[ca] En les darreres dècades, l'intercanvi i el contacte entre països s'han incrementat de manera que vivim en un món multicultural. Les noves generacions d'investigadors tenim la responsabilitat d'estrènyer i d'impulsar les relacions recíproques. Aquest és el compromís que ens ha conduït a dedicar aquesta tesi de doctorat a la teoria de la traducció xinesa ia la història de la traducció de la Xina. El nostre treball de fi de màster, que tractava sobre la teoria de la traducció a l'antiga Xina, incloïa una anàlisi comparativa del Sutra de l'estrada i la seva traducció a l'espanyol i es resumien cronològicament tant les teories dels traductors més importants des del segle XX a . C. fins al segle XVIII d. C. com algunes de les tècniques de la traducció. L'estudi del màster no només va fer una base ferma per a successius treballs, sinó que també ens va demostrar que el desenvolupament de la teoria de la traducció és un procés. Per aquests motius, decidim seguir aquest camí de la investigació doctoral i continuar així amb l'estudi de la història de la traducció a la Xina, a partir de la distinció de diferents etapes per aconseguir establir, si és possible, un panorama complet de la traducció a el món oriental. Ens agradaria que la nostra feina, més enllà de localitzar problemes, aportar resultats i treure'n conclusions, pugui ser un punt de partida per a investigacions posteriors. Des de l'antiguitat fins avui dia, quants traductors i erudits xinesos i occidentals han lluitat contra vent i marea per aprendre del que és desconegut o difondre el que és conegut, evangelitzar a l'estranger. Des del primer diplomàtic oficial, Zhang Qian, enviat a Àsia Central al segle II a. C. per obrir la Ruta de la Seda, fins als missioners occidentals arribats a la Xina per tal de propagar el cristianisme, ens hem trobat davant de xocs culturals i intel·lectuals. Al segle XXI, l'impacte dels intercanvis es fa evident en tots els àmbits de la societat. Tanmateix, mai no ha estat estudiada la contribució real de la traducció, què ha aportat veritablement o quines ideologies ha introduït a l'anomenat Llunyà Orient. En aquest cas, encara és més important compilar els llibres traduïts i perfilar qui van ser els traductors i estudiar a fons les seves iniciatives. Les prosopografies són el nostre gran interès per descobrir el com i el perquè de les traduccions.

[es] En las últimas décadas, el intercambio y el contacto entre países se han incrementado de tal manera que vivimos en un mundo multicultural. Las nuevas generaciones de investigadores tenemos la responsabilidad de estrechar e impulsar las relaciones recíprocas. Este es el compromiso que nos ha conducido a dedicar la presente tesis de doctorado a la teoría de la traducción china y a la historia de la traducción de China. Nuestro trabajo de fin de máster, que trataba sobre la teoría de la traducción en la antigua China, incluía un análisis comparativo del Sutra del estrado y su traducción al español y se resumían cronológicamente tanto las teorías de los traductores más importantes desde el siglo XX a. C. hasta el siglo XVIII d. C. como algunas de las técnicas de la traducción. El estudio del máster no solo sentó una base firme para sucesivos trabajos, sino que también nos demostró que el desarrollo de la teoría de la traducción es un proceso. Por estos motivos, decidimos seguir este camino de la investigación doctoral y continuar así con el estudio de la historia de la traducción en China, a partir de la distinción de diferentes etapas para conseguir establecer, si es posible, un panorama completo de la traducción en el mundo oriental. Nos gustaría que nuestro trabajo, más allá de localizar problemas, aportar resultados y sacar conclusiones, pueda ser un punto de partida para investigaciones posteriores. Desde la antigüedad hasta hoy en día, cuántos traductores y eruditos chinos y occidentales han luchado contra viento y marea a fin de aprender de lo desconocido o difundir lo conocido, evangelizar en el extranjero. Desde el primer diplomático oficial, Zhang Qian, enviado a Asia Central en el siglo II a. C. para abrir la Ruta de la Seda, hasta los misioneros occidentales llegados a China a fin de propagar el cristianismo, nos hemos encontrado ante choques culturales e intelectuales. En el siglo XXI, el impacto de los intercambios se hace evidente en todos los ámbitos de la sociedad. Sin embargo, nunca ha sido estudiada la contribución real de la traducción, qué ha aportado verdaderamente o qué ideologías ha introducido en el llamado Lejano Oriente. En este caso, es aún más importante compilar los libros traducidos y perfilar quiénes fueron los traductores y estudiar a fondo sus iniciativas. Las prosopografías son nuestro gran interés para descubrir el cómo y el porqué de las traducciones.