BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] L'Agenda 21 pot considerar-se com un dels resultats més durables i, possiblement, més efectius de la Cimera de la Terra de 1992 a Rio de Janeiro. Només a Europa, han estat aproximadament 4.000 les ciutats, les administracions regionals i locals i les autoritats regionals que han implantat algun tipus de procés de l'Agenda 21. Aquesta ponència dóna a conèixer les principals conclusions del recent projecte LASALA, que ha dut a terme un programa de recerca d'àmbit europeu sobre la iniciativa AL21. La recerca ha posat de relleu importants nivells de compromís en diversos governs locals europeus i elevats nivells de compliment dels seus objectius en molt poc temps. Malgrat que encara hi ha molt camí per fer, el projecte LASALA indica que les Agendes 21 són un eficaç vehicle polític per fomentar i donar suport a iniciatives de desenvolupament sostenible d'àmbit local a Europa.

[es] La Agenda 21 puede considerarse como uno de los resultados más duraderos y posiblemente más efectivos de la Cumbre de la Tierra de 1992 en Río de Janeiro. Sólo en Europa, aproximadamente 4.000 ciudades, administraciones regionales y locales y autoridades regionales han implantado algún tipo de proceso de la Agenda 21. Esta ponencia da a conocer las principales conclusiones del reciente proyecto LASALA, que ha llevado a cabo un programa de investigación de ámbito europeo sobre la iniciativa AL21. La investigación ha puesto de relieve importantes niveles de compromiso en distintos gobiernos locales europeos y elevados niveles de cumplimiento de sus objetivos en un breve plazo de tiempo. Aunque todavía queda mucho camino por recorrer, el proyecto LASALA indica que las Agendas 21 son un eficaz vehículo político para fomentar y apoyar iniciativas de desarrollo sostenible de ámbito local en Europa.
[ca] L'estudi aborda l'anàlisi d'una selecció de plànols que representen bombardejos de ciutats entre la Primera i la Segona Guerra Mundial. Un tipus de cartografia poc habitual, que ja forma part en alguns casos del Memory of the World Register de la UNESCO, i que conté claus per comprendre, a les ciutats afectades, el paisatge urbà actual. Tot i la relativa abundància d'estudis sobre alguns bombardejos urbans icònics, escassegen els que se centren específicament en la mateixa cartografia coetània i els seus aspectes gràfics. Aquest treball intenta cobrir la manca d'una visió de conjunt d'aquest patrimoni cartogràfic en si mateix i en el seu context. A partir d'una selecció de casos significatius s'indaga en la història de cada document i se n'analitza el llenguatge gràfic, cercant possibles relacions i evolució en el temps entre allò que es dibuixa, qui ho dibuixa, com ho dibuixa i per què ho dibuixa. L'estudi permet concloure una evolució múltiple conjunta dels efectes de la capacitat destructiva creixent de la tecnologia bèl·lica sobre les ciutats, dels col·lectius i agents intervinents en la representació cartogràfica, dels propòsits que animaven la seva realització i dels recursos gràfics emprats, constatant una estreta relació entre tots aquests aspectes. Tot això apunta a la transcendència d'aquests documents als estudis urbans: per comprendre la seva història, analitzar les transformacions de postguerra i el paisatge urbà actual, així com per configurar la memòria històrica col·lectiva de les ciutats bombardejades.

[es] El estudio aborda el análisis de una selección de planos que representan bombardeos de ciudades entre la Primera y la Segunda Guerra Mundial. Un tipo de cartografía poco habitual, que forma ya parte en algunos casos del Memory of the World Register de la UNESCO, y que contiene claves para comprender, en las ciudades afectadas, el paisaje urbano actual. A pesar de la relativa abundancia de estudios sobre algunos bombardeos urbanos icónicos, escasean los que se centran específicamente en la cartografía coetánea misma y sus aspectos gráficos. Este trabajo intenta cubrir la falta de una visión de conjunto de este patrimonio cartográfico en sí mismo y en su contexto. A partir de una selección de casos significativos se indaga en la historia de cada documento y se analiza su lenguaje gráfico, buscando posibles relaciones y evolución en el tiempo entre lo que se dibuja, quién lo dibuja, cómo lo dibuja y para qué lo dibuja. El estudio permite concluir una evolución múltiple conjunta de los efectos de la creciente capacidad destructiva de la tecnología bélica sobre las ciudades, de los colectivos y agentes intervinientes en la representación cartográfica, de los propósitos que animaban su realización y de los recursos gráficos empleados, constatando una estrecha relación entre todos estos aspectos. Todo lo cual apunta a la trascendencia de estos documentos en los estudios urbanos: para comprender su historia, analizar las transformaciones de posguerra y el paisaje urbano actual, así como para configurar la memoria histórica colectiva de las ciudades bombardeadas.
[ca] El Machine Learning disposa de la tecnologia necessària per aplicar tècniques estadístiques i algoritmes a grans volums de dades, per tal d'entendre i respondre d'una manera automàtica a la informació. Aquesta tecnologia està essent cada cop més utilitzada per diferents empreses i sectors en aplicacions com el reconeixement facial o de la parla, l'anàlisi del comportament del consum o la productivitat i en la predicció del clima o el trànsit. En aquest projecte es mostra la relació de necessitat que manté la intel·ligència artificial amb l'ús de tècniques estadístiques, mitjançant la realització de dos estudis de classificació i un de regressió. En ells s'usen quatre algoritmes d'aprenentatge supervisat que requereixen tècniques estadístiques per obtenir classificacions i prediccions, i són: kernel-Nearest Neighbors, Naive Bayes, Decision Trees i Support Vector Machines. En els estudis, es determina que no tots els algoritmes presenten la mateixa precisió a l'hora de classificar i predir, i que aquests depenen de l'estructura i el format de les dades per adaptar-se i ajustar-se correctament al model. A més, es conclou que per aconseguir bons resultats, és necessari que el conjunt de dades disposi del nombre d'observacions necessàries en cadascuna de les classes perquè l'algoritme pugui entrenar-les profundament, i també, es percep que hi han classes que es classifiquen amb més facilitat que altres.

[es] El Machine Learning dispone de la tecnología necesaria para aplicar técnicas estadísticas y algoritmos a grandes volúmenes de datos con tal de entender y responder de una manera automática a la información. Esta tecnología está siendo cada vez más usada por diferentes empresas y sectores en aplicaciones como el reconocimiento facial o del habla, el análisis del comportamiento del consumo o la productividad y en la predicción del clima o del tráfico. En este proyecto se muestra la relación de necesidad que mantiene la inteligencia artificial con el uso de métodos estadísticos, mediante la realización de dos estudios de clasificación y uno de regresión. En ellos se utilizan cuatro algoritmos de aprendizaje supervisado que requieren técnicas estadísticas para obtener clasificaciones y predicciones, y son: kernel-Nearest Neighbors, Naive Bayes, Decision Trees y Support Vector Machines. En los estudios, se determina que no todos los algoritmos presentan la misma precisión a la hora de clasificar y predecir, y que estos dependen de la estructura y el formato de los datos para adaptarse y ajustarse correctamente al modelo. Además, se concluye que para obtener buenos resultados, es necesario que el conjunto de datos disponga del número de observaciones necesarias en cada clase para que el algoritmo pueda entrenarlas profundamente, y también, se observa que hay clases que se clasifican con más facilidad que otras.
[ca] En el present document es recull una primera fase de disseny, construcció i programació d'un robot mòbil autònom. Per a la lògica de control i el seu control remot s'ha emprat una Raspberry Pi 4B, la qual ha estat programada amb el llenguatge de programació Python. Amb aquest software s'han controlat els motors de corrent continu de 3V, que han fet avançar el robot, per un camí marcat amb línies negres, amb punts de referència obtinguts a través de tecnologia RFID. El robot és capaç d'esquivar objectes i interactuar amb l'entorn, amb la finalitat de donar ajuda en el servei de taula a la restauració, de manera que mitjançant una aplicació, el robot tingui capacitat de fer arribar el menjar als comensals. El prototip final se li han integrat diferents instrumentes de mesura i s'han testejat per l'obtenció d'uns primers resultats. Finalment s'han cercat informacions de les actuals tecnologies, per la proposta de possibles millores per la implementació final i real del projecte.

[es] En el presente documento se recoge una primera fase de diseño, construcción y programación de un robot móvil autónomo. Para la lógica de control y su control remoto se ha empleado una Raspberry Pi 4B, la cual ha sido programada con el lenguaje de programación Python. Con este software se han controlado los motores de corriente continua de 3V, que han hecho avanzar el robot, por un camino marcado con líneas negras, con puntos de referencia obtenidos a través de tecnología RFID. El robot es capaz de esquivar objetos e interactuar con el entorno, con el fin de dar ayuda en el servicio de mesa a la restauración, por lo que, mediante una aplicación, el robot tenga capacidad de hacer llegar la comida a los comensales. El prototipo final se le han integrado diferentes instrumentos de medida y se han testeado para la obtención de unos primeros resultados. Finalmente se han buscado informaciones de las actuales tecnologías, por la propuesta de posibles mejoras para la implementación final y real del proyecto.
[ca] Es proposa un canvi de solució en la metodologia constructiva i en la solució del viaducte sobre el riu Cardener al PK 47+571 de la C-55. El viaducte original es va constituir amb una solució executada tram a tram per mitjà de bigues prefabricades més una capa de compressió que actua de capa de rodadura pels vehicles. Dit això, en el present projecte es planteja la possibilitat d'executar aquest viaducte pel mètode constructiu d'empenta per llinda i, en comptes de bigues, es proposa executar una secció calaix, la qual té molta més inèrcia i és més eficaç.

[es] Se propone un cambio de solución en la metodología constructiva y en la solución del viaducto sobre el río Cardener en el PK 47+571 de la C-55. El viaducto original está constituido por una solución ejecutada tramo a tramo por medio de vigas prefabricadas más una capa de compresión que actúa de capa de rodadura para los vehículos. Dicho esto, en el presente proyecto se plantea la posibilidad de ejecutar este viaducto por el método constructivo de empuje por dintel y, en lugar de vigas, se propone ejecutar una sección cajón, la cual dispone de mucha más inercia y es más eficaz.
[ca] L'objectiu principal d'aquest treball de fi de grau és aplicar els conceptes del pensament estratègic de gestió a la creació d'una empresa dedicada a la producció de noios, que substitueixi la secció actual de masclería a Funosa. En aquesta empresa, una de les foneries de ferro més importants en l'àmbit nacional, els noios tenen un paper molt important, ja que són els encarregats de generar cavitats a les peces metàl·liques que produeixen. A la primera part del projecte, amb l'objectiu de posar en context al lector, es dóna una visió molt general de la foneria de ferro, especificant el paper que té la noiería dins d'ella. Així mateix, també es presenta a Funosa i es justifiquen els motius pels quals es vol crear aquesta nova organització. A la segona, es defineix una primera idea del que serà aquesta companyia, a la qual se li dóna la identitat de NJV, i es comprova la seva viabilitat amb un estudi del seu entorn i una anàlisi interna. Posteriorment, s'estableix el model de negoci que es vol seguir, a més de donar-se un petit esbós del pla d'operacions a seguir previ a la posada en marxa de la planta productiva. Per últim, es detalla la inversió necessària i el compte de resultats d'un primer any amb una situació productiva hipotètica, a més d'aportar solucions als problemes mediambientals causats per la presència de la dimetilamina a la producció dels mascles.

[es] El objetivo principal de este trabajo de fin de grado es aplicar los conceptos del pensamiento estratégico de gestión a la creación de una empresa dedicada a la producción de noyos, que sustituya la sección actual de noyería en Funosa. En esta empresa, una de las fundiciones de hierro más importantes en el ámbito nacional, los noyos tienen un papel muy importante, dado que son los encargados de generar cavidades en las piezas metálicas que se producen. En la primera parte del proyecto, con tal de poner en contexto al lector, se da una visión muy general de la fundición de hierro, detallando el papel que tiene la noyería dentro de ella. Asimismo, también se presenta a Funosa y se justifican los motivos por los que se quiere crear esta nueva organización. En la segunda, se define una primera idea de lo que será esta compañía, a la cual se le da la identidad de NJV, y se comprueba su viabilidad con un estudio de su entorno y un análisis interno. Posteriormente, se establece el modelo de negocio que quiere seguirse, además de darse un pequeño esbozo del plan de operaciones a seguir previo a la puesta en marcha de la planta productiva. Por último, se detalla la inversión necesaria y la cuenta de resultados de un primer año con una situación productiva hipotética, además de aportar soluciones a los problemas medioambientales causados por la presencia de la dimetilamina en la producción de los machos.
[ca] Aquest treball té com a objectiu verificar si l'ús de simuladors més complexos pot ser beneficiós per entrenar una Intel·ligència Artificial, en aquest cas un Reinforcement Learning. Per aconseguir-ho, es crearan dos models virtuals utilitzant el simulador FlexSim, un programa que simplifica la programació de simuladors i permet la creació de lògiques complexes de manera senzilla. No obstant això, a diferència de l'ús de simuladors més senzills, consumeix més recursos computacionals. Per validar la utilitat dels simuladors complexos, s'implementarà una lògica fàcil de crear en aquests, però difícil de fer directament en codi: hi haurà operaris que realitzaran els moviments de caixes segons la distància entre les màquines i una velocitat determinada per una distribució estadística. S'entrenaran dos models de Reinforcement Learning, utilitzant un model amb aquests operaris i un altre amb moviments instantanis. Amb aquests models es verificarà si hi ha algun benefici en el món real (amb els operaris realitzant el transport) si el Reinforcement Learning s'ha entrenat amb o sense aquests operaris.

[es] Este estudio tiene como propósito determinar si el empleo de simuladores más sofisticados para el entrenamiento de una Inteligencia Artificial, específicamente un Reinforcement Learning, puede resultar provechoso. Con este fin, se desarrollarán dos modelos virtuales empleando el simulador FlexSim, un software que facilita la programación de simuladores y posibilita la creación de lógicas complejas de manera sencilla. No obstante, en contraposición al uso de simuladores más simples, consume una mayor cantidad de recursos computacionales. Para validar la conveniencia de los simuladores sofisticados, se implementará una lógica sencilla de crear en éstos, pero compleja de realizar directamente en código: existirán operarios que efectuarán los movimientos de cajas siguiendo una velocidad dictada por una distribución estadística y la distancia entre las máquinas. Se entrenarán dos modelos de Reinforcement Learning, utilizando un modelo con estos operarios y otro con movimientos instantáneos. Con estos modelos se verificará si existe algún beneficio en el mundo real (con los operarios llevando a cabo el transporte) si el Reinforcement Learning ha sido entrenado con o sin estos operarios.
[ca] Aquest projecte utilitza dades de trending topics per realitzar prediccions d'atacs al cor. Es defineix com un punt de partida per a futurs desenvolupaments en la predicció d'infarts amb aquest tipus de dades.

[es] En este proyecto se utilizan datos de trending topics para realizar ejercicios de predicción de ataques cardíacos. Se define como un punto de partida para futuros desarrollos en la predicción de ataques cardíacos con este tipo de datos.
[ca] El projecte de La Fábrica, residència i estudi de Ricardo Bofill, sorgeix de la trobada de l'arquitecte amb les restes d'una factoria de ciment en demolició i la voluntat de conservar-la. La instal·lació industrial era als afores de Barcelona i comença la seva producció a principis del segle XX. El conjunt passa a mans de l'arquitecte el 1970 quan aquest buscava terrenys on edificar la proposta de Taller d'Arquitectura de la ciutat a l'espai que es transformaria en el que avui coneixem com a Walden 7. Aquest article té com a objecte establir una hipòtesi sobre el procés de projecte que va permetre que una factoria es transformés en un espai domèstic. Abordarem els diferents instruments utilitzats per dur a terme aquest canvi radical de funció -mecanismes de neteja, delimitació i redefinició- amb què l'estudi de Bofill aconsegueix habitar aquesta ruïna industrial. En definitiva, es tracta de posar en valor aquest projecte pioner en la reconversió d'arquitectura fabrils, des d'una visió no convencional vinculada a les influències europees de l'època. Però també, des d'un univers propi de formes, textures i llum, on els arquitectes van desenvolupar l'obra com a punt d'inflexió a la trajectòria de l'estudi.

[es] El proyecto de La Fábrica, residencia y estudio de Ricardo Bofill, surge del encuentro del arquitecto con los restos de una factoría de cemento en demolición y su voluntad por conservarla. La instalación industrial se encontraba a las afueras de Barcelona y empieza su producción a principios del siglo XX. El conjunto pasa a manos del arquitecto en 1970 cuando éste buscaba terrenos en los que edificar la propuesta de Taller de Arquitectura de la ciudad en el espacio que se transformaría en lo que hoy conocemos como Walden 7. Este artículo tiene como objeto establecer una hipótesis sobre el proceso de proyecto que permitió que una factoría se transformase en un espacio doméstico. Abordaremos los distintos instrumentos utilizados para llevar a cabo este radical cambio de función -mecanismos de limpieza, delimitación y redefinición- con los que el estudio de Bofill logra habitar esta ruina industrial. En definitiva, se trata de poner en valor este proyecto pionero en la reconversión de arquitectural fabriles, desde una visión no convencional, vinculada a las influencias europeas de la época. Pero también, desde un universo propio de formas, texturas y luz, en el que los arquitectos desarrollaron la obra como punto de inflexión en la trayectoria del estudio.
[ca] El present document té com a finalitat analitzar tots i cadascun dels canvis estructurals que ha tingut el barri de Sant Antoni i valorar si és possible efectuar una pacificació urbana completa al tram de la Ronda Sant Antoni, ocupat entre els anys 2009 i 2018 per les carpes del mercat provisional, o bé establir una solució híbrida en consonància amb les polítiques urbanístiques de l'ajuntament, l'opinió dels comerciants i voluntat dels veïns del barri

[es] El presente documento tiene como finalidad analizar todos y cada uno de los cambios estructurales que ha tenido el barrio de San Antonio y valorar si es posible efectuar una pacificación urbana completa el tramo de la Ronda Sant Antoni, ocupada entre los años 2009 y 2018 por las carpas del mercado provisional, o bien establecer una solución híbrida en consonancia con las políticas urbanísticas del ayuntamiento, la opinión de los comerciantes y voluntad de los vecinos del barrio.
[ca] Estudi sobre el paradigma de desenvolupament de xarxes d'ordinadors conegut com Software Defined Networking. Es descriu la implementació que fan d'aquest model diferents membres de la indústria. Introducció a l'entorn virtual Mininet, adequat per a la investigació i el desenvolupament d'aplicacions orientades a xarxes que segueixen el model Software Defined Networking.

[es] Estudio sobre el paradigma de desarrollo de redes de ordenadores conocido como Software Defined Networking. Se describe la implementación que hacen de este modelo diferentes miembros de la industria. Introducción al entorno virtual MIninet, adecuada para la investigación y desarrollo de aplicaciones orientadas a redes Software Defined Networking.
[ca] El recinte i el jardí secret defineix una sèrie d'intervencions al voltant del parc del Laberint d'Horta. Tres fragments d'entitat pública que, actuant als límits del jardí, consolidin el recinte històric i permetin fer d'ell una peça amb entitat urbana. L'arquitectura que es planteja, donant nous significats avui a elements tipològics passats com el jardí secret, pretén donar una resposta contemporània, tractant qüestions d'estil i llenguatge, a la conversió d'una antiga finca senyorial en un espai per la ciutat.

[es] El recinto y el jardín secreto define una serie de intervenciones alrededor del parque del Laberinto de Horta. Tres fragmentos de entidad pública que, actuando en los límites del jardín, consoliden el recinto histórico y permitan hacer de él una pieza con entidad urbana. La arquitectura que se plantea, dando nuevos significados hoy a elementos tipológicos pasados como el jardín secreto, pretende dar una respuesta contemporánea, tratando cuestiones de estilo y lenguaje, en la conversión de una antigua finca señorial en un espacio para la ciudad.
[ca] Aquest projecte presenta el desenvolupament de tres prototips de baix cost de dispositius controladors de moviment, realitzant un anàlisis i una comparativa dels respectius components hardware fets servir, com podrien ser els sensor digitals, les IMUs, i les diverses tecnologies utilitzades, com per exemple TensorFlow, Arduino, Bluetooth o I2C. En el desenvolupament del software s'incorpora la millora dels càlculs dels sensors utilitzant algoritmes de calibratge i còmput de variables extres. Aquest projecte també se centra en aplicar tècniques d'aprenentatge automàtic en cadascun dels dispositius per obtenir i comparar els resultats de diferents processos de classificació de moviment. Aquestes tècniques d'aprenentatge automàtic seran majoritàriament entrenades fent servir Python en un entorn més avançat que en un microcontrolador (CPU o GPU) i després transportades al codi font de cada microcontrolador tenint en compte els seus límits físics (RAM i memòria). Com a conclusió podrem veure que les noves famílies de processadors, que tenen una memòria de l'ordre d'1 MB, seran les que ens proporcionaran els millors resultats en el moment d'introduir els algoritmes ja entrenats, degut a la elevada capacitat de memòria que poden assolir.

[es] Este proyecto presenta el desarrollo de tres prototipos de bajo coste de dispositivos controladores de movimiento, realizando un análisis y comparativa de los respectivos componentes hardware utilizados como podrían ser los sensores digitales, las IMUs, y las diversas tecnologías utilizadas, como por ejemplo TensorFlow, Arduino, Bluetooth o I2C. En el desarrollo del software se incorpora la mejora de los cálculos de los sensores utilizando algoritmos de calibración y cómputo de variables extras. Este proyecto también se centra en aplicar técnicas de aprendizaje automático en cada uno de estos dispositivos para obtener y comparar los resultados de diferentes procesos de clasificación de movimiento. Estas técnicas de aprendizaje automático serán mayoritariamente entrenadas utilizando Python en un entorno más avanzado que un microcontrolador (CPU o GPU) y después transportadas al código fuente de cada microcontrolador teniendo en cuenta sus límites físicos (RAM y memoria). Como conclusión podremos fijarnos en que las nuevas familias de procesadores, cuya memoria es del orden de 1 MB, serán las que nos proporcionarán mejores resultados en el momento de introducir los algoritmos ya entrenados debido a la capacidad de memoria que pueden alcanzar.