ese momento se había canalizado exclusivamente a través&nbsp;de la vía ordinaria de tutela de derechos fundamentales. El actual párrafo 2° del artículo&nbsp;14.2 del TRLET extiende a esa tipología extintiva la nulidad objetiva y automática que&nbsp;dos décadas atrás se introdujo para los despidos disciplinario y objetivo, generando una&nbsp;presunción que solo puede romperse acreditando la falta de aptitud y/o adecuación de la&nbsp;trabajadora embarazada. No obstante, la nueva regulación también presenta algunas&nbsp;deficiencias, porque genera diversos interrogantes, tanto en relación con el colectivo&nbsp;beneficiario de la garantía como a su alcance objetivo, y se olvida de transponer la&nbsp;obligación de notificación escrita y motivada de la decisión extintiva establecida en el&nbsp;artículo 10.2 de la Directiva 92/85/CEE.&nbsp;
[ca] El còmic és un gènere que ha anat evolucionant amb el pas del temps i que s'ha anat adaptant a les noves tecnologies. A partir d'aquí, han sorgit diferents tipologies de còmics digitals amb diferents denominacions. Un d'ells és el webtoon, que sorgeix a Corea del Sud i que té unes característiques donades pel suport digital en què es llegeixen, diferents de les dels còmics en paper. A més a més, com és una tipologia consumida digitalment, utilitza certs recursos, com la música, que ajuden a ambientar la història i a que es comprengui millor. En aquest treball es presenta aquesta tipologia de còmic i una traducció dels cinc primers capítols de True Beauty de Yaongyi per veure quins problemes comporta i si són els mateixos que els dels còmics tradicionals en paper. S'arriba a la conclusió que el webtoon no es desprèn dels problemes del còmic en paper i que és una tipologia de còmic que ha de ser estudiada més a fons degut al seu creixement en aquests últims anys.

[es] El cómic es un género que ha ido evolucionando con el paso del tiempo y que se ha ido adaptando a las nuevas tecnologías. A partir de ello, han surgido distintos tipos de cómics digitales con diferentes nombres. Uno de ellos es el webtoon, que nace en Corea del Sur y que tiene unas características que vienen dadas por el soporte digital en el que se leen, distintas a las de los cómics en papel. Además, al ser una tipología que se consume digitalmente, hace uso de ciertos recursos, como la música, que ayudan a ambientar la historia y a que se comprenda mejor. En el presente trabajo, se presenta esta tipología de cómic y una traducción de los primeros cinco capítulos de True Beauty de Yaongyi para ver qué tipo de problemas conlleva y si son los mismos que los de los cómics tradicionales en papel. Se llega a la conclusión de que el webtoon no se deshace de los problemas del cómic en papel y que es una tipología de cómic que debe ser estudiada más a fondo debido a su auge en estos últimos años.
[ca] Si bé és cert que l'estudi de la traducció engloba tota mena de textos, aquest treball se centrarà en un gènere poc estudiat en comparació amb altres: el còmic. La seva naturalesa demana que el traductor tingui en compte molts elements que no són presents en altres gèneres més populars en aquesta disciplina d'estudi com, per exemple, les novel·les. Atès que al còmic convergeixen text i imatge, cal tenir en compte els seus aspectes extralingüístics, com la limitació espacial de què disposen les àrees de les vinyetes destinades al text (bafarades, quadres de text, onomatopeies, etc.), i els intralingüístics, com la oralitat fingida, els recursos vocals verbals i la tria d'onomatopeies. Per realitzar aquest anàlisi, s'ha traduït al català el còmic ¡Por Isis, llegó la crisis! (Ibáñez, 2009), de Mortadel·lo i Filemó, parant atenció als elements esmentats. A més, també s'ha analitzat els principals problemes de traducció que presenta l'humor, un dels eixos centrals d'aquest text, l'ús de varietats lingüístiques no estàndard amb motius còmics i la rima. Finalment, també s'aprofita la direcció de traducció per valorar la funció de les traduccions del castellà a les altres llengües que comprèn el país.

[es] Si bien es cierto que el estudio de la traducción engloba todo tipo de textos, este trabajo se centra en un género poco estudiado en comparación con otros: el cómic. Su naturaleza pide que el traductor tenga en cuenta muchos elementos que no están presentes en otros géneros más populares en esta disciplina de estudio como, por ejemplo, las novelas. Dado que en el cómic convergen texto e imagen, hay que tener en cuenta sus aspectos extralingüísticos, como la limitación espacial de qué disponen las áreas de las viñetas destinadas al texto (bocadillos, cuadros de texto, onomatopeyas, etc.), y los intralingüísticos, como la oralidad fingida, los recursos vocales verbales y la elección de onomatopeyas. Para realizar este análisis, se ha traducido el cómic ¡Por Isis, llegó la crisis! (Ibáñez, 2009), de Mortadelo y Filemón, al catalán prestando atención a los elementos mencionados. Además, también se ha analizado los principales problemas de traducción que presenta el humor, uno de los ejes centrales de este texto, el uso de variedades lingüísticas no estándar con motivos cómicos y la rima. Finalmente, también se aprovecha la dirección de traducción para valorar la función de las traducciones del castellano en las otras lenguas que comprende el país.