[ca] L'objectiu d'aquesta tesi ha estat l'estudi de l'epidemiologia del trastorn de l'espectre de l'autisme (TEA) en població escolar en dos períodes evolutius (4-5 anys i 10-11 anys), així com l'adaptació i creació d'instruments per a la detecció de trastorns del neurodesenvolupament a nivell familiar i escolar. L'estudi té un disseny transversal en doble fase que inclou una primera fase de cribratge a través de la informació proporcionada per les famílies (N = 2 765) i els mestres (N = 5 555), així com una segona fase d'avaluació clínica individualitzada (N = 557) de tots els participants a risc i un grup de control. El Childhood Autism Spectrum Test va mostrat una elevada validesa i fiabilitat per la detecció de TEA en població espanyola, amb alts valors de sensibilitat (83,9%) i especificitat (92,5%). El qüestionari EDUTEA per la detecció de TEA i trastorn de la comunicació social a l'entorn escolar va presentar una estructura bifactorial, comprenent els factors d'alteracions de la comunicació (α=0,95) i patrons restrictius de comportament (α=0,93). La puntuació total de 10 va proporcionar alts valors de sensibilitat (87%) i especificitat (91,2%). Els índexs de Conners també van resultar vàlids i fiables per detectar el trastorn per dèficit d'atenció i hiperactivitat en població espanyola a nivell familiar i escolar. Els símptomes de TEA van mostrar una distribució continua i dimensional a la població, sense observar-se classes o grups en funció del perfil de símptomes, gènere o edat. La prevalença estimada de TEA va ser 1,55% en preescolars i 1,00% en escolars. Entre 1,84% i 2,59% dels nens van mostrar manifestacions subclíniques de diagnòstic i entre 3,98% i 6,18% símptomes de risc. La ràtio de gènere va ser 4:1. El gènere femení va mostrar de forma significativa una menor prevalença de símptomes de risc, manifestacions clíniques i subclíniques del trastorn.

[es] El objetivo de esta tesis ha sido el estudio de la epidemiología del trastorno del espectro del autismo (TEA) en población escolar en dos períodos evolutivos (4-5 años y 10-11 años), así como la adaptación y creación de instrumentos para la detección de trastornos del neurodesarrollo a nivel familiar y escolar. El estudio tiene un diseño transversal en doble fase que incluye una primera fase de cribado a través de la información proporcionada por las familias (N = 2 765) y los maestros (N = 5555), así como una segunda fase de evaluación clínica individualizada (N = 557) de todos los participantes a riesgo y un grupo de control. El Childhood Autism Spectrum Test mostró una elevada validez y fiabilidad para la detección de TEA en población española, con altos valores de sensibilidad (83,9%) y especificidad (92,5%). El cuestionario EDUTEA para la detección de TEA y trastorno de la comunicación social en el entorno escolar presentó una estructura bifactorial, comprendiendo los factores de alteraciones de la comunicación (α = 0,95) y patrones restrictivos de comportamiento (α = 0,93). La puntuación total de 10 proporcionó altos valores de sensibilidad (87%) y especificidad (91,2%). Los índices de Conners también resultaron válidos y fiables para detectar el trastorno por déficit de atención e hiperactividad en población española a nivel familiar y escolar. Los síntomas de TEA mostraron una distribución continua y dimensional a la población, sin observarse clases o grupos en función del perfil de síntomas, género o edad. La prevalencia estimada de TEA fue 1,55% en preescolares y 1,00% en escolares. Entre 1,84% y 2,59% de los niños mostraron manifestaciones subclínicas de diagnóstico y entre 3,98% y 6,18% síntomas de riesgo. La ratio de género fue 4:1. El género femenino mostró de forma significativa una menor prevalencia de síntomas de riesgo, manifestaciones clínicas y subclínicas del trastorno.