[ca] Aquesta tesi investiga els criteris i mecanismes aplicats per a la selecció textual en la traducció de la literatura llatinoamericana al xinès i la imatge sobre Amèrica Llatina que s'ha construït per la seva producció literària, així com fa llum sobre el paper dels agents humans que han participat en aquest procés -traductores, editors, crítics o agents literaris, però actors no humans com les institucions- per poder identificar les xarxes que aquests actors han aconseguit establir. Es pretén oferir dades sobre punts i enllaços anteriorment no o poc visibles per recartografiar el mapa de circulació de literatura llatinoamericana en el món amb el cas específic xinès. El marge temporal se centra en les últimes tres dècades des de 1990 amb al·lusions a unes traduccions de períodes anteriors per mostrar l'evolució en les dinàmiques i restriccions en el procés de la selecció i construcció de la literatura llatinoamericana traduïda al xinès. Amb l'objectiu de trobar un lloc comú entre la disciplina de literatura mundial i els estudis de traducció, aquesta investigació serviria com un cas d'estudi per al present debat sobre el concepte de literatura mundial pel que fa a la circulació. Referent a això, un enfocament sociològic és adoptat per analitzar els processos de circulació i il·lustrar la interacció entre l'agència i l'estructura, així com els entrellaçaments entre la literaratura i el mercat. Es presenten també els impactes exercits per la convergència d'aquestes intervencions en el producte final -els textos traduïts- a través de la comparació textual. Pel que fa a l'estructura, la tesi es desplegui amb una anàlisi sobre el marc històric-social que connecta la trajectòria internacional de circulació de les obres llatinoamericanes amb el context xinès. Per tant, les condicions socials, polítiques, econòmiques i culturals que determinen la circulació de la literatura traduïda s'analitzen en el capítol inicial. A continuació s'estén a una sèrie de close-reading de les traduccions de les obres dels escriptors del boom, de Roberto Bolaño i d'Alejandro Zambra. Al final es torna al nivell paratextual amb una anàlisi sobre els materials paratextuals per indagar la funció d'antologia literària i el paper dels agents en la formació de la imatge literària llatinoamericana a la Xina.

[es] Esta tesis investiga los criterios y mecanismos aplicados para la selección textual en la traducción de la literatura latinoamericana al chino y la imagen sobre América Latina que se ha construido por su producción literaria, así como arroja luz sobre el papel de los agentes humanos que han participado en este proceso –traductores, editores, críticos o agentes literarios, pero actores no humanos como las instituciones– para poder identificar las redes que estos actores han logrado establecer. Se pretende ofrecer datos sobre puntos y enlaces anteriormente no o poco visibles para recartografiar el mapa de circulación de literatura latinoamericana en el mundo con el caso específico chino. El margen temporal se centra en las últimas tres décadas desde 1990 con alusiones a unas traducciones de periodos anteriores para mostrar la evolución en las dinámicas y restricciones en el proceso de la selección y construcción de la literatura latinoamericana traducida al chino. Con el objetivo de encontrar un lugar común entre la disciplina de literatura mundial y los estudios de traducción, esta investigación serviría como un caso de estudio para el presente debate sobre el concepto de literatura mundial con respecto a la circulación. A este respecto, un enfoque sociológico es adoptado para analizar los procesos de circulación e ilustrar la interacción entre la agencia y la estructura, así como los entrelazamientos entre la literaratura y el mercado. Se presentan también los impactos ejercidos por la convergencia de estas intervenciones en el producto final —los textos traducidos— a través de la comparación textual. En cuanto a la estructura, la tesis se despliegue con un análisis sobre el marco histórico-social que conecta la trayectoria internacional de circulación de las obras latinoamericanas con el contexto chino. Por lo tanto, las condiciones sociales, políticas, económicas y culturales que determinan la circulación de la literatura traducida se analizan en el capítulo inicial. A continuación se extiende a una serie de close-reading de las traducciones de las obras de los escritores del boom, de Roberto Bolaño y de Alejandro Zambra. Al final se regresa al nivel paratextual con un análisis sobre los materiales paratextuales para indagar la función de antología literaria y el rol de los agentes en la formación de la imagen literaria latinoamericana en China.