BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Tendim a donar per descomptat el llenguatge fins que un dia ens toca aprendre'n un de nou. Aleshores, tot canvia radicalment. Tot i això, les coses semblen funcionar diferent per a la nena de la fotografia. No sap fer un nus, ni dibuixar un cercle, ni menjar sense fer un desastre, però pot aprendre, de mitjana, deu paraules noves al dia. Als 17 mesos, no pot produir ni tan sols una frase de dos mots, però un any més tard pot construir frases de moltes paraules amb poca desviació respecte al llenguatge adult. Per aquest motiu, la pregunta sobre com els nens adquireixen la seva llengua materna ha propiciat un debat teòric i una gran quantitat de treballs empírics.

[es] Tendemos a dar por hecho el lenguaje hasta que un día nos toca aprender uno de nuevo. Entonces, todo cambia radicalmente. Sin embargo, las cosas parecen funcionar diferente para la niña de la fotografia. No sabe atar un nudo, ni dibujar un círculo, ni comer sin hacer un desastre, pero puede aprender, de media, diez palabras nuevas al día. A los 17 meses, no puede producir ni siquiera una frase de dos palabras, pero un año más tarde puede construir frases de muchas palabras con poca desviación respecto al lenguaje adulto. Por este motivo, la pregunta sobre cómo los niños adquieren su lengua materna ha propiciado un debate teórico y una gran cantidad de trabajos empíricos.
[ca] Geografia, paisatge i geohistòria ambiental són els conceptes escollits per descriure, respectivament, una manera determinada de fer geografia històrica, que persegueix la fi de la dualitat paisatgística (natura i societat) i l'afavoriment de la investigació transdisciplinària.

[es] Geografía, paisaje y geohistoria ambiental son los conceptos elegidos para describir, respectivamente, una determinada manera de hacer geografía histórica, que se basa en la investigación transdisciplinaria y el fin de la dualidad paisajística (naturaleza y sociedad).
[ca] El present treball se centra en estudiar el poemari Trópico mío (2015) de la morta poeta i activista trans Mara Rita, per mitjà d'una problematización al lloc d'enunciació cisnormatiu des del qual es llegeix i interpreta el sentit global del text. En tenir en compte les tensions suscitades per l'homogeneïtzació de les identitats sexodisidentes (Torras, 2000) la transgeneridad (Cabral, 2006) i la colonialidad (Radi, 2000), l'anàlisi busca explorar la imatge de l'entròpic com a categoria estètica que interpel·la els llocs assentats de la cisnormatividad: sistema representat en el poemari mitjançant els discursos del llenguatge i la vigilància. L'entròpic s'examina a través de la metàfora del clinamen (Serres, 1994), imatge Lucreciana que denota les turbulències físiques dels àtoms en la seva dispersió i que s'observa en l'enunciació de la veu poètica, cos que busca habitar un lloc en el món per mitjà de dos moviments contrahegemónicos: la multiplicitat i la fragmentació. D'una banda, interpreto la multiplicitat com un desbordi als estatuts biològics del cos i les normes socials del familiar. Per un altre, observo la fragmentació a través de la fractura, la ferida i l'acomodament d'aquest cos desbordat de les lògiques binàries i progressives de l'experiència subjectiva.

[es] El presente trabajo se centra en estudiar el poemario Trópico mío (2015) de la fallecida poeta y activista trans Mara Rita por medio de una problematización al lugar de enunciación cisnormativo desde el que se lee e interpreta el sentido global del texto. Teniendo en cuenta las tensiones suscitadas por la homogeneización de las identidades sexodisidentes (Torras, 2000) la transgeneridad (Cabral, 2006) y la colonialidad (Radi, 2000), el análisis busca explorar la imagen de lo entrópico en cuanto categoría estética que interpela los sitios asentados de la cisnormatividad, sistema representado en el poemario mediante los discursos del lenguaje y la vigilancia. Lo entrópico se examina a través de la metáfora del clinamen (Serres, 1994), imagen lucreciana que denota las turbulencias físicas de los átomos en su dispersión y que se observa en la enunciación de la voz poética, cuerpo que busca habitar un lugar en el mundo por medio de dos movimientos contrahegemónicos: la multiplicidad y la fragmentación. Por un lado, interpreto la multiplicidad como un desborde a los estatutos biológicos del cuerpo y las normas sociales de lo familiar. Por otro, observo la fragmentación a través de la fractura, la herida y el acomodo de ese cuerpo desbordado a las lógicas binarias y progresivas de la experiencia subjetiva.
[ca] En aquest treball es realitza una comparació entre les característiques principals de la cultura espanyola i l'alemanya a nivell de comunicació no verbal. Per analitzar-les s'utilitzen les cinc dimensions de Hofstede; el concepte de cortesia d'Erving Goffam, Brown i Levinson; i la classificació d'Edward Hall entre cultures d'alt i baix context, i d'alt i baix contacte. A continuació s'estudia la comunicació no verbal dels espanyols i dels alemanys en totes les seves dimensions: Paralingüística, cinèsica, proxèmica i cronèmica. L'objectiu és determinar si la cultura és, o no, un condicionant clau de la comunicació no verbal.

[es] En este trabajo se realiza una comparación entre las características principales de la cultura española y la alemana a nivel de comunicación no verbal. Para analizarlas se utilizan las cinco dimensiones de Hofstede; el concepto de cortesía de Erving Goffam, Brown y Levinson; y la clasificación de Edward Hall entre culturas de alto y bajo contexto, y de alto y bajo contacto. A continuación se estudia la comunicación no verbal de los españoles y de los alemanes en todas sus dimensiones: Paralingüística, quinésica, proxémica y cronémica. El objetivo es determinar si la cultura es, o no, un condicionante clave de la comunicación no verbal.
[ca] L'obra de l'escultor gironí Fidel Aguilar (1894-1917), tot i la seva escassetat i fragilitat, sorprèn per, entre d'altres, la maduresa assolida i les extraordinàries afinitats que el seu treball presenta amb el d'alguns dels millors artistes europeus del seu temps. En aquest article s'exploren precisament els punts comuns i les relacions amb l'obra de tres artistes ben concrets: Elie Nadelman (1882-1946), Celso Lagar (1891-1966) i Amedeo Modigliani (1884-1920). En els primers apartats de l'article es revisen els possibles punts de contacte o d'influència directa que van poder permetre que l'escultor gironí conegués l'obra dels altres tres artistes, ja sigui a partir de contactes personals, de converses amb terceres persones o bé a partir de reproduccions en revistes o diaris. Tot seguit, s'analitzen els conceptes estètics comuns entre els seus treballs respectius, que s'articulen principalment en la tria de materials, la iconografia i l'interès comú pel primitivisme i el classicisme. Finalment, es valoren algunes de les connexions formals concretes que es poden detectar en les escultures, els dibuixos i les pintures realitzats per aquests artistes, que s'expliquen precisament a partir de les afinitats conceptuals esmentades. La comparació entre les obres respectives ens porta a concloure que és necessari estudiar el treball d'Aguilar en un marc més ampli que el del noucentisme que normalment l'ha acollit, perquè alguns dels seus trets tenen més a veure, per exemple, amb una anticipació de l'art déco.

[es] La obra del escultor gerundense Fidel Aguilar (1894-1917), a pesar de su escasez y fragilidad, sorprende por, entre otros, la madurez alcanzada y las extraordinarias afinidades que su trabajo presenta con el de algunos de los mejores artistas europeos de su tiempo. En este artículo se exploran precisamente los puntos comunes y las relaciones con la obra de tres artistas bien concretos: Elie Nadelman (1882-1946), Celso Lagar (1891-1966) y Amedeo Modigliani (1884-1920). En los primeros apartados del artículo se revisan los posibles puntos de contacto o de influencia directa que pudieron permitir que el escultor gerundense conociese la obra de los otros tres artistas, ya sea a partir de contactos personales, de conversaciones con terceras personas o bien a partir de reproducciones en revistas o diarios. A continuación, se analizan los conceptos estéticos comunes entre sus respectivos trabajos, que se articulan principalmente en la selección de materiales, la iconografía y el interés común por el primitivismo y el clasicismo. Finalmente, se valoran algunas de las conexiones formales concretas que se pueden detectar en las esculturas, los dibujos y las pinturas realizados por estos artistas, que se explican precisamente a partir de las afinidades conceptuales mencionadas. La comparación entre las obras respectivas nos lleva a concluir que es necesario estudiar el trabajo de Aguilar en un marco más amplio que el del novecentismo que normalmente lo ha acogido, porque algunos de sus rasgos tienen más que ver, por ejemplo, con una anticipación del art déco.
[ca] Aquest treball proposa una anàlisi dels imaginaris extraterrestres en una producció de la literatura argentina contemporània: la novel·la La máquina de rezar (2017) de Bob Chow. En atendre els abastos de la seva productivitat crítica per problematitzar algunes formulacions erigides al voltant de les nocions de sentit i raó, el recorregut aspira a explorar com la virtualitat de les existències exteriors a la Terra tenen la potència d'arrossegar el pensament dels animals humans a zones d'indeterminació conceptual. Aquesta lectura intenta caracteritzar el pensar que emergeix des d'aquests espais i la seva potència per sacsejar les plaques teorètiques que sostenen les estructures antropocentrades de la tradició metafísica occidental.

[es] Este trabajo propone un análisis de los imaginarios extraterrestres en una producción de la literatura argentina contemporánea: la novela La máquina de rezar (2017) de Bob Chow. Al atender los alcances de su productividad crítica para problematizar algunas formulaciones erigidas alrededor de las nociones de sentido y razón, el recorrido aspira a explorar cómo la virtualidad de las existencias exteriores a la Tierra tiene la potencia de arrastrar el pensamiento de los animales humanos a zonas de indeterminación conceptual. Esta lectura intenta caracterizar al pensar que emerge desde estos espacios y su potencia para sacudir las placas teoréticas que sostienen las estructuras antropocentradas de la tradición metafísica occidental.
[ca] El Grup de Recerca en Osteobiografia de la UAB ha dut a terme un estudi de les entesis -punts d'unió entre el muscle i l'os- dels radis de més de vuitanta esquelets humans per tal de conèixer els canvis morfològics produïts al llarg de la seva vida i esbrinar-ne la causa. La metodologia emprada pels investigadors pot contribuir en un futur a diferents ciències i perspectives, com ara la identificació d'individus en una necroidentificació forense.

[es] El Grupo de Investigación en Osteobiografía de la UAB ha llevado a cabo un estudio de las entesis -puntos de unión entre el músculo y el hueso- de los radios de más de ochenta esqueletos humanos para conocer los cambios morfológicos producidos a lo largo de su vida y la causa de los mismos. La metodología utilizada por los investigadores puede contribuir en un futuro a diferentes ciencias y perspectivas, como por ejemplo la identificación de individuos en una necroidentificación forense.
[ca] Mitjançant estudis d'algunes colades de lava i escòries en les zones volcàniques de La Garrotxa i de La Selva, a Catalunya, que inclouen xenòlits (petits fragments de roques mantèl·liques, única prova tangible de la naturalesa del mantell subcontinental a aquesta zona), investigadors de la UAB han establert que la base de la litosfera és a 70-60 km de profunditat, dels quals aproximadament 26 km correspondrien al gruix de l'escorça continental que hi ha a les depressions on es localitza el vulcanisme recent de Catalunya.

[es] Mediante estudios de algunas coladas de lava y escorias en las zonas volcánicas de La Garrotxa y de La Selva, en Cataluña, que incluyen xenolitos (pequeños fragmentos de rocas mantélicas, única prueba tangible de la naturaleza del manto subcontinental en esta zona), investigadores de la UAB han establecido que la base de la litosfera está a 70-60 km de profundidad, de los cuales aproximadamente 26 km corresponderían al grueso de la corteza continental que hay en las depresiones donde se localiza el vulcanismo reciente de Cataluña.
[ca] Miguel Alonso investiga en un article la percepció de la Guerra Civil espanyola que tenien els combatents estrangers que van lluitar en el bàndol sublevat. Mitjançant l'anàlisi de memòries, diaris de guerra i cartes escrites per aquests combatents, troba que a més de la creença en el projecte d'una Europa contrarevolucionària, un motiu fonamental per unir-se a les files feixistes era la defensa del que ells entenien com la civilització cristiana europea.

[es] Miguel Alonso investiga en un artículo la percepción de la Guerra Civil española que compartían los combatientes extranjeros que lucharon en el bando sublevado. Mediante el análisis de memorias, diarios de guerra y cartas escritas por estos combatientes, encuentra que además de la creencia en el proyecto de una Europa contrarrevolucionaria, un motivo fundamental para unirse a las filas fascistas era la defensa de lo que ellos entendían como la civilización cristiana europea.
[ca] Durant el període d'entreguerres els suburbis de les grans ciutats occidentals es van convertir en l'espai per excel·lència de la política de masses. Aquest article proposa una anàlisi arran de terra de la lluita política als barris madrilenys de Quatre Camins i Tetuán. En un primer moment es realitza una aproximació a la vida social de sengles suburbis i se subratlla la seva situació d'abandó per les diferents administracions liberals. A continuació, s'estudien dos dels principals conflictes que van tenir lloc als seus carrers en els anys trenta. D'una banda, s'analitzen els enfrontaments derivats de la propaganda feixista en un mitjà que les organitzacions revolucionàries consideraven propi. Per un altre, s'aborden els actes de boicot que els anarquistes, forts en els suburbis, van dur a terme contra els socialistes. En el text se sosté que tots dos conflictes s'entenen millor a la llum de la cultura política forjada als suburbis durant dècades.

[es] Durante el período de entreguerras los suburbios de las grandes ciudades occidentales se convirtieron en el espacio por excelencia de la política de masas. Este artículo propone un análisis a ras de suelo de la lucha política en los barrios madrileños de Cuatro Caminos y Tetuán. En un primer momento se realiza una aproximación a la vida social de sendos suburbios y se subraya su situación de abandono por las distintas administraciones liberales. A continuación, se estudian dos de los principales conflictos que tuvieron lugar en sus calles en los años treinta. Por un lado, se analizan los enfrentamientos derivados de la propaganda fascista en un medio que las organizaciones revolucionarias consideraban propio. Por otro, se abordan los actos de boicot que los anarquistas, fuertes en los suburbios, llevaron a cabo contra los socialistas. En el texto se sostiene que ambos conflictos se entienden mejor a la luz de la cultura política forjada en los suburbios durante décadas.
[ca] Aquesta tesi es va proposar conèixer si la formulació de la política pública de l'adult major a Cali s'ajusta a les orientacions que han fet tant els organismes internacionals com la legislació i normativa colombianes; i si els espais de formació en TIC -tant públics com privats- dirigits a aquest segment poblacional, es corresponen a aquesta formulació. Resum de la tesi llegida el 9 d'octubre de 2017 a la Universitat Autònoma de Barcelona

[es] Esta tesis se propuso conocer si la formulación de la política pública del adulto mayor en Cali se ajusta a las orientaciones que han hecho tanto los organismos internacionales como la legislación y normativa colombianas; y si los espacios de formación en TIC -tanto públicos como privados- dirigidos a este segmento poblacional, se corresponden a dicha formulación.
[ca] Els estudis que relacionen l'abandonament del tabac amb els paràmetres de rigidesa arterial són escassos. L'objectiu del nostre estudi és analitzar l'efecte de l'abandonament del tabac sobre la tensió arterial, la freqüència cardíaca i els paràmetres de rigidesa arterial. Realitzem un estudi prospectiu de seguiment en un grup de fumadors actius que inicien tractament de deshabituació tabàquica. Als 3 mesos de seguiment es va obtenir una millora en la pressió arterial i l'Índex d'augment. Als 12 mesos de seguiment el nombre de pacients és escàs però es manté una tendència a la milloria. En els que van continuar fumant no es van observar canvis.

[es] Los estudios que relacionan el abandono del tabaco con los parámetros de rigidez arterial son escasos. El objetivo de nuestro estudio es analizar el efecto del abandono del tabaco sobre la tensión arterial, la frecuencia cardiaca y los parámetros de rigidez arterial. Realizamos un estudio prospectivo de seguimiento en un grupo de fumadores activos que inician deshabituación tabáquica. A los 3 meses se obtuvo una mejoría en la presión arterial y el Índice de aumento. A los 12 meses de seguimiento el número de pacientes es escaso pero se mantiene una tendencia a la mejoría. En los que continuaron fumando no se observaron cambios.
[ca] Aquest treball té com a objectiu reflexionar sobre com s'aborda la ciència-tecnologia-societat (CTS) en la recerca en Didàctica de Ciències en un context iberoamericà. Amb la intenció de considerar diferents realitats s'analitzen els articles publicats en revistes de l'àrea de Brasil i Espanya, identificant què paràmetres de CTS són els rellevants en aquestes publicacions. Encara que a Brasil s'observa una major preocupació pel desenvolupament tecnològic, en tots dos països es plantegen els problemes de CTS centrant-se principalment a presentar el coneixement científic a l'alumnat, tractant les implicacions socials de forma poc crítica i superficial. Aquests resultats posen de manifest la necessitat d'introduir a les aules la consideració dels propòsits del desenvolupament científic-tecnològic i les seves conseqüències socials.

[es] Este trabajo tiene como objetivo reflexionar sobre cómo se aborda la ciencia-tecnología-sociedad (CTS) en la investigación en Didáctica de Ciencias en un contexto iberoamericano. Con la intención de considerar distintas realidades se analizan los artículos publicados en revistas del área de Brasil y España, identificando qué parámetros de CTS son los relevantes en dichas publicaciones. Aunque en Brasil se observa una mayor preocupación por el desarrollo tecnológico, en ambos países se plantean los problemas de CTS centrándose principalmente en presentar el conocimiento científico al alumnado, tratando las implicaciones sociales de forma poco crítica y superficial. Estos resultados ponen de manifiesto la necesidad de introducir en las aulas la consideración de los propósitos del desarrollo científico-tecnológico y sus consecuencias sociales.
[ca] La situació sanitària actual ha suposat un gran repte per a l'alumnat i el professorat de totes les etapes educatives. En aquest sentit, ha estat imperatiu adaptar el procés d'ensenyament- aprenentatge a les restriccions sanitàries derivades de la COVID-19. En la present investigació hi van participar un total de 130 estudiants universitaris matriculats a la Universitat de Granada, en els campus de Ceuta i de Melilla (M = 23,38; DT = 6,95), en un estudi ex post facto, de naturalesa quantitativa, amb un disseny descriptiu, correlacional i de tall transversal, que van respondre a l'adaptació a l'espanyol de l'escala de motivació situacional de Guay, Vallerand i Blanchard (2000). Entre els resultats es pot destacar que la població més motivada intrínsecament és la femenina i de religió catòlica. Pel que fa a les habilitats socials, la sociabilitat, la comunicació i l'assertivitat són les que influeixen en el grau de motivació de l'alumnat. Les dades extretes d'aquest estudi reflecteixen la utilitat d'analitzar la motivació dels universitaris per brindar-los un ensenyament més individualitzat, destacant que hi ha una important necessitat de treballar-ne les habilitats socials.

[es] La situación sanitaria actual ha supuesto un gran reto para el alumnado y el profesorado de todas las etapas educativas. En este sentido, ha sido imperativo adaptar el proceso de enseñanza-aprendizaje a las restricciones sanitarias derivadas de la COVID-19. El objetivo de este análisis es analizar la motivación de los estudiantes de Ciencias de la Educación en relación con su género, su tendencia religiosa y sus habilidades sociales. En la presente investigación participaron un total de 130 estudiantes matriculados en la Universidad de Granada, en los campus de Ceuta y de Melilla (M = 23,38; DT = 6,95), en una investigación ex post facto, de naturaleza cuantitativa, con un diseño descriptivo, correlacional y de corte transversal, que respondieron a la versión española de la escala de motivación situacional de Guay, Vallerand y Blanchard (2000). Entre los resultados se puede destacar que la población más motivada intrínsecamente es la femenina y de religión católica. Respecto a las habilidades sociales, la sociabilidad, la comunicación y la asertividad son las que influyen en el grado de motivación del alumnado. Los resultados de este estudio reflejan la utilidad de analizar la motivación de los universitarios para brindarles una enseñanza más individualizada, destacando que existe una importante necesidad de trabajar sus habilidades sociales.
[ca] Talentua és un projecte que es consolida al juny de 2018 amb l'objectiu de ser un punt de trobada per estudiants de l'Escola d'Enginyeria de la Universitat Autònoma de Barcelona (UAB). El pas dels mesos i la participació en el concurs Startup Lab UAB 2019 fan que el projecte guanyi dimensió, esdevenint una plataforma LMS (Learning Management System) enriquida i una segona plataforma destinada a fer matching entre estudiants i empreses. L'ús de tecnologies punteres en el desenvolupament de les plataformes web així com la utilització de tècniques d'intel·ligència artificial per a millorar els serveis oferts són els pilars fonamentals de la vessant tècnica de Talentua.

[es] Talentua es un proyecto que se consolida en junio de 2018 con el objetivo de ser un punto de encuentro para estudiantes de la Escuela de Ingeniería de la Universidad Autónoma de Barcelona (UAB). El paso de los meses y la participación en el concurso Startup Lab UAB 2019 hacen que el proyecto gane dimensión, convirtiéndose en una plataforma LMS (Learning Management System) enriquecida y una segunda plataforma destinada a hacer matching entre estudiantes y empresas. El uso de tecnologías punteras en el desarrollo de las plataformas web así como la utilización de técnicas de inteligencia artificial para mejorar los servicios ofrecidos son los pilares fundamentales de la vertiente técnica de Talentua.