BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] El present treball té per objecte analitzar, des d'una perspectiva sociopragmàtica (Norrick i Spitz 2008, Schnurr i Plester 2017), els usos i funcions de l'humor verbal en situacions comunicatives informals de mediació. Partim de la hipòtesi que el parlant que actua com a mediador empra marques i indicadors humorístics durant la seva interacció amb les parts en conflicte per a relativitzar la disputa, protegir la seva imatge i reconstruir les relacions interpersonals (Jacobs 2002, Fraser 2007). Amb la intenció de verificar aquesta conjectura, aquesta recerca utilitza el corpus Val.es.co. (Briz et al. 2002, Pons 2022) i analitza les seqüències conversacionals en les quals es produeixen situacions de mediació informal. Els resultats obtinguts demostren que l'humor és un recurs conversacional que fomenta els processos de mediació en tant que minimitza la força il·locutiva del missatge, reconceptualitza el tema en conflicte i fomenta la creació de llaços entre els participants de la conversa. Així mateix, les dades reflecteixen que l'èxit comunicatiu de l'humor verbal depèn de la serietat del conflicte, de les relacions socials de poder entre els participants i de la seva relació vivencial.

[es] El presente trabajo tiene por objeto analizar, desde una perspectiva sociopragmática (Norrick y Spitz 2008, Schnurr y Plester 2017), los usos y funciones del humor verbal en situaciones comunicativas informales de mediación. Partimos de la hipótesis de que el hablante que actúa como mediador emplea marcas e indicadores humorísticos durante su interacción con las partes en conflicto para relativizar la disputa, proteger su imagen y reconstruir las relaciones interpersonales (Jacobs 2002, Fraser 2007). En aras de verificar dicha conjetura, esta investigación utiliza el corpus Val.Es.Co. (Briz et al.2002, Pons 2022) y analiza las secuencias conversacionales en las que se producen situaciones de mediación informal. Los resultados obtenidos demuestran que el humor es un recurso conversacional que fomenta los procesos de mediación en tanto que minimiza la fuerza ilocutiva del mensaje, reconceptualiza el tema en conflicto y fomenta la creación de lazos entre los participantes de la conversación. Asimismo, los datos reflejan que el éxito comunicativo del humor verbal depende de la seriedad del conflicto, de las relaciones sociales de poder entre los participantes y de su relación vivencial.
[ca] Des d'una noció de qualitat educativa concebuda com aquella que assegura l'adquisició de coneixements significatius i el desenvolupament de capacitats ciutadanes compromeses amb la transformació de la realitat, les universitats confiades a la Companyia de Jesús a l'Amèrica Llatina han generat iniciatives que apunten a la formació dels estudiants per al compromís i la solidaritat. Aquest article té com a objectiu determinar els factors emergents vinculats a la cultura institucional que incideixen en la formació dels seus graduats, i així inferir els canvis a introduir en la política de projecció social institucional. La metodologia emprada va incloure un enfocament analític interpretatiu, retrospectiu i transversal, desenvolupat a través d'un disseny metodològic qualitatiu a través de l'anàlisi documental, entrevistes amb referents institucionals, graduats i referents externs (empleadors i representants d'entitats deontològiques). A la llum dels resultats va ser possible determinar les revisions valòriques, procedimentals i instrumentals que la política de projecció social de la universitat ha d'encarar, per tal de complir en profunditat la missió que li ha estat encomanada.

[es] Desde una noción de calidad educativa concebida como aquella que asegura la adquisición de conocimientos significativos y el desarrollo de capacidades ciudadanas comprometidas con la transformación de la realidad, las universidades confiadas a la Compañía de Jesús en América Latina han ido generando iniciativas que apuntan a la formación de los estudiantes para el compromiso y la solidaridad. Este artículo tiene como objetivo determinar los factores emergentes vinculados a la cultura institucional que inciden en la formación de sus graduados, y de esta manera, inferir los cambios a introducir en la política de proyección social institucional. La metodología empleada incluyó un enfoque analítico interpretativo, retrospectivo y transversal, desarrollado a través de un diseño metodológico cualitativo a través del análisis documental, entrevistas con referentes institucionales, graduados, y referentes externos (empleadores y representantes de entidades deontológicas). A la luz de los resultados fue posible determinar las revisiones valóricas, procedimentales e instrumentales que la política de proyección social de la universidad debiera encarar, a fin de cumplir en profundidad con la misión que le ha sido encomendada.
[ca] El 14 de març de 2020 les biblioteques universitàries catalanes tancaven les seves seus presencials i passaven a oferir tots els recursos i serveis en línia. Aquesta disrupció sense precedents determina l'activitat de les deu biblioteques universitàries del sistema durant els tres anys que s'analitzen enaquest article i precipita una transformació digital que es traduirà en nous enfocaments i noves metodologies de treball que van mes enllà dels tres anys analitzats. Tot i aquesta disrupció, les biblioteques van continuar desplegant els projectes i objectius planificats, entre els quals sobresurten, per la seva rellevància, en primer lloc, la implementació del nou sistema de gestió bibliotecària ALMA, que es va adjudicar a l'empresa Exlibris, al juliol del 2020 per a totes les biblioteques del Consorci de Serveis Universitaris de Catalunya (CSUC) i en segon lloc, totes les actuacions dutes a terme per les biblioteques per fixar la ciència oberta en les agendes universitàries i consegüentment posicionar-se com a agents estratègics de suport a la recerca a les seves institucions.Finalment, el període acaba amb una greu crisi energètica a escala mundial els efectes de la qual encara son incerts, però que s'albira que afectarà la gestió dels serveis bibliotecaris que, necessàriament, haurà de ser més sostenible i eficient.

[es] El 14 de marzo de 2020 las bibliotecas universitarias catalanas cerraban sus sedes presenciales y pasaban a ofrecer todos los recursos y servicios online. Esta disrupción sin precedentes determina la actividad de las diez bibliotecas universitarias del sistema durante los tres años que se analizan en este artículo y precipita una transformación digital que se traducirá en nuevos enfoques y metodologías de trabajo que van más allá de los dos años analizados.A pesar de esta disrupción, las bibliotecas siguieron desplegando los proyectos y objetivos planificados, entre los que sobresalen, por su relevancia, en primer lugar, la implementación del nuevo sistema de gestión bibliotecaria ALMA, que se adjudicó a la empresa Exlibris, en julio de 2020 para todas las bibliotecas del Consorcio de Servicios Universitarios de Cataluña (CSUC) y en segundo lugar, todas las actuaciones llevadas a cabo por las bibliotecas para fijar la ciencia abierta en las agendas universitarias y consiguientemente posicionarse como agentes estratégicos de apoyo a la investigación ensus instituciones.Finalmente, el período termina con una grave crisis energética a escala mundial cuyos efectos todavía son inciertos, pero que se vislumbra que afectará a la gestión de los servicios bibliotecarios que, necesariamente, deberá ser más sostenible y eficiente.
[ca] Aquest article pretén contribuir al debat sobre l'objectivitat de la ciència, la independència i la llibertat acadèmica dels qui investiguen. A partir d'una breu panoràmica sobre els factors que modelen la recerca en salut pública, es pretén iniciar una reflexió des de la perspectiva ètica sobre la llibertat dels i les investigadores a l'hora de realitzar la seva recerca —les forces externes i internes que la modelen— i el propòsit social de la seva labor investigadora, que ha de ser el progrés del coneixement a fi d'augmentar el benestar social i la salut de les poblacions.

[es] Este artículo pretende contribuir al debate sobre la objetividad de la ciencia, la independencia y la libertad académica de quienes investigan. A partir de una breve panorámica sobre los factores que moldean la investigación en salud pública, se pretende iniciar una reflexión desde la perspectiva ética sobre la libertad de los y las investigadoras a la hora de realizar su investigación —las fuerzas externas e internas que la moldean— y el propósito social de su labor investigadora, que debe ser el avance del conocimiento para aumentar el bienestar social y la salud de las poblaciones.
[ca] L'article planteja una breu revisió de la idea d'ironia des del punt de vista de la retòrica i les seves derivacions en alguns dels estudis lingüístics del segle XX. Es parteix de la classificació tradicional de la ironia socràtica, la ironia retòrica i la ironia romàntica per a centrar l'anàlisi en aspectes bàsics del fenomen irònic com ara l'oposició, la versemblança, la complicitat amb l'intèrpret o el paper exercit pel context.

[es] El artículo plantea una breve revisión de la idea de ironía desde el punto de vista de la retórica y sus derivaciones en algunos de los estudios lingüísticos del siglo XX. Se parte de la clasificación tradicional de la ironía socrática, la ironía retórica y la ironía romántica para centrar el análisis en aspectos básicos del fenómeno irónico tales como la oposición, la verosimilitud, la complicidad con el intérprete o el papel desempeñado por el contexto.
[ca] Com hem sabut sempre la gent que ens dediquem al teatre —i es confirma des de la neurociència amb les neurones mirall—, el que viu un intèrpret a l'escenari provoca la mateixa vivència en el públic. Aquest article planteja la importància d'una transmissió intèrpret-espectador saludable, de qualitat, i aporta eines per aconseguir-la. Primer hi ha d'haver benestar actoral. Aquest s'aconsegueix alliberant la respiració, la veu i tenint uns bons espais interns interpretant. En aquest article s'aporten diverses tècniques per ajudar aquest objectiu i pautes d'entrenament per assolir una comunicació escena-públic saludable. D'aquesta manera, si l'actor respira bé, l'espectador també respirarà millor.

[es] Como siempre hemos sabido la gente que nos dedicamos al teatro —y se confirma desde la neurociencia con las neuronas espejo—, lo que vive un intérprete en el escenario provoca la misma vivencia en el público. Este artículo plantea la importancia de una transmisión intérprete-espectador saludable, de calidad, y aporta herramientas para conseguirla. Primero debe haber bienestar actoral. Este se consigue liberando la respiración, la voz y teniendo unos buenos espacios internos interpretando. En este artículo se aportan diversas técnicas para ayudar a este objetivo y pautas de entrenamiento para lograr una comunicación escena-público saludable. De esta forma, si el actor respira bien, el espectador también respirará mejor.
[ca] Arran de la posada en marxa de l'espai europeu d'educació superior, les universitats espanyoles han dissenyat sistemes de garantia interna de qualitat per als seus centres i les seues titulacions. Aquest article presenta en detall el Sistema Informàtic de Garantia Interna de Qualitat de la Universitat de València (SIGIQ-UV), una eina informàtica de codi obert que integra tecnologies de gestió de processos de negoci amb tecnologies de repositori documental per al seguiment dels procediments de qualitat i l'emmagatzematge de les evidències documentals resultants de la seua execució. L'aproximació modular amb què ha estat desenvolupat garanteix la flexibilitat del sistema, l'estat d'implantació del qual inclou tots els centres i titulacions de grau i màster de la Universitat de València. El SIGIQ-UV ajuda a estructurar el treball d'anàlisi, de planificació i d'avaluació i redueix la sobrecàrrega de treball que suposaria una realització manual dels processos de qualitat per part dels usuaris involucrats.

[es] A raíz de la puesta en marcha del espacio europeo de educación superior, las universidades españolas han diseñado sistemas de garantía interna de calidad para sus centros y titulaciones. Este artículo presenta en detalle el Sistema Informático de Garantía Interna de Calidad de la Universitat de València (SIGIQ-UV), una herramienta informática de código abierto que integra tecnologías de gestión de procesos de negocio con tecnologías de repositorio documental para el seguimiento de los procedimientos de calidad y el almacenamiento de las evidencias documentales resultantes de su ejecución. La aproximación modular con la que ha sido desarrollado garantiza la flexibilidad del sistema, cuyo estado de implantación abarca todos los centros y titulaciones de grado y máster de la Universitat de València. El SIGIQ-UV ayuda a estructurar el trabajo de análisis, de planificación y de evaluación y reduce la sobrecarga de trabajo que supondría una realización manual de los procesos de calidad por parte de los usuarios involucrados.
[ca] Es va realitzar un estudi exploratori a través d'una enquesta a Comitès d'Ètica a països d'Amèrica Llatina i el Carib de parla hispana, per rellevar la seva situació davant d'emergències sanitàries i consultar els dilemes ètics enfrontats a les investigacions per a COVID-19. S'obtingueren respostes de 106 comitès, pertanyents a 14 països. Només el 24% va respondre que existia una xarxa de comunicació eficient i efectiva entre comitès, prèvia a la pandèmia. El 45% va respondre que no existien a la seva regió comitès específics per avaluar projectes vinculats a emergències sanitàries amb anterioritat a la pandèmia. El percentatge de CEI que disposava de procediments previs per avaluar investigacions en situacions d'emergències sanitàries va ser només de 7%, si bé el 52% estava en procés d'elaboració arran de la pandèmia. El percentatge de CEI que va considerar raonable un temps inferior a 5 dies per a l'avaluació de projectes de recerca va variar en virtut del disseny: 32% per als estudis observacionals i 12% per als assaigs clínics amb drogues o amb vacunes. Els tres problemes ètics principals identificats als estudis per a COVID van estar relacionats amb el consentiment informat, els aspectes metodològics i la poca informació prèvia o manca d'evidència per als productes de recerca. Considerem que cal reformular la manera de pensar els problemes ètics de les emergències cap a un abordatge global, amb un enfocament preventiu, on les xarxes de col·laboració entre els CEI haurien de convertir-se en regla.

[es] Se realizó un estudio exploratorio a través de una encuesta a Comités de Ética en países de América Latina y el Caribe de habla hispana, con el fin de relevar su situación frente a emergencias sanitarias y consultar los dilemas éticos enfrentados en las investigaciones para COVID-19. Se obtuvieron respuestas de 106 comités, pertenecientes a 14 países. Solamente el 24% respondió que existía una red de comunicación eficiente y efectiva entre comités, previa a la pandemia. El 45% respondió que no existían en su región comités específicos para evaluar proyectos vinculados a emergencias sanitarias con anterioridad a la pandemia. El porcentaje de CEI que disponía de procedimientos previos para evaluar investigaciones en situaciones de emergencias sanitarias, fue sólo de 7%, si bien el 52% estaba en proceso de elaboración a raíz de la pandemia. El porcentaje de CEI que consideró razonable un tiempo inferior a 5 días para la evaluación de proyectos de investigación, varió en virtud del diseño: 32% para los estudios observacionales y 12% para los ensayos clínicos con drogas o con vacunas. Los tres problemas éticos principales identificados en los estudios para COVID estuvieron relacionados con el consentimiento informado, los aspectos metodológicos y la poca información previa o falta de evidencia para los productos de investigación. Consideramos que debemos reformular la manera de pensar los problemas éticos de las emergencias hacia un abordaje global, con un enfoque preventivo, donde las redes de colaboración entre los CEI deberían convertirse en regla.
[ca] L'objectiu de l'article és identificar quin és el marc teòric i el model que s'utilitza en l'elaboració dels informes criminològics per a avaluar llibertats anticipades en Neuquén. Així mateix, analitza com els informes impacten en les decisions judicials i com opera la maquinària judicial en relació a ells. Amb aquesta fi s'utilitza, inicialment, l'anàlisi documental de la normativa que va donar origen i marc a la institució que confecciona els informes criminològics a la província de Neuquén. De seguida, examinen els informes i les decisions judicials que es van adoptar entre gener i juliol de 2022 a la ciutat de Neuquén, un total de vint-i-set casos. Finalment, per a conèixer les percepcions dels professionals en relació al tema, es van realitzar entrevistes en profunditat a operadors judicials i de l'execució de la pena en la Primera Circumscripció de Neuquén

[es] El objetivo del artículo es identificar cuál es el marco teórico y el modelo que se utiliza para la elaboración de los informes criminológicos para evaluar libertades anticipadas en Neuquén. Asimismo, analiza cómo los informes impactan en las decisiones judiciales y cómo opera la maquinaria judicial en relación a ellos. Para eso se utiliza, inicialmente, el análisis documental de la normativa que dio origen y marco a la institución que confecciona los informes criminológicos en la provincia de Neuquén. En seguida, analiza los informes y las decisiones judiciales que se adoptaron entre enero y julio de 2022 en la ciudad de Neuquén, un total de veintisiete casos. Finalmente, para conocer las percepciones de los profesionales en relación al tema, se realizaron entrevistas en profundidad a operadores judiciales y de la ejecución de la pena en la Primera Circunscripción de Neuquén.
[ca] Aquest article proposa una reflexió sobre la relació mare-filla en l'obra de María Zambrano des dels pressupostos de la psicoanàlisi relacional feminista. Entre les aportacions del feminisme de la diferència hi ha una tasca encaminada a elaborar un model de subjectivitat articulat sobre la noció del matricidi, desplaçat en la psicoanàlisi tradicional de Freud i Lacan. Un examen de l'estructura psíquica subjacent en l'obra de Zambrano a la llum del seu tractament del mite homèric de Demèter i Persèfone, i de la seva ressonància en l'autobiografia Delirio y destino, revela una afinitat amb el projecte de Luce Irigaray.&nbsp;

[es] Este artículo propone una reflexión sobre la relación madre-hija en la obra de María Zambrano desde los presupuestos del psicoanálisis relacional feminista. Entre las aportaciones del feminismo de la diferencia figura una labor encaminada a elaborar un modelo de subjetividad articulado sobre la noción del matricidio, desplazado en el psicoanálisis tradicional de Freud y Lacan. Un examen de la estructura psíquica subyacente en la obra de Zambrano a la luz de su tratamiento del mito homérico de Deméter y Perséfone, y de su resonancia en la autobiografía Delirio y destino, revela una afinidad con el proyecto de Luce Irigaray.
[ca] Es descriuen aquí alguns dels punts de partida teòrics i dels dispositius pràctics a través dels quals es desenvolupa l'activitat del Centre Georges Dévereux, fundat a Paris pel psiquiatra Tobie Nathan i orientat a la cura de pacients migrants. La necessitat d'evitar les simplificacions dins de la traducció entre cultures va portar Nathan i el grup de professionals del Centre a elaborar una teoria crítica de la modernitat i del paradigma psiquiàtric actual, a partir dels ensenyaments de l'antropologia contemporània i de la necessitat d'ajudar a la disciplina psicoanalítica a enfrontar-se amb els reptes de la època present. Per a la antropologia, l'etnopsiquiatria representa una possibilitat concreta de contribuir a la construcció d'un coneixement pràctic.

[es] Se describen aquí algunos de los puntos de partida teóricos y de los dispositivos prácticos a través de los cuales se desarrolla la actividad del Centre Georges Dévereux, fundado en París por el psiquiatra Tobie Nathan y orientado a la cura de pacientes migrantes. La necesidad de evitar las simplificaciones en la traducción entre culturas llevó a Nathan y al grupo de profesionales del Centro a elaborar una teoría crítica de la modernidad y del paradigma psiquiátrico actual, a partir de las enseñanzas de la antropología contemporánea y de la necesidad de ayudar a la disciplina psicoanalítica a enfrentar los retos de la época presente. Para la antropología, la etnopsiquiatría representa una posibilidad concreta de contribuir a la construcción de un conocimiento práctico.
[ca] El treball indaga sobre les característiques dels homicidis consumats en presons uruguaianes en el període 2017-2020. Per a aconseguir-ho es van analitzar els registres policials de les 75 víctimes identificades en tot el territori nacional. Es va adoptar una perspectiva crítica amb èmfasi en les expressions llatinoamericanes del sistema penal, considerant les violències, el sofriment i el mal social experimentats en la presó real, així com també l'apreciació de la responsabilitat estatal basada en la versió legal de la presó. L'anàlisi de la narrativa dels registres va ser complementat amb l'ús de fonts secundàries involucrades en l'àmbit penitenciari, de manera de poder caracteritzar, dimensionar i interpretar el fenomen adequadament. La perquisició permet sostenir que la violència letal es troba enquistada en determinades unitats del sistema carcerari, revelant importants problemes de convivència que afecten principalment homes joves. Addicionalment es presenta un registre oficial deficient sobre el que succeeix, la qual cosa dificulta les recerques sobre aquest tema. La presó letal revela la versió extrema dels patiments, les deterioracions i les agressions que atempten quotidianament contra els drets humans de les persones privades de llibertat, les quals es troben sota la custòdia i responsabilitat dels Estats. Aquesta recerca pot ser tinguda en compte per a l'estudi dels homicidis consumats en contextos de tancament total, especialment a Amèrica Llatina.

[es] El trabajo indaga sobre las características de los homicidios consumados en cárceles uruguayas en el período 2017-2020. Para lograrlo se analizaron los registros policiales de las 75 víctimas identificadas en todo el territorio nacional. Se adoptó una perspectiva crítica con énfasis en las expresiones latinoamericanas del sistema penal, considerando las violencias, el sufrimiento y el daño social experimentados en la cárcel real, así como también la apreciación de la responsabilidad estatal basada en la versión legal de la cárcel. El análisis de la narrativa de los registros fue complementado con el uso de fuentes secundarias involucradas en el ámbito penitenciario, de modo de poder caracterizar, dimensionar e interpretar el fenómeno adecuadamente. La pesquisa permite sostener que la violencia letal se encuentra enquistada en determinadas unidades del sistema carcelario, revelando importantes problemas de convivencia que afectan principalmente a varones jóvenes. Adicionalmente se presenta un registro oficial deficiente sobre lo que sucede, lo que dificulta las investigaciones al respecto. La cárcel letal revela la versión extrema de los padecimientos, los deterioros y las agresiones que atentan cotidianamente contra los derechos humanos de las personas privadas de libertad, las cuales se encuentran bajo la custodia y responsabilidad de los Estados. Esta investigación puede ser tenida en cuenta para el estudio de los homicidios consumados en contextos de encierro total, especialmente en América Latina.