BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] En el present treball s'analitzen dos mètodes en diferències finites per a la propagació d'ones acústiques proposats per Córdova et~al. amb l'objectiu d'optimitzar-ne el rendiment. El domini computacional és rectangular, i el primer d'aquests mètodes fa servir una malla nodal i diferències finites compactes tradicionals que impliquen la resolució de sistemes tridiagonals per la diferenciació numèrica. El segon mètode aplica en forma explícita operadors mimètics de diferenciació en una malla centre-distribuïda, evitant d'aquesta manera la resolució de sistemes lineals. Partint d'una implementació bàsica per MATLAB dels mètodes proposats, s'analitza la complexitat numèrica i s'intenta optimitzar el codi original. A partir d'aquesta implementació de referència explorem diverses estratègies d'optimització. Primerament es desenvolupa una versió en C++ per a una sola CPU i a partir d'aquesta implementació s'explota el paral·lelisme mitjançant una versió multifil emprant la tecnologia OpenMP. Seguidament s'exploren les possibilitats de paral·lelització massiva mitjançant el càlcul accelerat per GPU amb CUDA. Finalment es presenta un estudi comparatiu dels diferents mètodes i el seu comportament enfront de les diferents optimitzacions emprades. Cada tècnica d'optimització resulta òptima per a un rang de mides del problema. Combinant les diferents opcions desenvolupades en el present treball, es possible obtenir una acceleració del temps d'execució entre 10-28x (mètode nodal) i 28-50x (mètode mimètic) per a tot el rang de mides usables.

[es] En el presente trabajo se analizan dos métodos en diferencias finitas para la propagación de ondas acústicas propuestos por Córdova et al. con el objeto de optimizar su rendimiento. El domino computacional es rectangular, y el primero de estos métodos emplea una malla nodal y diferencias finitas compactas tradicionales que implican la resolución de sistemas tridiagonales para la diferenciación numérica. El segundo método aplica en forma explicita operadores miméticos de diferenciación en una malla centro-distribuida, y así evita la solución de sistemas lineales. Partiendo de una implementación básica para MATLAB de los métodos propuestos, se analiza la complejidad numérica y se intenta optimizar el código original. A partir de esta implementación de referencia se exploran diversas estrategias de optimización. Primeramente se desarrolla una versión en C++ para una sola CPU y a partir de esta implementación se explota el paralelismo mediante una versión multihilo usando la tecnología OpenMP. Seguidamente se exploran las posibilidades de paralelización masiva mediante el cálculo acelerado por GPU con CUDA. Finalmente se presenta un estudio comparativo de los distintos métodos y su comportamiento con las diferentes optimizaciones usadas. Cada técnica de optimización utilizada resulta óptima para un rango de tamaños de problema. Combinando las diferentes opciones desarrolladas en el presente trabajo, es posible obtener una aceleración del tiempo de ejecución de entre 10-20x (método nodal) y 28-50x (método mimético) para todo el rango usable de tamaños de problema.
[ca] En aquest treball sobre l'estudi i disseny d'un transformador desfasador per a rectificadors multipulsos, s'investiguen i s'expliquen els tipus de convertidors utilitzats i el transformador desfasador. L'objectiu principal és calcular i dissenyar un transformador desfasador de 18 polsos. S'expliquen els principis de funcionament dels rectificadors. S'analitzen les avantatges i desavantatges de diferents convertidors, considerant les seves característiques tècniques i aplicacions específiques. També es realitzaran simulacions per demostrar el comportament del rectificador multipulsos, com afecta la variació de polsos en el transformador i el tipus de convertidor trifàsic utilitzat. Pel que fa al disseny, es realitzen càlculs detallats per determinar les especificacions necessàries del transformador de 18 polsos. Amb base en aquestes variables, es dissenya un transformador que compleix amb els requisits, per al cas plantejat

[es] En este trabajo sobre el estudio y diseño de un transformador desfasador para rectificadores multipulsos, se investiga e explican los tipos de convertidores utilizados y el transformador desfasador. El objetivo principal es calcular y diseñar un transformador desfasador de 18 pulsos. Se explican los principios de funcionamiento de los rectificadores. Se analizan las ventajas y desventajas de diferentes convertidores, considerando sus características técnicas y aplicaciones específicas. También se realizarán simulaciones para demostrar el comportamiento del rectificador multipulsos, cómo afecta la variación de pulsos en el transformador y el tipo de convertidor trifásico usado. En cuanto al diseño, se realizan cálculos detallados para determinar las especificaciones necesarias del transformador de 18 pulsos. Con base en estas variables, se diseña un transformador que cumple con los requisitos, para el caso planteado.
[ca] En l'actualitat, des de no fa molt temps, existeix una metodologia anomenada Building information modelling, en la seva forma abreujada, BIM, que permet realitzar accions de creació, construcció, disseny i implementació d'elements constructius i d'instal·lacions que poden millorar el desenvolupament dels projectes dins de l'àmbit ingenieril. En aquest treball de final de grau es realitzarà l'aixecament tridimensional d'un edifici modernista històric dins de l'entorn BIM, en concret, del Conservatori Municipal de Música de Barcelona, amb la intenció d'implementar instal·lacions sobre el modelatge arquitectònic. Les instal·lacions per implementar sobre el modelatge són les instal·lacions elèctriques existents actualment a l'auditori, que queda situat en la planta soterrani del conservatori. Aquestes instal·lacions es van reformar mitjançant un projecte executiu dut a terme per professionals, fent que d'aquesta manera l'edifici compti amb tecnologia elèctrica actual i mantingui el seu disseny arquitectònic intacte. El disseny per a modelar consta de l'estructura arquitectònica del complex, el conservatori, i de la implementació de la instal·lació elèctrica modelada en format 3D seguint la metodologia BIM en Revit.

[es] En la actualidad, desde no hace mucho tiempo, existe una metodología llamada Building information modelling, en su forma abreviada, BIM, que permite realizar acciones de creación, construcción, diseño e implementación de elementos constructivos y de instalaciones que pueden mejorar el desarrollo de los proyectos dentro del ámbito ingenieril. En este trabajo de final de grado se realizará el levantamiento tridimensional de un edificio modernista histórico dentro del entorno BIM, en concreto, del Conservatorio Municipal de Música de Barcelona, con la intención de implementar instalaciones sobre el modelado arquitectónico. Las instalaciones por implementar sobre el modelado son las instalaciones eléctricas existentes actualmente en el auditorio, que queda ubicado en la planta sótano del conservatorio. Estas instalaciones se reformaron mediante un proyecto ejecutivo llevado a cabo por profesionales, haciendo que de esta forma el edificio cuente con tecnología eléctrica actual y mantenga su diseño arquitectónico intacto. El diseño para modelar consta de la estructura arquitectónica del complejo, el conservatorio, y de la implementación de la instalación eléctrica modelada en formato 3D siguiendo la metodología BIM en Revit.
[ca] El delta de l'Ebre mostra en la seva franja costanera diferents tipologies de sistemes dunars. Poder conèixer quines són les seves característiques, la seva distribució i com han anat evolucionant en el temps és fonamental per a la seva rèplica com a mesures de protecció per al propi delta. L'objectiu del treball és caracteritzar els sistemes dunars al delta de l'Ebre i determinar la seva evolució en el temps. En el capítol 2 començo explicant la definició del paràmetre 'duna' i senyalo les parts d'una duna. A més, faig un repàs de tota la classificació dunar i com aquestes es formen a partir del transport eòlic dels sediments. En el capítol 3 explico les característiques i localització de la meva zona d'estudi, que es el Nord del Delta de l'Ebre. A més, recullo diversos estudis previs realitzats al Delta, dels quals he fet una comparació. En el capítol 4 explico la metodologia que he seguit per poder realitzar el meu treball, que es basa en la cartografia dunar, els càlculs de les dades del vent i les roses de vent de la boia de Tarragona, i també afegeixo un diagrama de flux que ho resumeix. A partir del capítol 5 es podran trobar els resultats i discussió del meu treball, i en el capítol 6 les conclusions que he tret. Al final del treball es troba l'annex amb la cartografia dunar de l'hemidelta nord del Delta de l'Ebre entre 2013 i 2022 i les dades dels paràmetres dunars.

[es] El delta del Ebro muestra en su franja costera diferentes tipologías de sistemas dunares. Para poder conocer cuáles son sus características, su distribución y como han ido evolucionando al largo del tiempo es fundamental para su réplica como medidas de protección para el propio delta. El objetivo del trabajo es caracterizar los sistemas dunares en el delta del Ebro y determinar su evolución en el tiempo. En el capítulo 2 empiezo explicando la definición del parámetro 'duna' y señalo las partes de una duna. Además, hago un repaso de toda la clasificación dunar y como estas se forman a partir del transporte eólico de sedimentos. En el capítulo 3 explico las características y localización de mi zona de estudio, que es Norte del delta del Ebro. Además, recojo diversos estudios previos realizados en el delta, de los cuales he hecho una comparación. En el capítulo 4 explico la metodología que he seguido para poder realizar mi trabajo, que se basa en la cartografía dunar, los cálculos de los datos del viento y las rosas de viento de la boya de Tarragona, y también añado un diagrama de flujo que lo resume. A partir del capítulo 5 se pueden encontrar los resultados y discusión de mi trabajo, y en el capítulo 6 las conclusiones que he sacado. Al final del trabajo se encuentra el anexo con la cartografía dunar del hemidelta norte del delta del Ebro entre 2013 y 2022 y los datos de los parámetros dunares.
[ca] A Veracruz no es tenen instruments normatius respecte al risc ambiental, normatius pel que fa al risc ambiental, que si bé en l'actual Llei General de l'Equilibri Ecològic i la Protecció a l'Ambient, resulten matèria federal quan es tracti d'activitats alt risc, no està de més tenir procediments que puguin ajudar en la prevenció d'aquest tipus de problemes ambientals, a més de què considerem que el propi estat podria, en la Llei respectiva i el seu reglament, establir normes a certes activitats que avui s'arroga la Federació i que passarien a ser matèria dels Estats, en raó directa del principi de subsidiarietat. Pel que resulta interessant crear instruments tècnic-legals que permetin fer més fàcil i completa la tasca en l'àmbit de la prevenció de riscos.

[es] En Veracruz no se cuenta con instrumentos normativos con respecto al riesgo ambiental, que si bien en la actual Ley General del Equilibrio Ecológico y la Protección al Ambiente, resultan materia federal en cuanto se trate de actividades altamente riesgosas, no está demás contar con procedimientos que puedan ayudar en la prevención de este tipo de problemas ambientales, además de que consideramos que el propio estado podría, en la Ley respectiva y su reglamento, establecer normas a ciertas actividades que hoy se arroga la Federación y que pasarían a ser materia de los Estados, en razón directa del principio de subsidiariedad. Por lo que resulta interesante crear instrumentos técnico-legales que permitan hacer más fácil y completa la tarea en el ámbito de la prevención de riesgos.
[ca] El propòsit d'aquest estudi és doble: analitzar la qualitat óptica i visual de la nova lent intra-ocular (LIO) de focus extens (EDOF) difractiva la AT LARA 829MP®. Mètodes: L'anàlisi òptic de la LIO estudiada s'ha realitzat quantitativament mitjançant la obtenció de la AMTF y qualitativament mitjançant la comparació del halo amb una lent monofocal. La qualitat visual es va estudiar clínicament mitjançant la obtenció de les corbes de desenfocament en 19 pacients (38 ulls) operats de cataracta amb implant de LIO ATLara 829MP®. Resultats: La qualitat òptica de las imatges obtingudes amb la LIO EDOF AT Lara 829MP® disminueix en condicions de baixa il·luminació, disminuint la seva AMTF i presentant halos. Alhora, en condiciones fotòpiques millora (a totes les distancies). Segons els nostres resultats la qualitat òptica de la LIO EDOF AT Lara 829MP® es pupil·lo-depenent. La millor qualitat visual d'aquesta LIO s'obté en el focus de lluny, els pacients presenten una bona qualitat visual en visió inter-mitja, però presenten mala qualitat visual per distancies properes. La LIO EDOF AT Lara 829MP® proporciona una profunditat de focus de 2D, sent el seu rang de visió extens de -1.5D fins a +0.5D. Finalment, la qualitat òptica y la visual guarden relació. Conclusions: Resumint, la LIO EDOF AT Lara 829MP® presenta una qualitat visual y òptica bones en visió llunyana, satisfactòries en visió inter-mitja y baixes en visió propera, sent per tant, adequada per pacients que utilitzen més les distancies inter- mitjas que les properes.

[es] El propósito de este trabajo es doble: analizar la calidad óptica y visual de la nueva lente intraocular (LIO) de foco extendido (EDOF) difractiva la AT LARA 829MP®. Métodos: El análisis óptico de la LIO estudiada se ha realizado cuantitativamente mediante la obtención de la AMTF y cualitativamente mediante la comparación del halo con una lente monofocal. La calidad visual se estudió clínicamente mediante la obtención de las curvas de desenfoque en 19 pacientes (38 ojos) operados de catarata con implante de LIO ATLara 829MP®. Resultados: La calidad óptica de las imágenes obtenidas con la LIO EDOF AT Lara 829MP® disminuye en condiciones de baja iluminación, disminuyendo su AMTF y apareciendo los halos. A su vez en condiciones fotópicas mejora (a todas las distancias). De acuerdo con nuestros resultados la LIO estudiada es pupilo dependiente. Esta LIO proporciona mejor calidad visual en el foco de lejos, los pacientes presentan una buena calidad visual en visión a distancia intermedia, pero presentan una mala calidad visual para distancias cercanas. Esta lente proporciona una profundidad de foco de 2D, siendo su rango de visión extendido de -1.5D a +0.5D. Finalmente, la calidad óptica y la visual guardan relación. Conclusiones: En resumen, la LIO EDOF AT Lara 829MP® presenta una calidad visual y óptica buenas en visión lejana, satisfactorias en visión intermedia y bajas en visión próxima, siendo adecuada para pacientes que hacen más uso de las distancias intermedias que cercanas.
[ca] Es fa evident la necessitat de millorar el coneixement dels sistemes (característiques, propietats emergents, relacions, causes i impactes) per optimitzar la presa de decisions polítiques i de gestió, per tal d'arribar al desenvolupament sostenible del binomi humanitat-medi ambient. En el present article s'exposa un cas d'estudi concret on s'apliquen diverses metodologies i eines sistèmiques amb l'objectiu de millorar el coneixement d'un sistema tan complex com és una ciutat. L'aplicació d'un conjunt de mètodes, metodologies i eines es realitza amb el fi d'analitzar l'evolució de la petjada ecològica de la ciutat de Terrassa (Barcelona, Espanya), en funció d'una sèrie d'escenaris socioeconòmics. L'objectiu és poder confeccionar polítiques i/o accions per a la millora de la sostenibilitat de la ciutat. Primer es calcula un índex d'impacte ambiental (la petjada ecològica del municipi) i després es modelitza, mitjançant "Dinàmica de Sistemes", la petjada ecològica conjuntament amb factors socioeconòmics, amb el fi d'estudiar l'evolució del sistema "Terrassa" i poder veure i analitzar el millor camí cap a la sostenibilitat. Com valor afegit es comparen i analitzen els resultats d'aquest estudi amb la realitat actual de la ciutat i es comprova la validesa dels seus resultats.

[es] Es evidente la necesidad de mejorar el conocimiento de los sistemas (características, propiedades emergentes, relaciones, causas e impactos) para optimizar la toma de decisiones políticas y de gestión en pos del desarrollo sostenible del binomio humanidad-medio ambiente. En el presente artículo se expone un caso de estudio concreto en el que se aplican diversas metodologías y herramientas sistémicas con el objeto de mejorar el conocimiento de un sistema tan complejo como es una ciudad. La aplicación de un conjunto de métodos, metodologías y herramientas se realiza con el fin de analizar la evolución de la huella ecológica de la ciudad de Terrassa (Barcelona, España), en función de una serie de escenarios socioeconómicos. El objetivo es poder confeccionar políticas y/o acciones en pos de la mejora de la sostenibilidad de la ciudad. Primero se calcula un índice de impacto ambiental (la huella ecológica del municipio) y después se modeliza, mediante "Dinámica de Sistemas", la huella ecológica conjuntamente con factores socioeconómicos, con el fin de estudiar la evolución del sistema "Terrassa" y poder vislumbrar y analizar el mejor camino para la sostenibilidad. Como valor añadido se comparan y analizan los resultados de este estudio con la realidad actual de la ciudad, y se comprueba la validez de sus resultados.
[ca] L'objecte d'aquest treball és el de dissenyar íntegrament un SAS passamaterials. Aquest objecte industrial comunament utilitzat en sales blanques és una reclosa que permet el pas de materials o productes entre diferents sales amb la possibilitat d'esterilització d'aquests, mantenint una temperatura i pressió constants. Aquest dispositiu se situa en les anomenades sales blanques, un àmbit de la indústria en auge a raó de les múltiples aplicacions que presenta. L'esterilització i control de l'ambient gràcies al disseny únic de la sala, admet molts serveis i resulta considerablement atractiu. Aquests aspectes fan palès, la necessitat d'estudi d'aquestes cabines d'aire i la investigació i implementació de millores. Així doncs, el cos del treball és el de dur a terme el disseny del SAS realitzant un estudi previ del desenvolupament del mecanisme conjuntament amb les bases físiques que constitueixen el seu funcionament, per una acurada concepció de l'objecte. Seguidament, es presenta l'optimització del disseny dut a terme a través de millores tècniques i estructurals, així com l'estudi de possibles modificacions per tal d'aconseguir-les. Finalment, es valora la viabilitat d'aquestes modificacions i millores per a la validació del disseny final i la seva posterior fabricació. Aquests aspectes del document es presenten i formalitzen coherents al camp de l'enginyeria, permetent, arran d'aquest estudi, l'aplicació de conceptes intrínsecs al camp i el desenvolupament eficient del treball.

[es] El objeto de este trabajo es el de diseñar íntegramente un SAS pasamateriales. Este objeto industrial comúnmente utilizado en salas blancas es una esclusa que permite el paso de materiales o productos entre diferentes salas con la posibilidad de esterilización de estos, manteniendo una temperatura y presión constantes. Este dispositivo se sitúa en las llamadas salas blancas, un ámbito de la industria en auge a razón de las múltiples aplicaciones que presenta. La esterilización y control del ambiente gracias al diseño único de la sala, admite muchos servicios y resulta considerablemente atractivo. Estos aspectos hacen patente, la necesidad de estudio de estas cabinas de aire y la investigación e implementación de mejoras. Así pues, el cuerpo del trabajo es el de llevar a cabo el diseño del SAS realizando un estudio previo del desarrollo del mecanismo juntamente con las bases físicas que constituyen su funcionamiento, para una cuidadosa concepción del objeto. Seguidamente, se presenta la optimización del diseño llevado a cabo a través de mejoras técnicas y estructurales, así como el estudio de posibles modificaciones para conseguirlas. Finalmente, se valora la viabilidad de estas modificaciones y mejoras para la validación del diseño final y su posterior fabricación. Estos aspectos del documento se presentan y formalizan coherentes al campo de la ingeniería, permitiendo, a raíz de este estudio, la aplicación de conceptos intrínsecos del campo y el desarrollo eficiente del trabajo.
[ca] Els sistemes d'Intel·ligència Artificial encara són una gran incògnita per a la societat, ja que de moment són percebuts com una 'caixa negra' on no es coneix el que succeeix per dins. Encara és més desconegut si es fan servir per a la generació de contingut digital, i no només per a anàlisis de dades, detecció d'objectes o reconeixement facial. En aquest projecte es tracta de desglossar el coneixement sobre les xarxes neuronals i fer-les servir per a la generació de contingut digital sense necessitat de cap intervenció o disseny per part d'una persona en el procés de la creació d'aquest. En aquest document es presenten diversos mètodes amb els quals s'aconsegueix la confecció del contingut digital, a més de presentar els resultats que s'han obtingut durant la realització d'aquest projecte.

[es] Los sistemas de Inteligencia Artificial todavía son una gran incógnita para la sociedad, puesto que de momento son percibidos como una 'caja negra' donde no se conoce el que sucede por dentro. Todavía es más desconocido si se usan para la generación de contenido digital, y no solo para análisis de datos, detección de objetos o reconocimientos facial. En este proyecto se trata de desglosar el conocimiento sobre las redes neuronales y usarlas para la generación de contenido digital sin necesidad de ninguna intervención o diseño por parte de una persona en el proceso de la creación de este. En este documento se presentan varios métodos con los cuales se consigue la confección del contenido digital, además de presentar los resultados que se han obtenido durante la realización de este proyecto.
[ca] Les tecnologies han permés que cada cop més objectes quotidians es puguin interconnectar entre ells i, per a això es puguin necessitin d'una connexió a Internet. La tecnologia que s'estudia en aquest treball, la NB-IoT, és una de les principals que s'utilitzen per a la connexió entre màquines i deriva de la tecnologia de comunicació mòbil LTE El grup de Comunicacions Radio de la UPC disposa d'un equip anomenat OTS-100 el qual reprodueix una xarxa privada de LTE a petita escala. Una de les funcions de les que disposa i que no s'ha explorat fins ara, és la de crear xarxes de NB-IoT. Per aquest motiu, recentment s'han adquirit dispositius NB-IoT preparats per muntar-los en targetes Arduino. Aquest projecte consisteix en l'estudi d'aquestes xarxes NB-IoT i de l'estudi d'algunes capacitats bàsiques que aquestes xarxes disposen.

[es] La tecnología ha permitido que cada vez más objetos cotidianos se puedan interconectar entre ellos i, para ello, necesitan una conexión a Internet. La tecnología que se estudia en este trabajo, la NB-IoT, es una de las más usadas para la conexión entre máquinas i deriva de la tecnología de comunicación móvil LTE El grupo de Comunicaciones Radio de la UPC dispone de un equipo llamado OTS-100 el cual reproduce una red privada de LTE a pequeña escala. Una de les funciones de les que dispone i que no se ha explorado hasta ahora, es la de crear redes de NB-IoT. Por este motivo, recientemente se han adquirido dispositivos NB-IoT preparados para montarlos en tarjetas Arduino. Este proyecto consiste en el estudio de estas redes NB-IoT i del estudio de algunas de las capacidades básicas de las que estas redes disponen.
[ca] Projecte basat en la implementació del protocol d'encaminament DYMO (DYnamic MANET On-demand) per a MANETs (Mobile Ad hoc Networks) en dispositius amb arquitectura de processador ARM i anàlisi de prestacions en diferents escenaris reals.

[es] Proyecto basado en la implementación del protocolo de encaminamiento DYMO (DYnamic MANET On-demand) para MANETs (Mobile Ad hoc Networks) en dispositivos con arquitectura de procesamiento ARM y análisis de prestaciones en diferentes escenarios reales.