[ca] Aquesta tesi s'ha configurat com a seccions independents per a poder ser publicades posteriorment de manera individual. En la primera secció s'escomet l'estat de l'art de la teleinfermería amb una revisió de totes les publicacions trobades amb la paraula teleinfermería en el títol. L'anàlisi de les publicacions permet conéixer els països amb més producció científica, les orientacions dels treballs, i altres dades d'interés, i inclou un mapa coroplètic. Les tres seccions següents formen una tríada d'articles estructurats per a obtindre la perspectiva del personal d'infermeria sobre la teleinfermería. Encara que s'han realitzat alguns estudis sobre aspectes parcials, i també des del punt de vista del pacient, fins hui no s'ha publicat una avaluació general de l'opinió dels professionals d'infermeria. El primer treball d'aquesta tríada presenta un nou qüestionari amb 18 preguntes aparellades (per evitar preguntes capcioses) amb una escala Likert−5, i tres preguntes dicotòmiques, una per domini, que analitzen els dominis d'utilitat, acceptació i adequació de la teleinfermeria al camp clínic. Una vegada dissenyat el qüestionari es van generar per ordinador sis bases de dades amb diferents tipus de simetria i curtosi, així com diferent índex de concordança entre les preguntes, per cobrir totes les possibilitats teòriques de resposta. Els resultats es van analitzar mitjançant el mètode clàssic (CTT) i la teoria de resposta a l'ítem (Rasch). Es van obtindre alfes de Cronbach entre 0,80−0,95, Kiser-Meyer-Olkin entre 0,93−0,92 i el test d'esfericitat de Bartlett va resultar altament significatiu p<0,0001. En l'anàlisi de Rasch, es va obtindre un coeficient de fiabilitat (EAP) de 0,94, amb estimació de probabilitat mitjana ponderada de Warm (WLE) de 0,94, i valors extrems infit-t i outfit-t de +1,61, –1,98. El següent document de la tríada, mostra els resultats de l'enquesta en tres països seleccionats de la UE amb diferents perfils econòmics (Espanya, Portugal, Polònia), utilitzant el qüestionari validat en la fase anterior. Es van enquestar 225 infermers/as treballant en atenció primària, especialitzada o residències d'ancians. Els resultats van mostrar l'adequació del model també a la pràctica per mesurar els dominis d'utilitat, acceptabilitat i adequació de la teleinfermeria (alfa de Cronbach global 0,945, Kaiser-Meyer-Olkin 0,952 i Bartlett p<0,001). Les respostes favorables a la teleinfermeria van obtindre una puntuació mitjana de 4 sobre 5 en l'escala de Likert, tant globalment com pels tres àmbits. L'estimació mitjana d'ús de teleinfermería d'un 34.3% indica que el personal d'infermeria considera que la seua professió requereix una activitat fonamentalment presencial. En l'anàlisi ANOVA, els resultats de Portugal van ser significativament superiors als d'Espanya i Polònia, tant en l'ambit global com per a cadascuna de les dimensions. Després de transformar les dades politòmiques en dicotòmics es va realitzar una anàlisi més exhaustiva amb la metodologia Rasch, incloent-hi els infit i outfit estandarditzats, la dificultat dels ítems, i estadístiques de bondat d'ajust. Va resultar un coeficient de fiabilitat (EAP) de 0,825. L'estimació de la probabilitat mitjana ponderada de Warm va ser de 0,715. L'anàlisi de Rasch confirma els resultats obtinguts anteriorment utilitzant CTT. El qüestionari és vàlid, encara que la pregunta quatre tal vegada podría re formular-se per a millorar la coherència de les respostes o suprimir-se amb am el seu parell o sense (pregunta cinc). Finalment, en l'última secció es presenta un cinqué treball de metodologia a distància per a valorar la utilitat del procediment bibliomètric. L'epidèmia de COVID-19 va representar una oportunitat per a analitzar el clima laboral del personal d'infermeria abans, durant i després del brot principal de la pandèmia a través de les seues publicacions. Es va seleccionar una mostra (n = 828) de la producció quadriennal d'articles científics d'infermeria (2019 a 2022) per a analitzar els temes: 1/ protecció personal; 2/ alteracions psicològiques; 3/ procediments; i 4/ gestió, en els àmbits d'atenció primària, hospitalari i residències geriàtriques. Es va aplicar metodologia no paramètrica per a valorar els canvis de tendència en el temps que van resultar estadísticament significatives. Les dades van reflectir canvis principalment en temes de salut mental i gestió, però les diferents àrees (atenció primària, hospital i residències geriàtriques) van seguir els seus propis patrons. El procediment va demostrar que el mètode bibliomètric a distància és sensible a la detecció de canvis de l'ambient laboral, obrint la porta a altres usos, amb diferents temes i publicacions o presentacions a congressos. La metodologia a distància pot contribuir a fer que la realització del treball de l'infermer siga més eficient, i contribuir a pal·liar la creixent escassetat de professionals d'infermeria.

[en] This thesis has been configured as self-standing sections in order to be published independently at a later date. The first section deals with the state of the art of telenursing with a review of all the publications found with the word telenursing in the title. The analysis of the publications allows us to know the countries with the highest scientific production, the focus on the papers, and other data of interest, including a choropleth map. The following three sections form a triad of papers structured to elicit nurses' perspectives on telenursing. Although some studies have been carried out on partial aspects, and also from the patient's point of view, a general evaluation of the opinion of nursing professionals has not been published to date. The first paper of this triad presents a new questionnaire with 18 paired questions (to avoid leading questions) on a Likert−5 scale, and three dichotomous questions, one per domain, analysing the domains of usefulness, acceptance, and appropriateness of telenursing for nursing clinicians. Once the questionnaire was designed, six databases were computer-generated with different types of symmetry and kurtosis, as well as different matching rates between questions, to cover all theoretical response possibilities. The results were analysed using the classical method (CTT) and item response theory (Rasch). Cronbach's alphas ranged from 0.80 to 0.95, Kaiser–Meyer–Olkin (KMO) (0.93 to 0.95) and a significant p <0.0001 for Bartlett's test of sphericity were obtained. Rasch analysis showed reliability coefficient (EAP) of 0.94. Warm's mean-weighted likelihood estimate (WLE) of 0.94. Extreme infit-t and outfit-t values obtained were +1.61, –1.98. The next paper of the triad presents the results of the survey administered in three selected EU countries with different economic profiles (Spain, Portugal, Poland), using the questionnaire as validated in the previous phase. A total of 225 nurses were surveyed working in primary care, specialised care, or nursing homes. The results showed the suitability of the model also in practice for the measurement of the domains of usefulness, acceptability, and appropriateness of telenursing (overall Cronbach's alpha 0.945, Kaiser-Meyer-Olkin 0.952 and Bartlett's p <0.001). Responses in favour of telenursing scored an average of 4 out of 5 on the Likert scale, both overall and for the three domains. It is remarkable that the estimated average use of telenursing is 34.3%, indicating that nurses consider their profession to be mainly face-to-face. In the ANOVA analysis, the results for Portugal were significantly higher than those for Spain and Poland, both overall and for each of the dimensions. After transforming the polytomous data into dichotomous data, further analysis was performed using Rasch methodology, including standardised infit and outfit, item difficulty, and goodness-of-fit statistics. The reliability coefficient (EAP) was 0.825. Warm's mean weighted likelihood estimate was 0.715. The Rasch analysis confirms that the questionnaire is valid, although perhaps question four should be rephrased to improve the consistency of responses or deleted with or without its pair (question five). Finally, a last section with a fifth work on remote methodology research was conducted to assess the usefulness of the bibliometric procedure. The COVID-19 epidemic represented an opportunity to analyse the labour climate of nursing staff before, during and after the main outbreak of the pandemic through the publications of nursing professionals. A sample (n = 828) of the four-year production of nursing scientific articles (2019 to 2022) was selected to analyse the topics: 1/ personal protection; 2/ psychological alterations; 3/ procedures; and 4/ management, in primary care, hospital and nursing home settings. Non-parametric methodology was applied to determine changes of trends over time that were statistically significant. The data reflected changes mainly in mental health and management issues, but the different areas (primary care, hospital, and nursing homes) followed their own patterns. The procedure demonstrated that the bibliometric distance method is sensitive to detecting changes in the labour environment, opening the door to other uses, with different topics and different publications or conference presentations. Remote methodology can contribute to making the performance of nursing work more efficient and help to alleviate the growing shortage of nursing professionals.