[ca] Els diferents col·lectius de professionals, les experiències personals viscudes anteriorment, els valors i creences, l'edat, el sexe i la formació creen una diversitat de punts de vista i maneres d'actuar diferents davant d'un malalt terminal. Aquesta divergència comporta una falta de cohesió en la tasca professional i una manca de criteris d'actuació unànimes. La finalitat d'aquest projecte és conèixer quins són els criteris assistencials per a una mort digna. Per això, els objectius concrets que es persegueixen en aquest estudi són: analitzar les actituds del personal sanitari davant la mort dels malalts i fomentar els criteris de qualitat assistencial que haurà d'utilitzar l'equip interdisciplinari amb la finalitat d'abordar terapèuticament el procés de la mort del pacient pal·liatiu. L'estudi segueix un disseny que combina el mètode qualitatiu amb el quantitatiu. A nivell quantitatiu, la mostra ha estat formada per un total de 260 participants (17 homes i 243 dones), l'instrument utilitzat ha estat un qüestionari de 16 ítems que avalua com s'està realitzant actualment l'atenció al malalt terminal, competències del professional (coneixements, habilitats, actituds, sentiments, implicacions emocionals del professional) i com s'hauria de realitzar l'atenció al malalt terminal; posteriorment les dades s'han analitzat mitjançant el programa estadístic SPSS.V15. A nivell qualitatiu, van col·laborar en l'estudi 6 participants (2 homes i 4 dones) en els que s'ha aplicat una entrevista estructurada, semidirigida i individual que posteriorment s'ha analitzat mitjançant el programa Atlas.ti. Els resultats a nivell quantitatiu indiquen que dels 260 professionals sanitaris enquestats hi ha una actitud negativa davant la mort del 24.2%, aquest fet ens diu que existeix quasi una quarta part dels professionals que no tenen coneixement dels criteris per a una mort digna. Per altra banda, els resultats de les entrevistes indiquen una convergència de criteris alhora de definir una bona i una mala actitud professional. Així doncs, cal canviar les actituds o estils professionals en l'acompanyament a la mort; com més assertiva sigui la nostra actitud i quanta més capacitat tinguem per millorar l'estat d'ànim, major serà la qualitat de vida de les persones que ens deixen i ens han dipositat la seva confiança, una confiança que no podem transgredir, doncs es tracta d'un dret humà.

[es] Los diferentes colectivos de profesionales, las experiencias personales vividas anteriormente, los valores y creencias, la edad, el sexo y la formación crean una diversidad de puntos de vista y maneras de actuar diferentes ante un enfermo Terminal. Esta divergencia comporta una falta de cohesión en la tarea profesional y una falta de criterios de actuación unánimes. La finalidad de este proyecto es conocer cuáles son los criterios asistenciales para una muerte digna. Por ello, los objetivos concretos que se persiguen en este estudio son: analizar las actitudes del personal sanitario ante la muerte de los enfermos y fomentar los criterios de calidad asistencial que tendrá que utilizar el equipo interdisciplinario con la finalidad de abordar terapéuticamente el proceso de la muerte del paciente paliativo. El estudio sigue un diseño que combina el método cualitativo con el cuantitativo. Según el método cuantitativo, la muestra ha sido formada por un total de 260 participantes (17 hombres y 243 mujeres), el instrumento utilizado ha sido un cuestionario de 16 ítems que baraja como se está realizando actualmente la atención al enfermo terminal, competencias del profesional (conocimientos, habilidades, actitudes, sentimientos, implicaciones emocionales del profesional) y como se debería realizar la atención al enfermo terminal; posteriormente los datos se han analizado mediante el programa estadístico SPSS.V15. Según el método cualitativo, colaboraron en el estudio 6 participantes (2 hombres y 4 mujeres) en los que se ha aplicado una entrevista estructurada, semidirigida e individual que posteriormente se ha analizado mediante el programa Atlas.ti. Los resultados cuantitativos indican que de los 260 profesionales sanitarios encuestados presentaron una actitud negativa ante la muerte del 24,2%, este hecho nos indica que hay casi una cuarta parte de los profesionales que no tienen información de los criterios asistenciales para una muerte digna. Por otra parte, los resultados de las entrevistas indican una convergencia de criterios al definir una buena y una mala actitud profesional. Así pues, es preciso cambiar las actitudes o estilos profesionales en el acompañamiento a la muerte; cuanto más asertiva sea nuestra actitud y cuanta más capacidad tengamos para mejorar el estado de ánimo, mayor será la calidad de vida de las personas que nos dejan y nos han depositado su confianza, una confianza que no podemos transgredir, pues se trata de un derecho humano.