BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] El món de la comunicació està canviant constantment. Aquest treball pretén conèixer la realitat, l'eficàcia i els beneficis dels patrocinis en els festivals de música, per part de les marques i dels consumidors. El treball fa incís en les marques de cervesa Estrella Damm i Heineken, en els festivals Sónar i Primavera Sound, per poder conèixer les estratègies que desenvolupen, els beneficis que n'obtenen i com influeixen aquests dos patrocinis en el públic final del festival.

[es] El mundo de la comunicación está cambiando constantemente. Este trabajo pretende conocer la realidad, la eficacia y los beneficios de los patrocinios en los festivales de música, por parte de las marcas y de los consumidores. El trabajo se centra en las marcas de cerveza Estrella Damm y Heineken, en los festivales Sónar y Primavera Sound, para poder conocer las estrategias que desarrollan, los beneficios que obtienen y como influyen estos dos patrocinios en el público final del festival.
[ca] Les interaccions entre els fenòmens globals i nacionals no només afecten àrees de les polítiques públiques com les finances, el comerç, el canvi climàtic o les migracions, sinó que també arriben a l'educació, un dels dominis tradicionalment exclusiu de l'estat nacional. A Brasil, actualment totes les escoles treballen d'acord amb uns plans educatius institucionals, locals, estatals, federals, llatinoamericans i globals. El disseny d'aquests plans ha estimulat els actors polítics a bastir coalicions pluriescalars.

[es] Las interacciones entre los fenómenos globales y nacionales no sólo afectan áreas de las políticas públicas como las finanzas, el comercio, el cambio climático o las migraciones, sino que también llegan a la educación, uno de los dominios tradicionalmente exclusivo del estado nacional. En Brasil, actualmente todas las escuelas trabajan de acuerdo con unos planes educativos institucionales, locales, estatales, federales, latinoamericanos y globales. El diseño de estos planes ha estimulado a los actores políticos a construir coaliciones pluriescalars.
[ca] Estudi sobre la vida i l'obra del pintor Simó Gómez escrit per Feliu Elias i publicat l'any 1913 a Barcelona. Conté reproduccions de dibuixos i pintures de l'artista. Inclou un suplement artístic literari sobre el pintor.

[es] Estudio sobre la vida y la obra del pintor Simó Gómez escrito por Feliu Elias y publicado en 1913 en Barcelona. Contiene reproducciones de dibujos y pinturas del artista. Incluye un suplemento artístico literario sobre el pintor.
[ca] L'addició de Trastuzumab a quimioteràpia basada en taxans millora la supervivència de les pacients amb carcinoma de mama metastàtic i sobreexpressió de HER2. En el nostre estudi, analitzem l'eficàcia de Vinorelbine-Trastuzumab a la progressió a Trastuzumab. De les 46 pacients analitzades, 26 van realitzar Trastuzumab previ al tractament amb Vinorelbine-Trastuzumab, obtenint un temps lliure de progressió de 6.5 mesos, benefici clínic del 48% i respostes del 27%, similar al descrit pels tractaments aprovats, Capecitabina-Lapatinib i Capecitabina-Trastuzumab. CONCLUSIÓ: Vinorelbine-Trastuzumab en pacients prèviament tractades amb Trastuzumab manté una significativa activitat en càncer de mama metastàtic en progressió a Trastuzumab.

[es] La adición de Trastuzumab a quimioterapia basada en Taxanos mejora la supervivencia de las pacientes con carcinoma de mama metastático y sobreexpresion de HER2. En nuestro estudio, analizamos la eficacia de Vinorelbine-Trastuzumab a la progresión a Trastuzumab. De las 46 pacientes analizadas, 26 realizaron Trastuzumab previo al tratamiento con Vinorelbine-Trastuzumab, obteniendo un tiempo libre de progresión de 6.5 meses, beneficio clínico del 48% y respuestas del 27%, similar a lo descrito por los tratamientos aprobados, Capecitabina-Lapatinib y Capecitabina-Trastuzumab. CONCLUSIÓN: Vinorelbine-Trastuzumab en pacientes previamente tratadas con Trastuzumab mantiene una significativa actividad en cáncer de mama metastásico en progresión a Trastuzumab.
[ca] Consisteix en plantejar com es gestionen les comunicacions internes i externes a la Creu Roja de Catalunya en situacions de crisi. Les accions de comunicació que es duen a terme en situacions conflictives varien en funció de l'origen i per això s'han d'esbrinar quines són les diferents eines i estratègies que se segueixen a una organització humanitària com la Creu Roja per poder analitzar com es porta a terme la resolució de crisi comunicatives.

[es] Consiste en plantear cómo se gestionan las comunicaciones internas y externas a la Cruz Roja de Cataluña en situaciones de crisis. Las acciones de comunicación que se llevan a cabo en situaciones conflictivas varían en función del origen y por ello se debe averiguar cuáles son las diferentes herramientas y estrategias que se siguen en una organización humanitaria como Cruz Roja para poder analizar cómo se lleva a cabo la resolución de crisis comunicativas.
[ca] En aquest article presentem una anàlisi del desenvolupament urbanístic i econòmic del pla 22@, a partir d'una revisió de les dades primàries a escala parcel·lària del Portal d'Informació Urbanística i de Cartografia de l'Ajuntament de Barcelona (2020a, 2020b). El pla 22@ ha generat una extensa literatura sobre la seva referencialitat com a "ciutat global" en la regeneració urbana i l'impuls de clústers de "l'economia del coneixement", d'ençà de la seva aprovació l'any 2000. Aquesta recerca refuta les dades publicades fins ara del 65-70% de transformació i les concreta en un 25,5% de transformació amb edificació executada, a més d'analitzar la seva relació amb la tipologia d'activitat econòmica. Els resultats ens permeten, d'una banda, fer visible la dependència del pla urbanístic 22@ de la financiarització d'operacions immobiliàries de gran magnitud i, de l'altra, identificar la no dependència entre la transformació urbanística i l'atracció d'empreses de l'economia del coneixement.

[es] En este artículo presentamos un análisis del desarrollo urbanístico y económico del plan 22@, a partir de una revisión de los datos primarios a escala parcelaria del Portal de Información Urbanística y de Cartografía del Ayuntamiento de Barcelona (2020a, 2020b). El plan 22@ ha generado una extensa literatura sobre su referencialidad como "ciudad global" en la regeneración urbana y el impulso de clústeres de "la economía del conocimiento" desde su aprobación en 2000. Esta investigación refuta los datos hasta ahora publicados del 65-70% de transformación concretándolos en un 25,5% de transformación con edificación ejecutada, y analiza su relación con la tipología de actividad económica. Los resultados nos permiten, por una parte, visibilizar la dependencia del plan urbanístico 22@ de la financiarización de operaciones inmobiliarias de gran magnitud y, por otra, identificar la no dependencia entre la transformación urbanística y la atracción de empresas de la economía del conocimiento.
[ca] La gestió dels residus municipals ha d'avançar cap a la sostenibilitat per tal de poder fer front al gran volum de residus que es generen actualment i no malmetre el medi ambient. Aquest fet motiva a l'elaboració d'aquest projecte que es centra en l'anàlisi del procés de recollida dels residus municipals. L'estudi realitza en primer lloc una avaluació ambiental de la recollida global i una avaluació ambiental específica de la recollida de la fracció Resta mitjançant el programari SIMUR (desenvolupada per l'Agència d'Ecologia Urbana de Barcelona). Amb aquesta eina de simulació de models de gestió de residus municipal es calcula el balanç de massa, el balanç energètic, el balanç d'emissions i el balanç econòmic del procés de recollida. La metodologia per al desenvolupament de la segona fase del projecte es basa en la realització de treball de camp per al disseny de taules descriptives dels circuits de recollida de la fracció Resta, que permeten comparar-los entre sí i aconseguir l'objectiu d'avaluar l'eficiència dels sistemes de recollida de càrrega lateral i posterior de la fracció. L'assoliment dels objectius permet fer-se una idea de l'estat actual de la recollida dels residus de Sant Boi, identificant-ne els punts forts i febles i plantejant propostes de millora encarades a aconseguir una futura generació i recollida de residus més respectuosa amb l'entorn.

[es] La gestión de los residuos municipales debe avanzar hacia la sostenibilidad para poder hacer frente al gran volumen de residuos que se generan actualmente y no destruir el medio ambiente. Este hecho ha motivado la realización de este proyecto centrado en el análisis del proceso de recogida de los residuos municipales. El estudio realiza en primer lugar una evaluación ambiental de la recogida global y una evaluación ambiental específica de la recogida de la fracción Rechazo mediante el programa SIMUR (desarrollado por la Agència d'Ecología Urbana de Barcelona). Con esta herramienta de simulación de modelos de gestión de residuos municipales se calcula el balance de masa, el balance energético, el balance de emisiones y el balance económico del proceso de recogida. La metodología para el desarrollo de la segunda fase del proyecto se basa en la realización de trabajo de campo para el diseño de tablas descriptivas de los circuitos de recogida de la fracción Rechazo, que permiten compararlos entre sí y conseguir el objetivo de evaluar los sistemas de recogida lateral y trasera de la fracción. El alcance de estos objetivos permite hacerse una idea del estado actual de la recogida de los residuos de Sant Boi, identificando los puntos fuertes y débiles y planteando propuestas de mejora encaradas a conseguir una futura generación y recogida de residuos más respetuosa con el entorno.
[ca] Aquest treball estudia com la xarxa social d'Instagram s'ha convertit en un aparador de venda per a les marques de moda, gràcies a les col·laboracions que aquestes realitzen amb Instagramers, usuaris que amb les seves publicacions a Instagram, influencien a milers de seguidors. Així, les marques estableixen vincles emocionals amb els usuaris i els instagramers es converteixen en prescriptors de marques. Finalment, molts seguidors d'aquesta xarxa social s'interessen per la moda y es coneix quina relació tenen amb les marques i els instagramers.

[es] Este trabajo estudia cómo la red social Instagram se ha convertido en un escaparate de venta para las marcas de moda, gracias a las colaboraciones que éstas realizan con Instagramers, usuarios que con sus publicaciones en Instagram, influencian a miles de seguidores. Así, las marcas establecen vínculos emocionales con los usuarios y los Instagramers se convierten en prescriptores de marcas. Finalmente, muchos seguidores de esta red social se interesan por la moda y se conoce qué relación tienen con marcas e instagramers
[ca] Aquest article fa una reflexió sobre la transformació de la ciutat moderna des de la perspectiva de la mobilitat obligada dels ciutadans i de les polítiques del transport urbà que l'ordenen. L'anàlisi s'inicia en el moment de la primera gran transformació urbana ocasionada per la Revolució Industrial, quan s'incorpora el desplaçament obligat de les persones a la ciutat com quelcom inherent al nou sistema econòmic. També s'estudia la necessitat i voluntat d'ordenar aquest desplaçament a través de la formulació d'una política urbana del transport basada en l'adequació dels mitjans de transport mecànic a la ciutat. Aquesta adequació significa, també, la formulació explícita del model d'espai urbà que es vol aconseguir: primer, dins la ciutat nuclear; després, al llarg de l'espai metropolità, i, finalment, en la regió urbana. Tot plegat se centra en dues ciutats concretes, les quals aporten la prbpia dinàmica i la pròpia història: Paris i Mili. Són ciutats pròximes i alhora ben diferenciades, tant per l'escala com pel context sócio-econòmic, que ens permeten de fer una reflexió en paral·lel que possibilita parlar d'una evolució similar, però d'un resultat dissemblant.

[es] Este articulo reflexiona en torno a la transformación de la ciudad moderna desde la perspectiva de la mobilidad obligada de los ciudadanos y de las à líticas de transporte urbano que lo estructuran. El análisis empieza con la primera gran transformación de la ciudad moderna generada por la Revolución Industrial, cuando se inicia el desplazamiento obligado de las personas, como una variable inherente al nuevo sistema económico. Se estudia también la necesidad y voluntad de ordenar este desplazamiento a través de la formulación de una política de transporte basada en la adaptación de los medios mecánicos a la ciudad. Esta adaptación supondrá, también, la formulación explicita del modelo de espacio urbano que se pretende alcanzar: primero, dentro de la ciudad nuclear; después, en el espacio metropolitano, y, finalmente, en la región urbana. Todo ello se centra en dos ciudades concretas: Pm's y Milán. Ciudades próximas y a la vez diferentes, tanto en la escala como en su contexto socioeconÓmico, que nos penniten efectuar una reflexión en paralelo que muestra una evolución similar, pero un resultado diverso.
[ca] L'article elabora una aproximació formal i temàtica a la novel·la d'Anthony Burgess, La naranja mecánica, i l'adaptació cinematogràfica d'Stanley Kubric. Compara els recursos literaris i cinematogràfics emprats. I reflexiona entorn la fascinació d'S. Kubric pel segle XVIII.

[es] El artículo elabora una aproximación formal y temática de la novela de Anthony Burgess, La naranja mecánica, y la adaptación cinematográfica de Stanley Kubric. Compara los recursos literarios y cinematográficos utilizados. Y reflexiona sobre la fascinación de S. Kubric por el siglo XVIII.
[ca] L'incident d'aclariment i complement de resolucions judicials per omissió de pronunciaments ha estat un instrument processal la naturalesa i la qualificació del qual jurídica ha protagonitzat durant molt de temps gran controvèrsia entre els juristes d'aquest país. Sorgeix com una de les solucions per a l'agilitació del soluciono dels defectes en les resolucions judicials fruit de l'error humà en la justícia. En facultar a la part d'un procediment concret per a aquests defectes processals, com és el cas de l'omissió de pronunciaments, aquesta pot burlar la pesadesa formal i procedimental del recurs ordinari, així com la indeguda dilació en el temps a la qual el nostre sistema judicial ens té acostumats, fent ús d'aquest procediment d'esmena.

[es] El incidente de aclaración y complemento de resoluciones judiciales por omisión de pronunciamientos ha sido un instrumento procesal cuya naturaleza y calificación jurídica ha protagonizado durante mucho tiempo gran controversia entre los juristas de este país. Surge como una de las soluciones para la agilización del solvento de los defectos en las resoluciones judiciales fruto del error humano en la justicia. Al facultar a la parte de un procedimiento concreto para dichos defectos procesales, como es el caso de la omisión de pronunciamientos, ésta puede burlar la pesadez formal y procedimental del recurso ordinario, así como la indebida dilación en el tiempo a la que nuestro sistema judicial nos tiene acostumbrados, haciendo uso de dicho procedimiento de subsanación.
[ca] En els darrers temps el debat dels agrocombustibles s'ha caracteritzat per l'aparició d'incerteses científiques i la discussió dels impactes ambientals i socioeconòmics, sovint difícils de mesurar i quantificar, que es podrien derivar de la implementació de la política pública d'impuls d'aquesta nova font energètica. Els sistemes tradicionals d'avaluació experta i les eines de decisió polítiques es veuen limitats per trobar solucions als problemes ambientals complexes com és el dels agrocombustibles, ja que es basen en el coneixement disciplinari i la previsió, sense considerar de forma explícita les incerteses. En l'estudi del debat i del procés d'elaboració de la política pública s'ha percebut una manca d'espais de comunicació i presa de decisions estructurats i integradors. Davant d'aquest context, en aquest treball s'ha dissenyat un procés participatiu d'avaluació de la implementació de la política pública. La proposta elaborada consta d'uns escenaris de futur sobre l'aplicació dels agrocombustibles a Catalunya, que han de ser valorats de forma participativa en grups de discussió. La identificació de les variables determinants i els nous escenaris de futur que resulten del procés, esdevindrien la informació per a reiniciar un nou procés d'avaluació. L'aplicació de nous procediments i noves eines d'anàlisi pot ser útil per reestructurar el problema i fonamentar les decisions polítiques, per tal d'augmentar-ne l'eficàcia,la legitimitat, i assegurar-ne criteris social i ambientalment justos.

[es] En los últimos tiempos el debate de los agrocombustibles se ha caracterizado por la aparición de incertidumbres científicas y la discusión de los impactos ambientales y socioeconómicos, a menudo difíciles de medir y cuantificar, que se podrían derivar de la implementación de la política pública de impulso de ésta nueva apuesta energética. Los sistemas tradicionales de evaluación experta y las herramientas de decisión política se ven limitadas para encontrar soluciones a los problemas ambientales complejos como es el de los agrocombustibles. En el estudio del debate y el proceso de elaboración de la política pública se ha percibido una falta de espacios de comunicación y toma de decisiones estructurados y integradores. Ante tal contexto, en este trabajo se ha diseñado un proceso participativo de evaluación de la implementación de la política pública. La propuesta elaborada trata de unos escenarios de futuro sobre la aplicación de los agrocombustibles en Cataluña, que tienen que ser valorados de forma participativa en grupos de discusión. La identificación de las variables determinantes y los nuevos escenarios de futuro que resultan del proceso, serian la información para reiniciar un nuevo proceso de evaluación. La aplicación de nuevos prodecimientos y nuevas herramientas de análisis puede ser útil para reestructurar el problema y fundamentar las decisiones políticas, para aumentar su eficacia, legitimidad, y asegurar criterios social y ambientalmente justos.
[ca] Motivat per la contínua evolució en tècniques d'atac a dispositius electrònics i per la sofisticació que arriben a aconseguir, aquesta investigació es basa a aconseguir informar de les modificacions indesitjades que un atacant pugui fer a la part més important d'un sistema operatiu, el nucli. Entre els objectius del treball es buscarà que aquest codi de detecció no tingui un impacte gran en el rendiment de l'equip, adaptant-se a les càrregues existents i que sigui aplicable al mercat de les impressores d'HP. Es tindran en compte les últimes mesures de protecció com pot ser l'aïllament de taules de pàgina del nucli i aprofitarà l'arquitectura de les taules de pàgina per detectar qualsevol intent de modificació en el seu espai de memòria, situant aquest projecte entre els pocs que intenten mitigar les vulnerabilitats del nucli en dispositius que integrin una versió de Linux actualitzada.

[es] Motivado por la continua evolución en técnicas de ataque a dispositivos electrónicos y por la sofisticación que llegan a alcanzar, esta investigación se basa en conseguir informar de las modificaciones indeseadas que un atacante pueda hacer en la parte más importante de un sistema operativo, el núcleo. Entre los objetivos del trabajo se buscará que este código de detección no tenga un impacto grande en el rendimiento del equipo, adaptándose a las cargas existentes y que sea aplicable al mercado de las impresoras de HP. Se tendrán en cuenta las últimas medidas de protección como puede ser el aislamiento de tablas de página del núcleo y aprovechara la arquitectura de las tablas de página para detectar cualquier intento de modificación en su espacio de memoria, situando este proyecto entre los pocos que intentan mitigar las vulnerabilidades del núcleo en dispositivos que integren una versión de Linux actualizada.
[ca] L'article següent presenta quatre compostos de coordinació -un monòmer i tres polímers (CPs)- amb diferents estructures, nombres de coordinació i dimensions. S'han obtingut a partir de la reacció entre el lligand HPip amb M, és a dir, els ions metàl·lics Zn(II), Cd(II) i Hg(II), cadascun amb les seves propietats i habilitats.També s'han caracteritzat i analitzat les estructures supramoleculars i cristal·lines respectives, entre altres paràmetres i propietats estudiades.

[es] El artículo siguiente presenta cuatro compuestos de coordinación -un monómero y tres polímeros (CPs)- con diferentes estructuras, números de coordinación y dimensiones. Se han obtenido a partir de la reacción entre el ligando HPip con M, es decir, los iones metálicos Zn (II), Cd (II), y Hg (II), cada uno con sus propiedades y habilidades. También se han caracterizado y analizado las estructuras supramoleculares y cristalinas respectivas, entre otros parámetros y propiedades estudiadas.
[ca] Gaps és un generador d'aplicacions sintètiques d'estructura composta Màster/Worker de pipelines. Per a crear una aplicació sintètica, d'investigador utilitzarà Gaspar, que rep un fitxer de text amb els paràmetres de l'aplicació a generar: quantitat de workers, etapes, grandària de missatge a enviar, etc., i genera un fitxer amb les propietats de cada etapa. A partir d'aquestes dades, Gaps, que està fet en C amb MPI, genera i executa l'aplicació paral·lela. Aquestes aplicacions s'utilitzen per a comprovar en un entorn real els estudis analítics que constitueixen el model de rendiment i sintonització dinàmica.

[es] Gaps es un generador de aplicaciones sintéticas de estructura compuesta Master/Worker de pipelines. Para crear una aplicación sintética, el investigador utilizará Gaspar, que recibe un fichero de texto con los parámetros de la aplicación a generar: cantidad de workers, etapas, tamaño de mensaje a enviar, etc., y genera un fichero con las propiedades de cada etapa. A partir de estos datos, Gaps, que esta hecho en C con MPI, genera y ejecuta la aplicación paralela. Estas aplicaciones se utilizan para comprobar en un entorno real los estudios analíticos que constituyen el modelo de rendimiento y sintonización dinámica.
[ca] La celebració dels Jocs Olímpics a Barcelona, a part de ser un esdeveniment esportiu, té una forta incidència en l'economia. Així doncs, el present article és una valoració dels Jocs com a fet economic. D'entre tots els enfocaments possibles, s'ha optat per un de caràcter macroeconomic. És a dir, ens interessem pels efectes dels Jocs Olímpics sobre les grans magnituds de l'economia. Aquesta incidència econòmica ha estat analitzada en dues fases: en primer lloc, es calcula el volum de totes les despeses d'inversió i consum directament relacionades amb els Jocs, a les quals anomenem impacte directe. Aquest es produeix principalment a nivell local, però també afecta altres punts del territori ja que no tota la demanda generada pels Jocs es pot cobrir amb oferta regional.En segon lloc,aquestes despeses últimes constitueixen un impacte induït.Aleshores,la incidència econòmica dels jocs,l'impacte total, vindria donada per la suma de les despeses directes i les induïdes.

[es] La celebración de los JJOO en Barcelona, aparte de ser un acontecimiento deportivo, tiene una fuerte incidencia en la economía.Este artículo hace una valoración de los Juegos como hecho económico. De entre los enfoques posibles, se ha optado por uno de enfoque macroeconómico.Es decir, nos interesamos por los efectos de los JJOO sobre las grandes magnitudes de la economía. Se ha contemplado esta incidencia económica en dos fases: en primer lugar,se calcula el volumen de todos los gastos de inversión y consumo directamente relacionados con los Juegos, a los que denominamos impacto directo. Tiene lugar principalmente a nivel local pero también afecta otros puntos del territorio, ya que no toda la demanda generada por los Juegos se puede cubrir con oferta regional. En segundo lugar, estos gastos directos provocarían posteriores incrementos de consumo y renta. Estos gastos últimos constituyen e lmpacto inducido.Por tanto, la incidencia económica de los Juegos, el impacto total, vendrá