BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Aquest article és una ressenya del llibre The Three Sustainabilities: Energy, Economy, Time (University of Minnesota Press, 2021) de Allan Stoekl. El llibre suposa una nova contribució a la teoria crítica de l'ecologia per part d'un dels traductors dels escrits de George Bataille. L'article situa el llibre en relació amb l'anterior teorització de Stoekl sobre la postsostenibilitat, i considera les seves idees respecte als relats recents de la teoria de sistemes, les humanitats de l'energia, la filosofia continental i la literatura. L'autor analitza com l'espectre de l'extinció governa la teorització de Stoekl de tres versions intercalades de la sostenibilitat.

[es] Este artículo es una reseña del libro The Three Sustainabilities: Energy, Economy, Time (University of Minnesota Press, 2021) de Allan Stoekl. El libro supone una nueva contribución a la teoría crítica de la ecología por parte de uno de los traductores de los escritos de George Bataille. El artículo sitúa el libro en relación con la anterior teorización de Stoekl sobre la postsostenibilidad, y considera sus ideas con respecto a los relatos recientes de la teoría de sistemas, las humanidades de la energía, la filosofía continental y la literatura. El autor analiza cómo el espectro de la extinción gobierna la teorización de Stoekl de tres versiones intercaladas de la sostenibilidad.
[ca] Aquest text ret homenatge a Ana Maria Fernández Planas, figura destacada en el desenvolupament de la fonètica experimental a Espanya. Es destaquen les seves aportacions en fonètica articulatòria i perceptiva, prosòdia, fonètica forense i clínica, així com la seva participació en el projecte AMPER-CAT i en el creixement del Laboratori de Fonètica de la Universitat de Barcelona. També es reconeix la seva tasca docent i en la transferència de coneixement, a més de la redacció de manuals de referència. Més enllà de la seva trajectòria científica, es recorda el seu caràcter discret, constant i generós. El seu llegat continua viu en la comunitat fonètica.

[es] Este texto rinde homenaje a Ana Maria Fernández Planas, figura destacada en el desarrollo de la fonética experimental en España. Se destacan sus aportaciones en fonética articulatoria y perceptiva, prosodia, fonética forense y clínica, así como su participación en el proyecto AMPER-CAT y en el crecimiento del Laboratorio de Fonética de la Universidad de Barcelona. También se reconoce su labor docente y en la transferencia de conocimiento, además de la redacción de manuales de referencia. Más allá de su trayectoria científica, se recuerda su carácter discreto, constante y generoso. Su legado sigue vivo en la comunidad fonética.
[ca] Les intervencions promotores d'habilitats parentals són efectives en el desenvolupament del benestar infantil i parental. A Espanya aquest tipus d'intervencions són freqüents però no existeixen instruments validats per mesurar les habilitats parentals que permetin avaluar-les. Aquest estudi presenta la validació d'un instrument per a la mesura d'habilitats parentals creat a partir d'un qüestionari de 43 ítems i sis dimensions utilitzat en el marc d'un programa d'educació parental a diversos territoris d'Espanya. S'ha recollit informació qualitativa de 44 professionals experts i dades quantitatives de 84 pares/mares participants d'un programa de suport parental. Aquest procés ha permès reduir i adaptar el qüestionari inicial a una nova versió amb 19 ítems, pilotada per 10 famílies i 12 professionals. Els resultats indiquen que la nova versió del qüestionari recull les dimensions bàsiques d'habilitats parentals, amb un llenguatge comprensible i mostra unes adequades propietats psicomètriques (α entre 0,71 a l'Subescala2 i 0,80 a l'Subescala5; tots els ítems tenen un pes r > 0,40 en el primer factor; i la variància total per als factors extrets és superior al 50%).

[es] Las intervenciones promotoras de habilidades parentales son efectivas en el desarrollo del bienestar infantil y parental. En España, este tipo de intervenciones son frecuentes, pero no existen instrumentos validados para medir las habilidades parentales que permitan evaluarlas. Este estudio presenta la validación de un instrumento para medir habilidades parentales creado a partir de un cuestionario de 43 ítems y 6 dimensiones y utilizado en el marco de un programa de educación parental en varios territorios de España. Se ha recogido información cualitativa de 44 profesionales expertos y datos cuantitativos de 84 padres/madres participantes de un programa de apoyo parental. Este proceso ha permitido reducir y adaptar el cuestionario inicial a una nueva versión con 19 ítems, pilotado por 10 familias y 12 profesionales. Los resultados indican que la nueva versión del cuestionario recoge las dimensiones básicas de habilidades parentales, con un lenguaje comprensible y muestra unas propiedades psicométricas adecuadas (α entre 0,71 en subescala 2 y 0,80 en subescala 5; todos los ítems tienen un peso r > 0,40 en el primer factor, y la variancia total para los factores extraídos es superior al 50 %).
[ca] Aquest article busca aprofundir en com la ciència-ficció escrita per dones en el segle XXI aborda problemes específics dels subjectes femenins, com ara els vincles entre heteropatriarcat i capitalisme, l'explotació sexual de les dones o la cosificació i deshumanització a la qual es veuen sotmeses en una societat neoliberal. Per a això, analitza el relat "Casas Rojas" (2014), de l'autora gallega Nieves Delgado. Concretament, es centra en com la sororitat és una eina fonamental per a lluitar contra l'heteropatriarcat i com el text de Delgado dialoga amb postulats teòrics d'Andrea Dworkin, Teresa López-Pellisa, Isabel Clúa, Antonio Negri o Pilar Pedraza, entre d'altres.

[es] Este artículo busca profundizar en cómo la ciencia ficción escrita por mujeres en el siglo XXI aborda problemas específicos de los sujetos femeninos, como los vínculos entre heteropatriarcado y capitalismo, la explotación sexual de las mujeres o la cosificación y deshumanización a la que se ven sometidas en una sociedad neoliberal. Para ello, analiza el relato "Casas Rojas" (2014) de la autora gallega Nieves Delgado. Concretamente, se centra en cómo la sororidad es una herramienta fundamental para luchar contra el heteropatriarcado y cómo el texto de Delgado dialoga con postulados teóricos de Andrea Dworkin, Teresa López-Pellisa, Isabel Clúa, Antonio Negri o Pilar Pedraza, entre otros.
[ca] La Catalunya contemporània s'ha construït sobre la base d'una història molt complexa d'imbricacions, disputes i trobades entre tradicions, subjectes i projectes col•lectius. Els ritmes dels processos de construcció de la nació estan marcats en les seves relacions i aliances amb les pràctiques culturals hegemòniques: els toros, les sardanes i els castells. Aquestes pràctiques no només desenvolupen idees, sinó també formes de fer i de sentir el món amb els que participem dels projectes de nació en una relació d'identitat i de tensió. Necessitem pensar els processos de nacionalització cultural i política per tal d'aprofundir en el pensament sobre la nació.

[es] La Cataluña contemporánea se ha construido sobre la base de una historia muy compleja de superposiciones, disputas y encuentros entre tradiciones, sujetos y proyectos colectivos. Los ritmos de los procesos de construcción de la nación se encuentran como marcas en las relaciones y alianzas con las prácticas culturales hegemónicas de cada momento: los toros, las sardanas y los castells. Estas prácticas no únicamente desarrollan ideas sino también formas de hacer y de sentir el mundo con los cuales participamos de los proyectos de nación en una relación de identidad y tensión. Tenemos que pensar los procesos de nacionalización cultural y política para profundizar en el pensamiento sobre la nación.
[ca] D'acord amb dades lliurades per SIES, la durada formal de les carreres és sobrepassada per la durada real d'aquestes per a gran part del sistema d'educació superior a Xile, situació que incideix directament en la titulació oportuna dels estudiants. En l'àmbit del Dret, la situació és encara més preocupant perquè tant les taxes de graduació com els temps de graduació estan per fora dels rangs mitjans del sistema universitari. Aquest article, utilitzant dades administratives facilitades per la pròpia Universitat de les Amèriques a Santiago, analitza la situació actual en termes de temps i perfils dels titulats, establint així mateix alguns predictors darrere d'una titulació oportuna per als estudiants de la carrera de Dret. Els nostres resultats mostren que, d'un total de 1.557 casos totals per al període d'observació 2005-2014 (tots dos, inclusivament), només 175 es van titular oportunament (assumint que titulació oportuna = 6 anys màxim), equivalents a 11,2% de la cohort, o bé a un 19,8% dels 883 que es van titular. El temps mitjà dels 883 titulats va ser de 7,69 anys (desviació = 2,27 anys). Aquest estudi pot servir per a la pròpia Facultat de Dret UDLA per a determinar estratègies d'augmentar els percentatges de titulació oportuna; establir quin perfil d'estudiants necessiten més suport durant la carrera; i, així mateix, oferir una contribució empírica a la literatura sobre educació superior a Xile, especialment dins de Dret, on els estudis empírics són escassos (Carvajal, 2018).

[es] De acuerdo con datos entregados por SIES, la duración formal de las carreras es sobrepasada por la duración real de éstas para gran parte del sistema de educación superior en Chile, situación que incide directamente en la titulación oportuna de los estudiantes. En el ámbito del Derecho, la situación es aún más preocupante pues tanto las tasas de graduación como los tiempos de graduación están por fuera de los rangos promedio del sistema universitario. Este artículo, utilizando datos administrativos facilitados por la propia Universidad de las Américas en Santiago, analiza la situación actual en términos de tiempos y perfiles de los titulados, estableciendo asimismo algunos predictores detrás de una titulación oportuna para los estudiantes de la carrera de Derecho. Nuestros resultados muestran que, de un total de 1.557 casos totales para el periodo de observación 2005-2014 (ambos, inclusive), solo 175 se titularon oportunamente (asumiendo que titulación oportuna = 6 años máximo), equivalentes a 11,2% de la cohorte, o bien a un 19,8% de los 883 que se titularon. El tiempo promedio de los 883 titulados fue de 7,69 años (desviación = 2,27 años). Este estudio puede servir para la propia Facultad de Derecho UDLA para determinar estrategias de aumentar los porcentajes de titulación oportuna; establecer qué perfil de estudiantes necesitan más apoyo durante la carrera; y, asimismo, ofrecer una contribución empírica a la literatura sobre educación superior en Chile, especialmente dentro de Derecho, donde los estudios empíricos son escasos (Carvajal, 2018).
[ca] Al llarg de l'última dècada, les investigacions educatives, han posat en relleu la importància del desenvolupament d'habilitats emocionals en l'entorn acadèmic, en tots els nivells educatius. Que l'alumnat posi en pràctica habilitats intrapersonals i interpersonals afavoreix el desenvolupament de la competència Aprendre a Aprendre (AaA), denominada competència clau, així com promou una societat amb major potencial. Així doncs, l'objectiu general d'aquest estudi consisteix en conèixer quin és el grau d'adquisició de diferents habilitats que es recullen entre les cinc dimensions que integren la competència AaA: cognitiva, metacognitiva, afectiva/motivacional, social/relacional i ètica segons Gargallo-López et al. (2020). Per a això, s'ha subministrat el qüestionari CECAPEU durant el curs 2022-2023 entre una mostra de 80 alumnes del grau en pedagogia de la Universitat de València. Els resultats d'aquest estudi incideixen en la necessitat de desenvolupar en major mesura la dimensió social/relacional, on podrien situar-se les habilitats emocionals.

[es] A lo largo de la última década, las investigaciones educativas, han puesto de relieve la importancia del desarrollo de habilidades emocionales en el entorno académico, en todos los niveles educativos. Que el alumnado posea habilidades intrapersonales e interpersonales favorece el desarrollo de la competencia aprender a aprender (AaA), denominada competencia clave, así como promueve una sociedad con mayor potencial. Así pues, el objetivo general de este estudio consiste en conocer cuál es el grado de adquisición de diferentes habilidades que se recogen entre las cinco dimensiones que integran la competencia AaA: cognitiva, metacognitiva, afectiva/motivacional, social/relacional y ética según Gargallo-López et al. (2020). Para ello, se ha suministrado el cuestionario CECAPEU durante el curso 2022-2023 entre una muestra de 80 alumnos/as del grado en pedagogía de la Universidad de Valencia. Los resultados de este estudio inciden en la necesidad de desarrollar en mayor medida la dimensión social/relacional, donde podrían situarse las habilidades emocionales.
[ca] En les pàgines que segueixen s'il·lustren les tendències que existeixen a Europa en matèria de protecció d'adults i l'impacte que ha tingut el Conveni de Nova York, de 2006, sobre els drets de les persones amb discapacitat, en els sistemes jurídics nacionals. Més concretament, s'analitza el sistema legal de protecció a Catalunya, denominat "assistència", que és una institució adequada per a una multitud de casos, però especialment apta per a aquelles persones fràgils que, a causa de la seva avançada edat, sofreixen una deterioració física i mental o intel·lectual. La conclusió és que aquesta institució ha de substituir aquelles altres que impliquin una limitació judicial de la capacitat d'obrar i convertir-se en una institució d'aplicació general no només a Catalunya, sinó també a tot el territori espanyol.

[es] En las páginas que siguen se ilustran las tendencias que existen en Europa en materia de protección de adultos y el impacto que ha tenido el Convenio de Nueva York de 2006, sobre los derechos de las personas con discapacidad, en los sistemas jurídicos nacionales. Más concretamente, se analiza el sistema legal de protección en Cataluña, denominado "assistència", que es una institución adecuada para una multitud de casos, pero especialmente apta para aquellas personas frágiles que, debido a su avanzada edad, sufren un deterioro físico y/o mental o intelectual. La conclusión es que esta institución debe sustituir a aquellas otras que implican una limitación judicial de la capacidad de obrar y convertirse en una institución de aplicación general no sólo en Cataluña, sino también en todo el territorio español.
[ca] S'analitza l'avortament com un bé social des de les diferents mirades que té la societat pel que fa a l'avortament i les lleis que ho regulen. Es critica la posició dels diferents actors socials pel que fa a la posició de l'Església o la d'aquells que estan a favor de la vida. Aquests actors no haurien d'estar influenciats per les seves creences personals sinó per les necessitats de la població i de les polítiques públiques. S'estudia la necessitat de despenalitzar l'avortament per motius de salut pública i de la dignitat de les dones.

[es] Se analiza al aborto como un bien social examinando las distintas miradas que tiene la sociedad con respecto al aborto y sus leyes. Se critica la posición de los distintos actores sociales con respecto a la posición de la Iglesia o la posición de aquellos que están a favor de la vida. Estos no deberían estar influenciados por sus creencias personales sino por la necesidad de la población y la de políticas públicas. Se analiza la necesidad de despenalización del aborto por motivos de salud pública y de dignidad de las mujeres.
[ca] Aquest treball de recerca és de caràcter empíric, descriptiu i instrumental. La pronunciació es una necessitat no coberta a l'aula, no es disposa d'un material en el que s'utilitzi la llengua oral espontània per a treballar-la. En aquest estudi ens proposem analitzar quines son les realitzacions reals de les vibrants en situacions de comunicació real amb la finalitat de modificar, a partir dels resultats obtinguts en aquest estudi, l'ensenyança de la pronunciació basant-la en exemples significatius per a l'alumne, en la comunicació oral. Aquest és un estudi prospectiu i més endavant en futures investigacions, desprès d'haver ampliat l'anàlisi de les vibrants del espanyol mitjançant un corpus que engloba totes les varietats dialectals de l'espanyol, ens dedicarem a portar a terme l'explotació de les implicacions didàctiques que pot tenir aquest estudi. L'anàlisi es s'efectua amb el programa d'anàlisi fonètic PRAAT que ens mostra tant el oscil·lograma com l'espectrograma dels sons. El corpus utilitzat, de parla espontània, està compost per 122 enunciats orals, més de 6 hores de gravació obtingudes de diferents programes de televisió. D'aquest corpus s'han extret un total de 197 vibrants que ens han permès descriure els trets característics dels mateixos. Mostrem els resultats de l'anàlisi acústic i sistemàtic de les diverses realitzacions dels sons de les vibrants per a poder caracteritzar-los acústicament en situacions de comunicació real, de parla espontània.

[es] Este trabajo de investigación es de corte empírico, descriptivo e instrumental. La pronunciación es una necesidad no cubierta en el aula, no se dispone de un material en el que se utilice lengua oral espontánea para trabajarla. En este estudio nos proponemos analizar cuáles son las realizaciones reales de las vibrantes en situaciones de comunicación real con la finalidad de modificar, a partir de los resultados obtenidos en este estudio, la enseñanza de la pronunciación basándola en ejemplos significativos para el alumno, en la comunicación oral. Este estudio es de carácter prospectivo y más adelante en futuras investigaciones, tras haber ampliado el análisis de las vibrantes del español mediante un corpus que abarca las distintas variedades dialectales del español, trataremos de llevar a cabo la explotación de las implicaciones didácticas que puede tener este estudio. El análisis se efectúa mediante el programa de análisis fonético Praat que nos muestra el oscilograma y el espectrograma de los sonidos. El corpus utilizado, de habla espontánea, está compuesto por 122 enunciados orales, más de 6 horas de grabación tomadas de distintos programas de televisión. De este corpus se han extraído un total de 197 vibrantes que han permitido describir los rasgos acústicos de los mismos. Mostramos los resultados del análisis acústico y sistemático de las distintas realizaciones de los sonidos vibrantes del español para poder caracterizarlos acústicamente en situaciones de comunicación real, de habla espontánea.
[ca] En aquest article ens fixarem en la divulgació de la llengua catalana en una xarxa social molt usada entre els catalanoparlants, Twitter, que avui dia es considera una eina difusora equiparable als mitjans de comunicació, atès que molts dels usuaris manifesten que també la fan servir per informar-se. Ens centrarem en els comptes més seguits que difonen continguts lingüístics per mirar de calibrar quin impacte tenen entre la part de la comunitat lingüística que fa servir les xarxes socials. D'una banda, farem una classificació dels diferents comptes més seguits segons si són institucions, comptes impersonals de divulgació o persones independents, i seleccionarem els més seguits de cada classe. Tindrem en compte els que tracten sobre la normativa, l'adequació, la genuïnitat, els barbarismes, la paremiologia, els dialectalismes, etc. Es tracta de comptes com ara el de l'Optimot, l'IEC, però també de Josep Maria Virgili, El català com cal, etc. D'una altra banda, de cada compte determinarem quants seguidors tenen, quants continguts han estat publicats fins al moment, si hi ha interaccions amb la resta d'usuaris i des de quan tenen activitat. També establirem quina mena d'activitat tenen, amb quina periodicitat publiquen i de quina manera presenten la informació.

[es] En este artículo nos fijaremos en la divulgación de la lengua catalana en una red social muy usada entre los catalanohablantes, Twitter, que hoy en día se considera una herramienta difusora equiparable a los medios de comunicación, dado que muchos de los usuarios manifiestan que también la usan para informarse. Nos centraremos en las cuentas más seguidas que difunden contenidos lingüísticos para tratar de calibrar qué impacto tienen entre la parte de la comunidad lingüística que usa las redes sociales. Por un lado, haremos una clasificación de las diferentes cuentas más seguidas según sí son instituciones, cuentas impersonales de divulgación o personas independientes, y seleccionaremos las más seguidos de cada clase. Tendremos en cuenta las que tratan sobre la normativa, la adecuación, la genuinidad, los barbarismos, la paremiología, los dialectalismos, etc. Se trata de cuentas como por ejemplo el del Optimot, el IEC, pero también la de Josep Maria Virgilio,El català com cal, etc. Por otro lado, de cada cuenta determinaremos cuántos seguidores tienen, cuántos contenidos han sido publicados hasta el momento, si hay interacciones con el resto de usuarios y desde cuando tienen actividad. También estableceremos qué tipo de actividad tienen, con qué periodicidad publican y de qué manera presentan la información.
[ca] El propòsit d'aquest article és cartografiar alguns dels debats actuals del moviment feminista de l'Estat espanyol. En concret, veurem que en les actuals orientacions feministes existeix un feminisme liberal que, a més d'una posició de classe, reflecteix l'etnocentrisme de dones blanques que aspiren a compartir els privilegis dels homes blancs, adults, però hi trobem també les propostes del feminisme decolonial, el feminisme del 99%, el feminisme interseccional o el feminisme queer. En la nostra anàlisi, s'hi tractarà també la qüestió de com la presència massiva al carrer, durant les cites clau que s'estan produint des de 2018, no es tradueix necessàriament en una més gran fortalesa organitzativa.

[es] El propósito de este artículo es cartografiar algunos de los debates actuales en el movimiento feminista del Estado español. En concreto, veremos que en las actuales orientaciones feministas existe un feminismo liberal que además de la posición de clase, refleja el etnocentrismo de mujeres blancas que aspiran a compartir los privilegios de los hombres blancos, adultos, pero también existen las propuestas del feminismo decolonial, del feminismo del 99%, del feminismo interseccional o del feminismo queer. En el análisis se abordará también la cuestión sobre cómo la presencia masiva en la calle, durante las citas clave que se vienen produciendo desde 2018, no se traduce necesariamente en una mayor fortaleza organizativa
[ca] Resum : El 1884 es va implementar la Llei d'Educació Comuna núm. 1420 a la Capital Federal i als Territoris Nacionals. Aquesta llei es va aplicar a la Patagònia amb l'objectiu de dur a terme una política de " argentinització " i " homogeneïtzació " que s'havia proposat l'Estat nacional. Els sistemes educatius estatals i salesians van buscar legitimar un sistema educatiu en construcció, a través dels seus projectes homogeneïtzadors i mitjançant estratègies discursives i pràctiques socials contraposades per monopolitzar l'educació en els Territoris Nacionals.

[es] En 1884 se implementó la Ley de Educación Común núm. 1420 en la Capital Federal y en los Territorios Nacionales. Esta ley se aplicó en la Patagonia con el objetivo de llevar a cabo una política de "argentinización" y "homogeneización" que se había propuesto el Estado nacional. Los sistemas educativos estatales y salesianos buscaron legitimar un sistema educativo en construcción, a través de sus proyectos homogeneizadores y mediante estrategias discursivas y prácticas sociales contrapuestas para monopolizar la educación en los Territorios Nacionales.