[ca] La urbanització, la ràpida concentració de persones a les ciutats, ha provocat canvis significatius en els aspectes físics, econòmics i socials de les àrees urbanes a tot el món. Això ha portat a una extensa investigació acadèmica sobre les intricades relacions que donen forma als paisatges urbans i les seves conseqüències socials. La interacció de la descentralització de l'ocupació, la infraestructura de transport i les regulacions de l'ús del sòl dins de les ciutats pot influir profundament en els patrons de desenvolupament, les oportunitats laborals i la qualitat de vida en general, temes que s'exploren àmpliament en tres capítols d'aquesta investigació. Aquesta tesi doctoral comprèn tres estudis de recerca empírics que fusionen leconomia del transport amb leconomia urbana i regional. Cada capítol aprofundeix en les interaccions complexes entre polítiques, infraestructura i configuracions espacials, oferint informació sobre l'economia urbana, regional i del transport. Tot i que cada investigació té un enfocament diferent, en conjunt milloren la nostra comprensió de la transformació urbana i els seus impactes multifacètics. Aquest estudi vol contribuir a l'economia urbana aplicada mantenint el rigor teòric. Es proposen tres estudis de cas, examinant l'economia urbana en termes generals i les interseccions amb altres disciplines. L'objectiu principal és proporcionar coneixements empírics sobre temes econòmics urbans fonamentals, com ara la forma urbana, la regulació del sòl, l'expansió del sistema de transport, les ciutats als països en desenvolupament, els preus immobiliaris, la sostenibilitat ambiental, la segregació residencial i d'ingressos i la migració interna. Per abordar aquesta àmplia gamma de temes, s'analitzen diversos contextos urbans, fet que demostra que la solidesa teòrica es pot aplicar en diversos entorns. Inicialment, un estudi realitzat a Bogotà serveix com a exemple d'una ciutat capital d'un país d'ingressos mitjans, rica en dades per a una investigació exhaustiva. Posteriorment, la investigació se centra en dos entorns de països desenvolupats, examinant àrees urbanes dels Estats Units i Madrid. Aquests entorns enriqueixen els resultats de la investigació i ofereixen informació sobre diversos contextos urbans Si bé els entorns urbans tenen un paper fonamental en aquesta investigació, l'objectiu és fer contribucions que transcendeixin contextos específics. Les conclusions contribueixen significativament a les relacions fonamentals a l'economia urbana, inclosa la relació entre la regulació del sòl i els preus immobiliaris als països en desenvolupament, les formes urbanes i les seves possibles conseqüències, i l'enllaç entre l'expansió del transport públic i els patrons de redistribució de la població. S'utilitzen diverses tècniques de processament de dades, personalitzades per als entorns d'estudi, inclosos indicadors de diferències en diferències, regressions, indicadors de descentralització, regressions de Poisson i més. Una combinació de dades administratives de lliure accés i fonts de dades exclusives formen la base de la investigació. En resum, l'evidència empírica presentada ressalta les complexitats d'aquestes relacions en diferents contextos. Emfatitza la importància d'equilibrar els incentius al creixement amb consideracions d'habitabilitat als marcs reguladors i tenir en compte els impactes a llarg termini en els patrons espacials urbans i la qualitat de vida en les inversions en transport. Aquesta investigació contribueix als debats sobre polítiques i advoca per enfocaments integrals per a la planificació i el desenvolupament urbans al nostre panorama global en constant evolució. La dissertació es divideix en tres capítols, cadascun dels quals contribueix a una comprensió holística de les dinàmiques que donen forma a les àrees urbanes i destaca la importància d'una planificació urbana i estratègies de desenvolupament ben pensades.

[es] La urbanización, la rápida concentración de personas en las ciudades, ha provocado cambios significativos en los aspectos físicos, económicos y sociales de las áreas urbanas en todo el mundo. Esto ha llevado a una extensa investigación académica sobre las intrincadas relaciones que dan forma a los paisajes urbanos y sus consecuencias sociales. La interacción de la descentralización del empleo, la infraestructura de transporte y las regulaciones del uso del suelo dentro de las ciudades puede influir profundamente en los patrones de desarrollo, las oportunidades laborales y la calidad de vida en general, temas que se exploran ampliamente en tres capítulos de esta investigación. Esta tesis doctoral comprende tres estudios de investigación empíricos que fusionan la economía del transporte con la economía urbana y regional. Cada capítulo profundiza en las complejas interacciones entre políticas, infraestructura y configuraciones espaciales, ofreciendo información sobre la economía urbana, regional y del transporte. Si bien cada investigación tiene un enfoque distinto, en conjunto mejoran nuestra comprensión de la transformación urbana y sus impactos multifacéticos. Este estudio pretende contribuir a la economía urbana aplicada manteniendo el rigor teórico. Se proponen tres estudios de caso, examinando la economía urbana en términos generales y sus intersecciones con otras disciplinas. El objetivo principal es proporcionar conocimientos empíricos sobre temas económicos urbanos fundamentales, como la forma urbana, la regulación del suelo, la expansión del sistema de transporte, las ciudades en los países en desarrollo, los precios inmobiliarios, la sostenibilidad ambiental, la segregación residencial y de ingresos y la migración interna. Para abordar esta amplia gama de temas, se analizan diversos contextos urbanos, lo que demuestra que la solidez teórica se puede aplicar en diversos entornos. Inicialmente, un estudio realizado en Bogotá sirve como ejemplo de una ciudad capital de un país de ingresos medios, rica en datos para una investigación exhaustiva. Posteriormente, la investigación se centra en dos entornos de países desarrollados, examinando áreas urbanas de Estados Unidos y Madrid. Estos entornos enriquecen los resultados de la investigación y ofrecen información sobre diversos contextos urbanos Si bien los entornos urbanos juegan un papel fundamental en esta investigación, el objetivo es hacer contribuciones que trasciendan contextos específicos. Las conclusiones contribuyen significativamente a las relaciones fundamentales en la economía urbana, incluida la relación entre la regulación del suelo y los precios inmobiliarios en los países en desarrollo, las formas urbanas y sus posibles consecuencias, y el vínculo entre la expansión del transporte público y los patrones de redistribución de la población. Se emplean varias técnicas de procesamiento de datos, personalizadas para los entornos de estudio, incluidos indicadores de diferencias en diferencias, regresiones, indicadores de descentralización, regresiones de Poisson y más. Una combinación de datos administrativos de libre acceso y fuentes de datos exclusivas forman la base de la investigación. En resumen, la evidencia empírica presentada resalta las complejidades de estas relaciones en diferentes contextos. Enfatiza la importancia de equilibrar los incentivos al crecimiento con consideraciones de habitabilidad en los marcos regulatorios y tener en cuenta los impactos a largo plazo en los patrones espaciales urbanos y la calidad de vida en las inversiones en transporte. Esta investigación contribuye a los debates sobre políticas y aboga por enfoques integrales para la planificación y el desarrollo urbanos en nuestro panorama global en constante evolución. La disertación se divide en tres capítulos, cada uno de los cuales contribuye a una comprensión holística de las dinámicas que dan forma a las áreas urbanas y destaca la importancia de una planificación urbana y estrategias de desarrollo bien pensadas.