[ca] Un deepfake o hipertrucatge és un vídeo hiperrealista manipulat digitalment per representar persones que diuen o fan coses que en realitat mai no van succeir. Aquestes representacions sintètiques, generades mitjançant tècniques informatitzades basades en intel·ligència artificial (IA), plantegen serioses amenaces per a la privacitat, en un nou escenari en el qual s'incrementen els riscos derivats de les suplantacions d'identitat. Amb la sofisticació de les tècniques per al desenvolupament de deepfakes, resulta cada vegada més complicat detectar si les aparicions públiques o declaracions de personatges influents responen a paràmetres reals o, per contra, són resultat de representacions fictícies. Aquest estudi té com a objectiu plantejar un estat de la qüestió a través de l'anàlisi de l'actualitat acadèmica i mitjançant una exhaustiva revisió bibliogràfica. En el present treball es busca donar resposta a les qüestions que plantegem a continuació, que entenem d'interès general, tant en un vessant econòmic i social com en diverses àrees de recerca: què són els deepfakes?, qui els produeix i quina tecnologia els dona suport?, quines oportunitats plantegen?, quins riscos s'associen a aquests documents multimèdia?, quins mètodes existeixen per combatre aquestes falsificacions? I emmarcant l'estudi en l'àmbit de la teoria de la informació: es tracta d'una revolució o d'una evolució de les fake news? Com sabem, les notícies falses influeixen en l'opinió pública i són efectives a l'hora d'apel·lar emocions i modificar comportaments. Podem assumir que aquests nous textos audiovisuals seran tremendament eficaços a l'hora de minar, més si fos possible, la credibilitat dels mitjans digitals, així com d'accelerar el ja evident esgotament del pensament crític.

[es] Un deepfake o ultrafalso es un vídeo hiperrealista manipulado digitalmente para representar a personas que dicen o hacen cosas que en realidad nunca sucedieron. Estas representaciones sintéticas, generadas mediante técnicas computarizadas basadas en inteligencia artificial (IA), plantean serias amenazas para la privacidad, en un nuevo escenario en el que se incrementan los riesgos derivados de las suplantaciones de identidad. Con la sofisticación de las técnicas para el desarrollo de deepfakes, resulta cada vez más complicado detectar si las apariciones públicas o declaraciones de personajes influyentes responden a parámetros de realidad o, por el contrario, son resultado de representaciones ficticias. Este estudio tiene como objetivo plantear un estado de la cuestión a través del análisis de la actualidad académica y mediante una exhaustiva revisión bibliográfica. En el presente trabajo se busca dar respuesta a las cuestiones que planteamos a continuación, que entendemos de interés general, tanto en una vertiente económica y social como en diversas áreas de investigación: ¿qué son los deepfakes?, ¿quién los produce y qué tecnología los respalda?, ¿qué oportunidades plantean?, ¿qué riesgos se asocian a estos documentos multimedia?, ¿qué métodos existen para combatir estas falsificaciones? Y enmarcando el estudio en el ámbito de la teoría de la información: ¿se trata de una revolución o de una evolución de las fake news? Como sabemos, las noticias falsas influyen en la opinión pública y son efectivas a la hora de apelar a emociones y modificar comportamientos. Podemos asumir que estos nuevos textos audiovisuales serán tremendamente eficaces a la hora de minar, más si cabe, la credibilidad de los medios digitales, así como de acelerar el ya evidente agotamiento del pensamiento crítico.