[ca] - Introducció El cyberbullying entre els infants i adolescents és un greu problema de Salut. No obstant això, l'evidència respecte als factors de risc que ho desencadenen, i la seva relació amb altres problemes de salut com el consum de substàncies és heterogènia. Els trets de personalitat podrien jugar un paper rellevant en la gènesi de la cibervictimització i el consum de substàncies. El propòsit d'aquest treball va ser tractar de determinar les relacions que s'estableixen entre els factors sociodemogràfics, els trets de personalitat, l'ús de xarxes socials i el consum de substàncies, amb la cibervictimització - Contingut de la investigació Es va dur a terme un estudi transversal amb 765 estudiants d'educació secundària pertanyents a 16 centres de l'Illa de Mallorca amb edats compreses entre els 14 i els 16 anys. Els joves van emplenar un qüestionari amb preguntes sociodemogràfiques, i sobre l'ús de tabac, alcohol, i xarxes socials. La cibervictimització va ser mesurada mitjançant l'Escala de Cibervictimización de Garaigordobil. El BFQ-NA (Big Five Questionnaire) va ser emprat per a mesurar els trets de personalitat. Es van dur a terme diversos models de regressió logística controlant per les diferents variables d'estudi, amb la finalitat d'observar la interacció i associació entre els diferents factors. Els resultats van indicar que un total de 305 estudiants (39,9%) van patir cyberbullying en l'últim any. Les noies van ser cibervictimitzades en major mesura que els nois (43.1% vs. 35.7%; p=0.04). Les cibervíctimes van presentar nivells més elevats de neuroticisme (0.16 vs. -0.23; p<=0.01) i extraversió (0.11 vs. -0.09; p<0.01=), i més reduïts en responsabilitat (-0.001 vs. 0.20; p<0.01=). A més, van passar més temps usant les xarxes socials (6h 30 min vs. 5h 16 min; p<0.01=). Les anàlisis multivariants van indicar que el temps d'ús de xarxes socials no es va associar de manera significativa amb ser victima de cibervictimització (OR = 1.11; 95% IC = 0.938–1.311; p=0.23), controlant pels trets de personalitat. En canvi, els trets de personalitat van mantenir la magnitud i significació de la seva associació amb la cibervictimització. Els estudiants cibervictimitzats van realitzar un major consum d'alcohol (OR = 1.99; 95% IC = 1.47–2.70; p<0.01=) i tabac (OR = 2.55; 95% IC = 1.28–5.05; p<0.01=) que els no-cibervictimitzats. Utilitzant el model de regressió logística per controlar pels trets de personalitat i les variables sociodemogràfiques, es va observar que els consumidors d'alcohol continuaven presentant un major risc de cibervictimització (OR = 1.51; 95% IC = 1.05–2.15; p=0.03). - Conclusió Les nostres troballes indiquen que la cibervictimización és un problema freqüent entre els adolescents a l'Illa de Mallorca i que s'associa amb altres conductes de risc com el consum de substàncies. El nostre estudi suggereix l'existència de factors de personalitat comuns subjacents a la cibervictimització i al consum de substàncies. Les intervencions centrades en l'entrenament d'estratègies d'afrontament adaptatives i la millora de comportaments socials podrien ser una via per a reduir el cyberbullying i el consum de substàncies entre els joves

[es] El cyberbullying entre los niños y adolescentes es un grave problema de salud pública. Sin embargo, la evidencia con respecto a los factores de riesgo que lo desencadenan, y su relación con otros problemas de salud como el consumo de sustancias es heterogénea. Los rasgos de personalidad podrían jugar un papel relevante en la génesis de la cibervictimización y el consumo de sustancias. El propósito de este trabajo fue tratar de determinar las relaciones que se establecen entre los factores sociodemográficos, los rasgos de personalidad, el uso de redes sociales y el consumo de sustancias, con la cibervictimización. Contenido de la investigación Se llevó a cabo un estudio transversal con 765 estudiantes de educación secundaria pertenecientes a 16 centros de la Isla de Mallorca con edades comprendidas entre los 14 y los 16 años. Los jóvenes cumplimentaron un cuestionario con preguntas sociodemográficas, y acerca del uso de tabaco, alcohol, y redes sociales. La cibervictimización fue medida mediante la Escala de Cibervictimización de Garaigordobil. El BFQ-NA (Big Five Questionnaire) fue empleado para medir los rasgos de personalidad. Se llevaron a cabo varios modelos de regresión logística controlando por las diferentes variables de estudio, con el fin de observar la interacción y asociación entre los diferentes factores. Los resultados indicaron que un total de 305 estudiantes (39,9%) sufrieron cyberbullying en el último año. Las chicas fueron cibervictimizadas en mayor medida que los chicos (43.1% vs. 35.7%; p=0.04). Las cibervíctimas presentaron niveles más elevados de neuroticismo (0.16 vs. -0.23; p<0.01) y extraversión (0.11 vs. -0.09; p<0.01), y más reducidos en responsabilidad (-0.001 vs. 0.20; p<0.01). Además, pasaron más tiempo usando las redes sociales (6h 30 min vs. 5h 16 min; p<0.01). Los análisis multivariantes indicaron que el tiempo de uso de redes sociales no se asoció de modo significativo a ser cibervictimizado (OR = 1.11; 95% IC = 0.938–1.311; p=0.23), tras controlar por los rasgos de personalidad. En cambio, los rasgos de personalidad mantuvieron la magnitud y significación de su asociación con la cibervictimización. Los estudiantes cibervictimizados realizaron un mayor consumo de alcohol (OR = 1.99; 95% IC = 1.47–2.70; p<0.01) y tabaco (OR = 2.55; 95% IC = 1.28–5.05; p<0.01) que los no-cibervictimizados. El modelo de regresión logística controlando por los rasgos de personalidad y las variables sociodemográficas, continuó mostrando un mayor riesgo de cibervictimización entre los consumidores de alcohol (OR = 1.51; 95% IC = 1.05–2.15; p=0.03). Conclusiones: Nuestros hallazgos indican que la cibervictimización es un problema frecuente entre los adolescentes en la Isla de Mallorca y que se asocia con otras conductas de riesgo como el consumo de sustancias. Nuestro estudio sugiere la existencia de factores de personalidad comunes subyacentes a la cibervictimización y al consumo de sustancias. Las intervenciones centradas en el entrenamiento de estrategias de afrontamiento adaptativas y la mejora de comportamientos sociales podrían ser una vía para reducir el cyberbullying y el consumo de sustancias entre los jóvenes.