[ca] La present investigació es basa en gestió de coneixement (GC), per desenvolupar una estratègia com a suport en l'elaboració de plans i projectes a escala de barri o millora de centre històric. L'estratègia s'ha implementat al casc antic de Sant Andreu a Barcelona i part dels resultats van revelar la necessitat d'aprofitar el coneixement que posseeixen els gestors / planificadors urbans en temes de planificació urbana. Es conceptualitza una estratègia perquè, en el qual és viable el planejar, desenvolupar i implementar la GC en temes de planejament urbanístic. Aquesta estratègia consta de tres fases: la primera l'anàlisi de l'estratègia, aquesta es compon de tres etapes: l'inventari de coneixement, el mapa de coneixement i l'anàlisi de la xarxa, la segona fase: l'anàlisi FODA i l'última fase: el sistema tecnològic. La informació que s'obté de les entrevistes a profunditat és una base per determinar l'inventari de coneixement i així, s'identifica qui són els titulars dels coneixements fonamentals. La informació obtinguda de les entrevistes està organitzada en els inventaris de coneixements per identificar qui són els titulars dels coneixements fonamentals. Per al desenvolupament de el projecte es realitza la recollida de dades i extracció de el coneixement d'un dels eixos importants i necessaris per a l'elaboració de planejament, la visió del planificador / gestor de plans i projectes per a la millora de barris o centres històrics. Aquesta estratègia, proposa l'extracció de el coneixement necessari per a l'elaboració dels planejaments urbanístics a escala de barri o millora de centre històric, aquí es considerarà una combinació d'eines i algunes mescles de tècniques de disseny de sistema basat en el coneixement. L'estratègia, té com a objectiu de visualitzar la generació / transferència de coneixement dels tres eixos importants (planificador / gestor, habitants de l'àmbit d'estudi i morfologia urbana) necessaris per a l'elaboració de planejament. D'aquesta etapa es conclou que els principals èxits o avenços en el coneixement obtinguts en tema de sistema de GC orientant el planejament urbanístic, ressalten que els planificadors / gestors disposen d'informació bàsica en línia des de programari informàtic (Vista, Vissir, cadastre, padró, etc.), però alguns d'ells, tal com, no tenen el social o de la percepció dels habitants de barri, també és possible destacar, que el factor temps dels agents és impediment per al procés de l'execució. L'anàlisi FODA va facilitar la comprensió de les fortaleses i debilitats, ajuda a aclarir i resumir les principals qüestions i oportunitats de la informació obtinguda, i això facilita el desenvolupament de el pensament estratègic, va permetre explorar eficaçment els factors positius i neutralitzar o eliminar l'efecte dels factors negatius, genera idees noves per ajudar a aprofitar les fortaleses. Finalment, tota la informació generada de l'anàlisi de l'estratègia i de l'anàlisi FODA de l'estratègia va ser guardada en el sistema tecnològic per a la seva fàcil gestió i utilització de la mateixa. Aquest document debat la rellevància de la utilització de metodologies de GC en l'elaboració de plans de millora urbana, que, tot i que és un tema en auge, ha evidència dins el sector empresarial o organitzacional que demostra que la GC és un instrument que aporta valor afegit en temes relacionats a aquest sector. Aquesta investigació ha mostrat l'ús de la planificació estratègica col·laborativa per a la resolució de problemes de planificació urbana a escala de barri o millora de centre històric, sent aquesta de gran importància, per la qual cosa, és possible avalar que les GC, a causa dels resultats mostrats en aquest document, que encara que la seva major aplicació en un sector amb diferent problemàtica, poden aportar informació important en la resolució de problemes urbanístics, tal com succeeix amb la planificació estratègica.

[es] La presente investigación se basa en gestión de conocimiento (GC), para desarrollar una estrategia como soporte en la elaboración de planes y proyectos a escala de barrio o mejora de centro histórico. La estrategia se ha implementado en el casco antiguo de San Andreu en Barcelona y parte de los resultados revelaron la necesidad de aprovechar el conocimiento que poseen los gestores/planificadores urbanos en temas de planificación urbana. Se conceptualiza una estrategia para que, en el cual es viable el planear, desarrollar e implementar la GC en temas de planeamiento urbanístico. Esta estrategia consta de tres fases: la primera el análisis de la estrategia, esta se compone de tres etapas: el inventario de conocimiento, el mapa de conocimiento y el análisis de la red, la segunda fase: el análisis FODA y la última fase: el sistema tecnológico. La información que se obtiene de las entrevistas a profundidad es una base para determinar el inventario de conocimiento y así, se identifica quiénes son los titulares de los conocimientos fundamentales. La información obtenida de las entrevistas está organizada en los inventarios de conocimientos para identificar quiénes son los titulares de los conocimientos fundamentales. Para el desarrollo del proyecto se realiza la recogida de datos y extracción del conocimiento de uno de los ejes importantes y necesarios para la elaboración del planeamiento, la visión del planificador / gestor de planes y proyectos para la mejora de barrios o centros históricos. Dicha estrategia, propone la extracción del conocimiento necesario para la elaboración de los planeamientos urbanísticos a escala de barrio o mejora de centro histórico, aquí se considerará una combinación de herramientas y algunas mezclas de técnicas de diseño del sistema basado en el conocimiento. La estrategia, tiene como objetivo de visualizar la generación/transferencia del conocimiento de los tres ejes importantes (planificador/gestor, habitantes del ámbito de estudio y morfología urbana) necesarios para la elaboración del planeamiento. De esta etapa se concluye que los principales logros o avances en el conocimiento obtenidos en tema de sistema de GC orientando al planeamiento urbanístico, resaltan que los planificadores/gestores disponen de información básica en línea desde software informático (Vista, Vissir, catastro, padrón, etc.), pero algunos de ellos, tal como, carecen de lo social o de la percepción de los habitantes del barrio, también es posible destacar, que el factor tiempo de los agentes es impedimento para el proceso de la ejecución. El análisis FODA facilitó la comprensión de las fortalezas y debilidades, ayuda a clarificar y resumir las principales cuestiones y oportunidades de la información obtenida, y esto facilita el desarrollo del pensamiento estratégico, permitió explorar eficazmente los factores positivos y neutralizar o eliminar el efecto de los factores negativos, genera ideas nuevas para ayudar a aprovechar las fortalezas. Finalmente, toda la información generada del análisis de la estrategia y del análisis FODA de la estrategia fue guardada en el sistema tecnológico para su fácil gestión y utilización de la misma. Este documento debate la relevancia de la utilización de metodologías de GC en la elaboración de planes de mejora urbana, que, aunque es un tema en auge, existe evidencia dentro del sector empresarial u organizacional que demuestra que la GC es un instrumento que aporta valor añadido en temas relacionados a este sector. Esta investigación ha mostrado el uso de la planificación estratégica colaborativa para la resolución de problemas de planificación urbana a escala de barrio o mejora de centro histórico, siendo esta de gran importancia, por lo cual, es posible avalar que las GC, debido a los resultados mostrados en este documento, que aunque su mayor aplicación en un sector con distinta problemática, pueden aportar información importante en la resolución de problemas urbanísticos, tal y como sucede con la planeación estratégica.