[ca] L'objectiu d'aquesta tesi doctoral és l'anàlisi de l'expressió de l'RNA de citocines en la glàndula salival menor de pacients amb la síndrome de Sjögren primària (SSp). S'han analitzat 42 biòpsies de glàndula salival menor de pacients amb la SSp, 12 amb una SSp probable i 30 amb una SSp definida. L'anàlisi de l'RNA total es va realitzar per normalització amb retrotranscripció i reacció en cadena de polimerasa (RT-PCR), utilitzant oligo-dt com a sonda per a la RT i sondes específiques per a l'amplificació d'IL-2, IFN- g, IL-12, IL-18, IL-4, IL-10, TGF-b i TNF- a. Els resultats van ser analitzats en relació al: 1.- Diagnòstic de la SSp probable (12 pacients) i SSp definida (30 pacients), seguint els critèris diagnòstics europeus. 2.- Grau d'afectació histológica, d'acord amb la classificació de Chisholm i Mason. 3.- Temps d'evolució clínica, des de l'inici de la simptomatologia clínica fins al moment de realitzar la biòpsia de glàndula salival menor, fent un tall arbitrari als 12 mesos d'evolució clínica. Aquesta tesi doctoral demostra la presència d'un patró predominant Th1 d'expressió limfocitària en la glàndula salival menor de pacients amb la SSp, com demostra la presència d'IL-2 i IFN- g; i dels inductors d'aquest patró Th1, la IL-12 i IL-18, en la majoria dels pacients amb la SSp. No es detecta IL-4 en cap de les mostres estudiades, descartant la presència d'un patró Th2. Tambè hi havia, en la majoria de les mostres, IL-10, TGF- b i TNF- a, citocines pro-inflamatòries. No es va detectar diferències estadísticament significatives en la comparació del perfil de citocines entre els pacients amb una SSp definida i probable, en relació amb el grau d'afectació histológica, ni en relació a la formació o no de focos d'infiltració limfocitària. En canvi, hi havia un increment en l'expressió de la IL-2 i de l'IFN-g, amb significat estadístic, en els pacients amb més de 12 mesos d'evolució clínica. Conclusions: 1.- No hi han diferències en l'expressió de l'RNAm de citocines en la glàndula salival menor de pacients amb la síndrome de Sjögren primària definida i probable. 2.- El patró predominant d'expressió de citocines en la glàndula salival menor en pacients amb la síndrome de Sjögren primària és un patró Th1. 3.- La IL-12 i IL-18 són inductors del patró Th1 en la síndrome de Sjögren. 4.- L'expressió de l'RNAm de citocines no varia en relació al grau d'afectació histológica, ni en relació amb el número total de formació de focos. 5.- Els pacients amb la síndrome de Sjögren primària amb més temps d'evolució clínica presenten un increment significatiu en l'expressió del patró Th1.

[es] El objetivo de esta tesis doctoral fue el análisis de la expresión del RNA de citoquinas en la glándula salival menor de pacientes con el síndrome de Sjögren primario (SSp). Se ha analizado 42 biopsias de glándula salival menor de pacientes con el SSp, 12 con un SSp probable y 30 con un SSp definido. El análisis del RNA total se realizó por normalización con retrotranscripción y reacción en cadena de polimerasa (RT-PCR), utilizando oligo-dt como sonda para la RT y sondas específicas para la amplificación de IL-2, IFN- g, IL-12, IL-18, IL-4, IL-10, TGF-b y TNF- a. Los resultados fueron analizado en relación al: 1.- Diagnóstico de SSp probable (12 pacientes) y SSp definido (30 pacientes), siguiendo los criterios diagnósticos europeos. 2.- Grado de afectación histológico, de acuerdo con la clasificación de Chisholm y Mason. 3.- Tiempo de evolución clínica, des del inicio de la sintomatología clínica hasta el momento de realizar la biopsia de glándula salival menor, realizando un corte arbitrario a los 12 meses de evolución clínica. Esta tesis doctoral demuestra la presencia de un patrón predominante Th1 de expresión linfocitario en la glándula salival menor de pacientes con el SSp, con la detección de IL-2 y IFN- g; y de los inductores de este patrón Th1, IL-12 y IL-18 en la mayoría de los pacientes con el SSp. No se detecto IL-4 en ninguna de las muestras estudiadas, descartando la presencia de un patrón Th2. También se detecto en la mayoría de las muestras IL-10, TGF- b y TNF- a, citoquinas pro-inflamatorias. No se detecto diferencias estadísticamente significativas en la comparación del perfil de citoquinas entre los pacientes con un SSp definido y probable, en relación con el grado de afectación histológica ni en relación a la formación o no de focos de infiltración linfocitario. En cambio, hay un incremento en la expresión de la IL-2 y del IFN-g, con significado estadístico, en los pacientes con más de 12 meses de evolución clínica. Conclusiones: 1.- No hay diferencias en la expresión del RNAm de citoquinas en la glándula salival menor en pacientes con el síndrome de Sjögren primario definida y probable. 2.- El patrón predominante de expresión de citoquinas en la glándula salival menor en pacientes con el síndrome de Sjögren primario es un patrón Th1. 3.- La IL-12 y la IL-18 son inductores del patrón Th1 en el síndrome de Sjögren. 4.- La expresión del RNAm de citoquinas no varía en relación al grado de afectación histológica ni en relación con el nombre de formación de focos. 5.- Los pacientes con el síndrome de Sjögren primario con más tiempo de evolución clínica presentaron un incremento significativo en la expresión del patrón Th1.