BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] L'objetiu de l'article és l'estudi d'alguns elements extrínsecs de la transmissió del poema CV —Cant espiritual— d'Ausiàs March, a partir de l'anàlisi directa dels testimonis manuscrits i impresos dels segles xv i xvi que ens l'han preservat. S'hi tracten els aspectes següents: a) caracterització bàsica d'aquests testimonis; b) foliació concreta del poema en cadascun d'aquests; c) nombre de versos de la composició segons els diferents testimonis; d) denominació de la poesia d'acord amb les rúbriques que l'encapçalen en cada document, i e) posició relativa del poema dins de cada testimoni.

[en] The objective of this paper is to study of some extrinsic elements of the transmission of the poem CV —Cant espiritual— by Ausiàs March, based on the direct analysis of the manuscripts and printed testimonies dated in the 15th and 16th centuries which have been preserved until present day. These following aspects are to be dealt with: a) basic characterization of these testimonies; b) concrete foliation of the poem in each one of these items; c) number of verses of the composition according to the different testimonies; d) poetry denomination in accordance with the headlines in each document, and e) relative position of the poem within each testimony.
[ca] El 1992 el Dr. Gulsoy va presentar una caracterització general i publicava la introducció i les dues primeres lletres de l'inèdit Silabario de vocablos Lemosines o Valencianos (1805) de Manuel Joaquim Sanelo. A hores d'ara estem preparant una edició completa i un estudi introductori d'aquesta obra que la situe en el marc de la lexicografia catalana al País Valencià. En aquest article només en presentem una part de la investigació sobre l'estructura.

[en] In 1992, Dr. Gulsoy presented a general analysis and edition of the the introduction and the first two letters from the unpublished Silabario de vocablos Lemosines o Valencianos (1805) by Manuel Joaquim Sanelo. We are now preparing a complete edition of and introductory study to this work, which we analyze within the Catalan lexicographic tradition of the País Valencià. In this article, a summary of this work in progress is presented.
[ca] Aquest article audita tots els premis literaris a obra inèdita, en la modalitat de narrativa adulta en català, convocats des del País Valencià al llarg de l'última dècada completa (2011-2020). Més enllà de similituds o dissemblances constatades entre aquest reguitzell de certàmens, la nòmina de noveŀles premiades al si d'aquest paradigmàtic circuit cultural perfila un arquetip si fa no fa definit d'autor habitualment guardonat. A aquest efecte, s'avalua la concatenació de valors mostrals per sexe i per origen geogràfic dels escriptors distingits, tot contrastant-ho amb indicadors anàlegs com la relació d'agraciats amb els principals premis literaris en llengua pròpia de la resta de territoris catalanoparlants dins d'aquesta mateixa seqüència temporal o amb l'encreuament de dades d'altres paràmetres també afins, com ara la concessió de premis a obra publicada. De resultes de tot plegat s'infereix l'existència d'un cànon nominal geolocalitzat a partir dels qui n'han rebut diversos, circumstància altrament previsible atesa la procedència consemblant del gruix d'originals aspirants. Fet i fet, s'escenifica el panorama idiosincràtic d'uns certàmens literaris que traspuen, per virtut o per defecte, una aura de territorialitat marcadament particular o genuïna.

[en] This article goes over the verdicts for all literary prizes for unpublished work in adult literature in Catalan awarded by the Region of Valencia from 2011 to 2020. Beyond the observed similarities and differences in the contests considered, the list of award-winning novels in this paradigmatic cultural space is largely made up of authors who regularly win awards. To this end, we assess the progression of sample values (e.g., sex and geographic origin) of authors who won such awards and contrast it with comparable indicators, such as recipients' relationships with the major literary prizes from the rest of the Catalan-speaking territories in the same timeframe and data on other related parameters, such as awards for published work. As a result, we can infer the existence of a nominal, localized canon based on previous winners of multiple prizes, a foreseeable circumstance given the similar origins of the majority of the works considered. In the end, we find an idiosyncratic backdrop underlying literary contests that give off, by virtue or defect, a notably unique and genuine aura of territoriality.
[ca] Maria Pujol-Valls prova d'escatir, en aquest article, les raons personals i col·lectives de les frustracions expressades en Hora nona. Llibre de capvespres (2005) i Quasi nou llunes (2007), de Josep Vallverdú, a partir d'una constatació: que la realitat política i cultural dels actuals Països Catalans resulta deficient i decebedora per als intel·lectuals de la generació de Vallverdú, protagonistes de la represa literària posterior a la Guerra Civil i el franquisme.

[en] In the present paper, Maria Pujol-Valls aims to ascertain the personal and collective causes of the frustration expressed in Hora nona. Llibre de capvespres (2005) and Quasi nou llunes (2007), by Josep Vallverdú. Her initial point is the statement that the political and cultural reality in the current Catalan Countries is deficient and disappointing for the intellectuals of Vallverdú's generation, leaders of the literary restart after the Spanish Civil War and the Franquism.
[ca] Els micromamífers fòssils han demostrat ser òptims indicadors climàtics i ambientals per a realitzar reconstruccions paleoclimàtiques. Basant-nos en el seu registre fòssil podem aplicar metodologies de reconstrucció qualitatives i quantitatives, per a descriure o parametritzar les condicions climàtiques passades. A més, estudiant les seues restes també podem esbrinar el depredador responsable de l'acumulació, aportant més informació sobre l'ambient en el moment de formació del jaciment. Actualment existeixen nombrosos treballs basats en micromamífers. En aquesta contribució es presenten els estudis paleoclimàtics realitzats en els jaciments del Pliocé del Barranc del Gormaget i del Plistocé de El Salt a l'entorn d'Alcoi com a exemples d'inferències paleoclimàtiques basades en micromamífers fòssils.

[en] Fossil micromammals have proven to be optimal climatic and environmental indicators for paleoclimatic reconstructions. Based on its fossil record, we can apply qualitative and quantitative reconstruction methodologies to describe or parameterize past climatic conditions. In addition, by studying its remains we can also find out the predator responsible for the accumulation, providing more information about the environment at the time the deposit was formed. Currently, there are numerous works based on micromammals. In this contribution, the paleoclimatic studies carried out in the Pliocene deposits of the Barranc del Gormaget and the Pleistocene of El Salt in the area of Alcoi are given as examples of paleoclimatic inferences based on fossil micromammals.
[ca] Diferents normatives, com ara la Llei 52/2007, la Llei 20/2022, o la Llei orgànica 3/2020, regulen la incorporació de la memòria democràtica com a contingut dins del sistema educatiu espanyol. No obstant això, el desenvolupament legislatiu no és suficient perquè es complisca el prescrit pel legislador. Per aquesta raó, la present investigació s'ha dirigit a conèixer representacions i altres circumstàncies que influeixen o afecten la introducció d'aquest contingut dins de la formació inicial del professorat d'Educació Secundària i Batxillerat. L'instrument utilitzat en la investigació ha sigut un qüestionari al qual han respost docents en actiu. Els resultats obtinguts permeten realitzar les següents consideracions. La principal fortalesa per a la innovació i introducció de la memòria democràtica resideix en el fet que la majoria dels docents consideren que la memòria democràtica hauria d'estar present en el conjunt d'assignatures del currículum. Els punts febles es concentren essencialment en el desconeixement de materials i recursos didàctics per a l'ensenyament de la matèria. Aquesta debilitat justifica la revisió de diferents aspectes, com ara documentació oficial, formació del professorat, difusió de materials i recursos didàctics i mètodes didàctics amb la finalitat de contribuir a complir el que prescriu la normativa.

[en] Different regulations such as Law 52/2007, Law 20/2022, or Organic Law 3/2020, set the incorporation of democratic memory as content within the Spanish educational system, from primary teaching to university. However, legislative development is not sufficient to comply with what is prescribed by the legislator. For this reason, the present investigation is focused on knowing representations and other circumstances that influence or affect the introduction of this content during the initial training of Secondary Education and Baccalaureate teachers. The instrument used in this research has been a questionnaire answered by active teachers. The results obtained allow the following considerations to be made. The main strength for innovation and introduction of democratic memory lies in the fact that the majority of teachers consider that democratic memory should be present in all subjects of the curriculum. However weak points point out the lack of knowledge of materials and didactic resources for teaching it. This weakness justifies the review of different aspects, such as official documentation, teacher training, dissemination of materials and didactic resources, teaching methods with the purpose of helping to comply with what is prescribed in the regulations.
[ca] Els conodonts són un grup de vertebrats extints que posseeixen unes peces mineralitzades anomenades elements conodontals. Encara que són important ferramentes per datar i correlacionar, la seua importància paleobiològica ha estat històricament descurada a causa de la seu tamany i les tècniques d'estudi disponibles. Aquest treball pretén fer una revisió actualitzada del coneixement paleobiològic del grup a la llum de l'ús de les noves tècniques tomogràfiques.

[en] Conodonts are an extinct group of vertebrates with mineralized pieces called conodontal elements. Despite its usage as important correlation and dating tools, their palaeobiological importance has historically been neglected due to their small size and available study techniques. In this work we male an updated review of the palaeobiological knowledge of the group based on the use of new tomographic techniques.
[ca] El llenguatge és una eina essencial perquè l'individu puga desenvolupar-se socialment i culturalment i, alhora, li servirà per bastir la construcció de la seua personalitat. La capacitat lingüística de l'ésser humà està estretament relacionada amb el seus pensaments. Per això, segons el vocabulari assolit ―conformat d'intencions i significats diferents―, les emocions que provoquen conductes en la relació amb els altres seran ben diferents. Durant els primers anys, les persones establim les basses d'allò que serà la nostra personalitat i el llenguatge tindrà un paper decisiu en aquesta construcció. Aprendre a gestionar els nostres pensaments fets de paraules i ser conscients de quines intencions hi ha al darrere, serà una tasca a treballar des de la primera etapa educativa a l'escola, amb la finalitat d'anar desenvolupant competències que ens ajuden a tindre una vida social plena i completa.

[en] The individual has Language as an essential tool to develop socially and culturally and, at the same time, it's the basis that will help you in the construction of your personality. The linguistic capacity of the individual is closely related to his thoughts and according to the words that make these intentions and meanings, they will produce some emotions that cause behavior in the relationship with others. It is during the first years of development, where people set the foundations of what will be our personality and language will play an important role in this construction. Learning to manage our thoughts made of words and being aware of what intentions are behind those words will be the main task to work on from the first educational stage in school. All of this with the purpose of developing skills that help us have good relationships with others and with oneself.
[ca] Tota ciutat cerca permanentment la seva identitat. Aqueixa identitat rau en la percepció dels qui l'habiten i l'hàbitat més significatiu de la ciutat és el seu espai públic, on més i millor es reflecteixen les interaccions humanes. El paisatge urbà percebut a l'espai públic conforma una imatge mental que contribueix a generar part d'aquesta identitat. En aquest sentit, l'art públic permet catalitzar la relació entre l'arquitectura i el disseny del propi espai públic, lloc en el qual tots els components participen en el joc estètic urbà. El component social intervé a partir de la consideració del propi espai públic com a lloc d'integració social. Com a conclusió, l'espai públic, i el seu potencial social, constitueix un magnífic lloc per a la producció, difusió i participació artístico-estètica. A l'espai públic, la confluència entre arquitectura, art, disseny i societat contribueix decididament a definir la condició ciutadana.

[en] Every city is constantly seeking its identity. This identity lies in the perception of its inhabitants. The most significant habitat of the city is its public space, the place where more and better human interactions are reflected. Impressions we perceive in the public space form a mental image that helps to generate an important part of that identity. In that sense, public art can catalyze the relationship between architecture and design of public space, a place where all components are involved in the urban aesthetic. The social component appears from the consideration of public space as a place of social integration. In conclusion, the public space and its social potential is an interest place for the art production, appreciation and artistic-aesthetic participation. In the public space, the confluence of architecture, art, design and society contributes decisively to define the citizenship status.
[ca] Si l'obra de Francesc Martínez i Martínez va ser el primer treball "veritablement folklòric" en l'àmbit cultural valencià, la relació entre aquest autor i Adolf Salvà i Ballester constitueix l'origen d'una primera tradició en els estudis folklòrics valencians, amb interaccions, correccions, ampliacions, discussions, propostes i col·laboracions. Així ho demostren els documents que l'autor dona a conéixer i estudia en aquest article.

[en] Francesc Martínez i Martínez is the first researcher "really folkloric" in Valencian culture. The relationship between this author and Adolf Salvà i Ballester constitutes the first tradition in Valencian folk studies: with interactions, corrections, extensions, discussions, proposals and collaborations. The documents that the author discloses and studies in this paper demonstrate this.
[ca] S'analitza una peça ceràmica excepcional per la seua iconografia i context d'aparició. Recuperat en un departament amb probables funcions sagrades del poblat de la Serreta (Alcoi-Cocentaina-Penàguila, Alacant), és un dels millors exemples de decoració figurada de l'anomenat estil narratiu. Aquesta peça avui es coneix com a Vas dels Guerrers per la representació de genets i infants armats en escenes d'iniciació, caça i combat. A través d'una narració contínua en un gran fris pintat, el vas recrea una seqüència de tres gestes, en progrés i intensitat gradual, que relaten la iniciació modélica d'un jove aristòcrata, la història d'un heroi.

[en] In the following article, an exceptional ceramic vessel by its iconography and context is analyzed. It was recovered in a department with probable sacred functions in the Iberian settlement of La Serreta (Alcoi-Cocentaina-Penaguila, Alicante). It is one of the better examples of the called narrative figured style. The vessel today is known as The Warriors Vessel by the representation of riders and armed infants in scenes of initiation, hunt and battle. Through a continuous narration in a great frieze painted, the vessel shows a sequence of three feats, in progress and gradual intensity, which relate the initiation model of an aristocratic youth, the history of a hero.
[ca] Després d'un seguit de consideracions generals sobre els diaris i el cànon literari, aquest treball aporta una primera aproximació a Trajecte circular, el singular dietari del valencià Vicent Alonso. S'hi analitza el tipus de pacte de lectura proposat, les concomitàncies amb l'assaig fusterià, les funcions discursives de l'evocació o la quotidianitat i, sobretot, l'abundós joc d'intertextualitats, amb una atenció específica a les funcions que hi exerceixen les citacions.

[en] After a series of general considerations about diaries and literary canon, this paper focuses on a first approach to Trajecte circular, the singular diary of the Valencian writer Vicent Alonso. We analyze the suggested reading pact, the concomitances with Fuster's essays, the discursive functions of evocation or daily routine, and, specially, the profuse intertextuality relationships, with a specific attention to the functions of quotations.
[ca] Aquest estudi descriu el procés de canvi semàntic pel qual el verb català témer, partint d'un significat de predicció (que es desenvolupà en català antic paral·lelament a l'espanyol, el portuguès o l'italià: '[Algú] considerar com a possible [una cosa negativa]'), esdevindrà marcador de cortesia a partir del segle XV. Amb l'objectiu de descriure aquest procés, fonamentem la nostra anàlisi en un corpus d'exemples del verb témer del català antic i modern obtinguts del Corpus Informatitzat Multilingüe de Textos Antics i Contemporanis (CIMTAC), els quals són interpretats mitjançant les eines teòriques que ens aporten la Lingüística Cognitiva i la Gramàtica de Construccions basada en l'ús, d'acord amb la proposta de Traugott i Trousdale, la Teoria del Canvi Semàntic de la Inferència Invitada (TCSII) de Traugott (2012) i el concepte d'intersubjectivitat (Traugott 2010). La nostra anàlisi sobre el valor de cortesía expressat per témer incorpora, així mateix, la teoria de la cortesia de Brown i Levinson, així com la proposta més recent de Wierzbicka.

[en] The present study describes the semantic change process through which the Catalan verb témer, starting from the prediction meaning (that it developed in Old Catalan in parallel to Spanish, Portuguese or Italian: '[Algú] considerar com a possible [una cosa negativa]' [Someone] to consider [a negative thing] possible; DDLC, s.v. témer), will become a politeness marker since the 15th century. With a view to explain this process, an analysis will be performed about a group of examples with the verb témer from Old and Modern Catalan retrieved from the Corpus Informatitzat Multilingüe de Textos Antics i Contemporanis (CIMTAC) [Multilingual Computerized Corpus of Old and Contemporary Texts], interpreting them by means of the theoretical tools provided to us by Cognitive Linguistics and used-based Construction Grammar in accordance with the proposal by Traugott and Trousdale, Traugott's Invited Inferencing Theory of Semantic Change (IITSC) (2012), and the concept of intersubjectivity (Traugott 2010). Our analysis about the meaning of politeness expressed by témer will also incorporate Brown and Levinson's politeness theory, as well as the proposal more recently made by Wierzbicka.
[ca] Aquest article és la síntesi d'un estudi més ampli el qual no està encara finalitzat pel que fa a l'evolució demogràfica de Guardamar, la situació geogràfica dintre del municipi dels col·lectius lingüístics diversos que hi resideixen i els problemes d'integració que són el resultat del creixement turístic internacional que s'inicià els anys 1970 a la comarca del Baix Segura. Un creixement espectacular addicional va ser empentat amb l'arribada de residents pròspers del Nord d'Europa i de treballadors immigrats de països en vies de desenvolupament de l'Est d'Europa, Amèrica Llatina, Àfrica i Àsia de 1995 ençà. Aquest cicle expansiu sembla haver arribat a una aturada que queda confirmada amb els resultats del padró d'habitants de l'1 de gener de 2011. Aquesta nova tendència de creixement força alentit és el resultat de la recessió econòmica mundial que va irrompre l'any 2007. La febre urbanística de la darrera generació ha convertit Guardamar en una ciutat multicultural i multilingüística que alberga unes 80.000 persones al cim de la temporada estiuenca. Els seus 17.097 residents –a l'1 de gener de 2011– representen un total de vuitanta-set nacionalitats amb residents nascuts als cinc continents. El coneixement d'aquestes xifres bàsiques és de suprema importància per tal de comprendre la diversitat lingüística i cultural existent en les destinacions turístiques de la Mediterrània espanyola. Al mateix temps, queda entès que els "guardamarencs" desitgen que el seu llegat cultural i lingüístic nascut amb el poblament català del segle XIII siga respectat pels nouvinguts.

[en] This article is the synthesis of a wider study which is not yet finalised concerning the demographic evolution of Guardamar del Segura, the geographic location of the different resident linguistic communities within the municipality and integration issues, the result of the international tourist economic boom which began in the 1970s in the Baix Segura district. Further spectacular growth was boosted with the arrival of affluent Northern European residents and working migrants from Eastern European, Latin American, African and Asian developing countries from 1995 onwards. This cycle seems to have reached a standstill confirmed by the results of the January, 1st 2011 local census. The new slower growth trend is due to the world economic recession which burst in 2007. The town planning fever of the last generation has made Guardamar a multicultural and multilingual town, housing some 80.000 people at the peak of the summer season. Its 17,096 residents –as of January, 1st 2011– represent a total of eighty seven world state nationalities with residents born in the five continents. The knowledge of these basic figures is paramount in understanding the existing diversity of Spanish Mediterranean resorts. At the same time, it is understood that "guardamarencs" wish their cultural and linguistic legacy born with the 13th century Catalan setllers be respected by newcomers.
[ca] En aquest treball analitzem breument com, en quin moment, i per què la Mare de Déu és considerada un model exemplar de santedat femenina, i com aquesta nova consideració devota s'expressa en la consolidació d'un nou gènere literari: les vitae Mariae. Analitzem un cas paradigmàtic: La vida de la sacratíssima verge Maria de Miquel Peres (1494), un text pioner en el context hispànic a perseguir aquesta intenció i, per tant, a construir i articular el model de santedat marià a través de la narració de la seua hagiografia.

[en] In this paper we briefly analyze how, when and why the Virgin is considered as an exemplary model of feminine holiness, and how this new devotional consideration is expressed in the consolidation of a new literary genre: the vitae Mariae. We will focus on a paradigmatic case: La vida de la sacratíssima verge Maria by Miquel Peres (1494), a pioneer work in the Hispanic context in pursuing this intention and, therefore, in building and articulating the model of Marian holiness through the narration of her hagiography.
[ca] Tot partint de l'obra de Carmelina Sànchez Cutillas, volem projectar-nos vers algunes de les obres de la literatura catalana contemporània que també tenen la infància com tema literari, per tal de donar algunes pistes de comprensió de les múltiples facetes que Matèria de Bretanya amaga.

[en] Starting with the work of Carmelina Sánchez-Cutillas, we want to point towards some of the works of contemporary Catalan literature that also take childhood as a literary theme, in order to give an idea of the multiple facets hidden in Matèria de Bretanya [Matter of Britain].