BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] En aquest article examinarem els resultats d'un breu estudi d'actitud als ciutadans, al mateix temps que desenvoluparem el grau d'intercanvi i satisfacció que existeix de la música de carrer a Espanya.Les contínues regulacions i el nou ús dels espais urbans han posat en coneixement a la música de carrer, posant en valor la seva categoria artística i cultural. El públic, a més d'establir els criteris entorn a aquesta pràctica, exposa les problemàtiques de convivència social que genera aquesta activitat.

[es] En este artículo examinaremos los resultados de un breve estudio de actitud a los ciudadanos, a la par que desarrollaremos el grado de intercambio y satisfacción que existe de la música callejera en España.Las continuas regulaciones y el nuevo uso de los espacios urbanos han puesto en conocimiento a la música callejera, poniendo en valor su categoría artística y cultural. El público, además de establecer los criterios entorno a esta práctica, expone las problemáticas de convivencia social que genera esta actividad.
[ca] La influència musical és un fet determinant a la formació integral de l'individu que implica àmbits i perspectives diferents, entre les que destaquen l'educació escolar obligatòria, l'educació no formal, el context social proper, la formació superior, el desenvolupament laboral i la relació entre iguals. Aquesta recerca analitza vuit històries de vida d'alumnes egressats d'una universitat pública madrilenya. Els resultats posen de manifest que la disciplina musical té més influència en el rendiment acadèmic i en la socialització durant l'etapa de Secundària, en detriment de la Primària; és en aquesta en la que s'aprecia un pes major del repertori après. Es constata una relació directa entre la influència docent i la consolidació vocacional, ambdós alhora també desencadenants de la tria de l'egressat d'una trajectòria professional en l'àmbit musical. Les conclusions apunten el poder personal, social i acadèmic que té la didàctica del fet sonor, per la qual es fa determinant i necessària la presència de models educatius idonis a l'aula i l'aposta per un professorat ben format, amb capacitat per a innovar i motivar l'alumnat

[es] La influencia musical es un hecho determinante en la formación integral del individuo que implica diferentes ámbitos y perspectivas, entre las que destacan la educación escolar obligatoria, la educación no formal, el contexto social cercano, la formación superior, el desarrollo laboral y la relación entre iguales. Esta investigación analiza ocho historias de vida de alumnos egresados de una universidad pública madrileña. Los resultados ponen de manifiesto que la disciplina musical tiene mayor influencia en el rendimiento académico y en la socialización en la etapa de Secundaria, en detrimento de la Primaria; es en esta en la que se aprecia un mayor peso del repertorio aprendido. Se constata una relación directa entre la influencia docente y el afianzamiento vocacional, ambos a su vez desencadenantes de la elección del egresado de una trayectoria profesional en el ámbito musical. Las conclusiones señalan el poder personal, social y académico que tiene la didáctica del hecho sonoro, por lo que se hace determinante y necesario la presencia de modelos educativos idóneos en las aulas y la apuesta por un profesorado bien formado, con capacidad para innovar y motivar al alumnado.
[ca] En aquest article s'aborda el pla del franquisme que, a través del Front de Joventuts i la Secció Femenina, pretenia controlar ideològicament els joves, en un intent reaccionari de frenar els aires de modernitat que havien circulat abans del 1936. Mentre per als nois es va proposar un model de vida campamental i premilitar, les noies quedaven circumscrites a l'esfera privada de la vida domèstica, tot sota un univers clarament religiós d'acord amb els principis del nacional-catolicisme. No obstant això, com que els Estats Units van ser els garants del règim franquista, es va produir un procés un xic paradoxal, en el sentit que l'americanització de la vida social espanyola –quelcom contrari als postulats defensats per la Falange, oposada al liberalisme capitalista i plutocràtic– va comportar que la cultura juvenil també fixés la seva atenció en les novetats que procedien d'Amèrica del Nord, un procés que es pot observar i documentar no només amb les imatges del NO-DO sinó també amb les del cinema.

[es] En este artículo se aborda el plan del franquismo que, a través del Frente de Juventudes y la Sección Femenina, pretendía controlar ideológicamente a los jóvenes, en un intento reaccionario de frenar los aires de modernidad que habían circulado antes de 1936. Mientras para los chicos se propuso un modelo de vida campamental y premilitar, las muchachas quedaban circunscritas a la esfera privada de la vida doméstica, todo ello bajo un universo claramente religioso de acuerdo con los principios del nacional-catolicismo. Sin embargo, como sea que los Estados Unidos fueron los valedores del régimen franquista, se produjo un proceso un tanto paradójico, en el sentido que la americanización de la vida social española –algo contrario a los postulados defendidos por la Falange, opuesta al liberalismo capitalista y plutocrático– comportó que la cultura juvenil también fijara su atención en las novedades que procedían de Norteamérica, un proceso que puede observarse y documentarse no sólo con las imágenes del NO-DO sino también del cine.
[ca] Baro de Viver i Bon Pastor són dos dels set barris que componen el districte de Sant Andreu de la ciutat de Barcelona. Aquests barris són el resultat de l'evolució d'una sèrie de processos urbans que tenen com a inici les onades migratòries a Barcelona de principis de segle XX, amb la consecució del problema de l'habitatge social a principis del mateix segle i la construcció de polígons d'habitatge social, comunament anomenades "cases barates". Aquests assentaments van ser construïts el 1929 per l'arquitecte Xavier Turull, i ubicats a les zones perifèriques de la ciutat de manera aïllada sense cap connexió als serveis i equipaments. Al llarg del temps aquests barris han viscut una sèrie de processos que han intensificat la seva condició perifèrica i marginal de la resta de la ciutat. En l'actualitat les àrees residencials de Baró de Viver i Bon Pastor es troben immerses en zones l'ús és predominantment industrial, contribuint al deteriorament de l'espai públic i el barri. Sumat a això, hi ha a una sèrie de projectes com la Ronda Litoral i nus de carreteres de la Trinitat, que augmenten la seva condició de segregació i aïllament. En el marc del taller de gestió de projectes de disseny urbà es busca abordar aquestes problemàtiques, elaborant propostes d'espai públic, que contribueixin a millorar la condició del mateix, i que afavoreixin a la connectivitat entre els barris i la ciutat.

[es] Baro de Viver y Bon Pastor son dos de los siete barrios que componen el distrito de San Andrés de la ciudad de Barcelona. Estos barrios son el resultado de la evolución de una serie de procesos urbanos que tienen como inicio las oleadas migratorias a Barcelona de principios de siglo XX, con la consecución del problema de la vivienda social a principios del mismo siglo y la construcción de polígonos de vivienda social, comúnmente llamadas "casas baratas". Estos asentamientos fueron construidos en 1929 por el arquitecto Xavier Turull, y ubicados en las zonas periféricas de la ciudad de manera aislada sin ninguna conexión a los servicios y equipamientos. A lo largo del tiempo estos barrios han vivido una serie de procesos que han intensificado su condición periférica y marginal del resto de la ciudad. En la actualidad las áreas residenciales de Baró de Viver y Bon Pastor se encuentran inmersas en zonas cuyo uso es predominantemente industrial, contribuyendo al deterioro del espacio público y el barrio. Sumado a esto, existen a una serie de proyectos como la Ronda Litoral y nudo de carreteras de La Trinidad, que aumentan su condición de segregación y aislamiento. En el marco del taller de gestión de proyectos de diseño urbano se busca abordar estas problemáticas, elaborando propuestas de espacio público, que contribuyan a mejorar la condición del mismo, y que favorezcan a la conectividad entre los barrios y la ciudad.
[ca] La definició soci-històrica de la infància, en sentit estricte, no constitueix el reconeixement específic del "nen" en si mateix, dins de la circumstància concreta del seu desenvolupament bio-psicosocial, sinó que representa la teològica invenció de l'infant pedagogitzat, la preventiva rectificació óntico-moral del qual se sustenta en l'analítica descodificadora de les teories de l'aprenentatge i l'acció recodificadora dels dispositius disciplinari-confessionals de l'escola, partint de les reflexions de Baquero i Narodowski (2015). Encara més es tracta d'una estratègia ideològica que possibilita infantilitzar a les classes subalternes, les persones considerades com a "incultes" i, per descomptat, els pobles de la perifèria d'Occident, amb la qual cosa es justifica tant la tutela política, com la reclusió escolar d'un ampli sector de la població, doncs, "qualsevol que sigui constituït en la posició d'alumne, al marge de la seva edat, per defecte és situat en el "com sí" de la infància", segons exposen Baquero i Narodowsky (2015), a propòsit de l'històric estudi de Ariès (1992). En aquest sentit, l'article representa l'avanç parcial d'una recerca genealògica respecte del descobriment social de l'infant, el desenvolupament històric de l'escola i els processos de formació inicial del professorat.

[es] La definición socio-histórica de la infancia, en sentido estricto, no constituye el reconocimiento específico del "niño" en sí mismo, dentro de la circunstancia concreta de su desarrollo bio-psico-social, sino que representa la teológica invención del infante pedagogizado, cuya preventiva rectificación óntico-moral se sustenta en la analítica decodificadora de las teorías del aprendizaje y la acción recodificadora de los dispositivos disciplinario-confesionales de la escuela, partiendo de las reflexiones de Baquero y Narodowski (2015). Aún más se trata de una estrategia ideológica que posibilita infantilizar a las clases subalternas, las personas consideradas en cuanto "incultas" y, desde luego, los pueblos de la periferia de Occidente, con lo cual se justifica tanto el tutelaje político, como la reclusión escolar de un amplio sector de la población, pues, "cualquiera que sea constituido en la posición de alumno, al margen de su edad, por defecto es situado en el "como sí" de la infancia", según exponen Baquero y Narodowsky (2015), a propósito del histórico estudio de Ariès (1992). En este sentido, el artículo representa el avance parcial de una investigación genealógica respecto del descubrimiento social del infante, el desarrollo histórico de la escuela y los procesos de formación inicial del profesorado.
[ca] Sanar la nafra. El nervi de l'exèrcit reial en la guerra de les Germanies (1521-1522) Aquest treball pretén examinar les bases econòmiques i financeres de l'exèrcit regular que, sota el comandament del virrei Diego Hurtado de Mendoza, va lluitar contra els agermanats valencians el 1521 i el 1522. A més, reflexiona sobre com s'explicava, en la cultura política de l'època, una guerra que oposava no només lleials contra rebels, sinó també, almenys en part, tropes regulars contra milícies gremials.

[es] Este trabajo pretende examinar las bases económicas y financieras del ejército regular que, bajo el mando del virrey Diego Hurtado de Mendoza, luchó contra los agermanados valencianos en 1521 y 1522. Además, reflexionaremos sobre cómo se explicaba, en la cultura política de la época, una guerra que oponía no solo leales contra rebeldes, sino también, al menos en parte, tropas regulares a milicias gremiales.
[ca] Gràcies a la tasca i l'esforç de nombroses persones a diferents països, entre elles la professora Laura Rubio Serrano de la Universitat de Barcelona, la presència de l'Aprenentatge Servei (ApS) a la docència universitària és una constant a l'actualitat. L'ApS destaca per unir al seu valor pedagògic, el social i solidari. L'article presenta tres experiències d'implementació, diverses pel que fa a ensenyaments, cursos i caràcter de les assignatures, i ofereix indicadors del valor pedagògico i del valor social de l'ApS a l'educació superior, que s'extenen als tres agents implicats: estudiants, professionals de les entitats participants i professorat universitari. D'aquesta manera, s'aconsegueix complir les tres missions de les universitats: formació de futurs professionals, construcció de coneixement i responsabilitat social. Oferir, des de les universitats, una formació situada a la pràctica professional i que intenta donar resposta a necessitats reals de la societat no s'aconsegueix únicament a través de la participació en projectes d'ApS, però no hi ha dubte que fer-ho mitjançant aquesta metodologia és garantia de consecució i de qualitat

[es] Gracias a la labor y esfuerzos de numerosas personas en diferentes países, entre quienes se encontraba la profesora Laura Rubio Serrano de la Universitat de Barcelona, la presencia del aprendizaje-servicio (ApS) en la docencia universitaria es una constante en la actualidad. El ApS destaca por unir a su valor pedagógico, el social y solidario. Se presentas tres experiencias de implementación, diversas en cuanto a grados, cursos y carácter de las asignaturas, y ofrece indicadores del valor pedagógico y del valor social del ApS en la educación superior, que se extienden a los tres agentes implicados (estudiantes, profesionales de las entidades participantes y profesorado universitario). De esta manera, se consigue cumplir con las tres misiones de las universidades: formación de futuros profesionales, construcción de conocimiento y responsabilidad social. Ofrecer, desde las universidades, una formación situada en la práctica profesional y que intenta dar respuesta a necesidades sentidas por la sociedad quizá no sea posible solamente a través de la participación en proyectos de ApS, pero no cabe duda de que hacerlo mediante esta metodología es garantía de consecución y de calidad
[ca] Tenint en compte que la missió de la universitat és crear persones conscients i sensibles respecte al que succeeix al seu entorn, en aquest treball es presenta una proposta d'innovació docent, la seva implementació i els resultats obtinguts com a conseqüència. Es pretén mostrar la importància del feedback d'observar el producte final per millorar el disseny i estudiar el cicle de vida complet, des de la idea conceptual fins a la fabricació final. Les limitacions en la docència universitària per mostrar el producte final aplicat a un producte real, pot finalitzar amb la introducció d'un nou procés de fabricació, la fabricació additiva, aplicat a un projecte real.

[es] Teniendo en cuenta que la misión de la universidad es crear personas conscientes y sensibles a lo que ocurre en su entorno, en este trabajo se presenta una propuesta de innovación docente, su implementación y los resultados obtenidos como consecuencia de la misma. Se pretende mostrar la importancia del feedback de observar el producto final para mejorar el diseño y estudiar el ciclo de vida completo, desde la idea conceptual hasta la fabricación final. Las limitaciones en la docencia universitaria para mostrar el producto final aplicado a un producto real, puede tener fin con la introducción de un nuevo proceso de fabricación, la fabricación aditiva, aplicado a un proyecto real.
[ca] Aquest article és una anàlisi actual de les anomenades, per Daniel Feierstein, pràctiques socials genocides. S'hi pren com a punt de referència un barri conurbació de Buenos Aires, a Argentina, on la violència policial és un fet continu, la discriminació és quotidiana, l'aïllament forma part de la identitat i el terror transita per les diferents formes de socialització i les accions veïnals. Totes aquestes pràctiques agafen dimensió i es configuren en un context diferent del de l'últim genocidi argentí, però formen part de la continuació d'aquell i produeixen, més que no pas una disminució de les pràctiques genocides, un augment de la seva complexitat i un trencament de la seva sistematització.

[es] Este artículo es un análisis actual de las denominadas, por Daniel Feierstein, prácticas sociales genocidas. Se toma como punto de referencia un barrio del conurbano Bonaerense de Argentina en donde la violencia policial es un discurrir continuo, la discriminación cotidiana, el aislamiento parte de la identidad, y el terror transita por los diversos modos de socialización y acciones vecinales. Dichas prácticas van dimensionándose y configurándose en un contexto diferente al vivido bajo el último genocidio argentino, pero forman parte de su continuidad y generan, más que un detrimento de las mismas, un aumento en su complejidad y quiebre de su sistematización.
[ca] Prenent com a punt de partida la inclinació cap a la marginalitat com a tret característic de l'obra narrativa de l'escriptora mexicana Guadalupe Nettel, aquest treball ha escollit enfocar-se en l'estudi dels textos, temes i problemes desatesos per la crítica i que ocupen un lloc marginal dins del corpus de l'autora. Mitjançant una lectura estràbica i una mirada hàptica, em concentro en la narrativa breu i desplaço el domini de la mirada i l'ull pel del tacte i la pell. Amb aquest canvi d'enfocament em proposo llegir els relats "Ptosis", "Hongos" i "La impronta", amb l'objectiu d'entendre les fomres en què Nettel desarregla la organització biopolítica dels cossos i desplega unes contra-pedagogies de la crueltat.

[es] Tomando como punto de partida la inclinación hacia la marginalidad como rasgo saliente de la obra narrativa de la escritora mexicana Guadalupe Nettel, este trabajo elige enfocarse en el estudio de los textos, temas y problemas desatendidos por la crítica y que ocupan un lugar marginal dentro del corpus de la autora. Mediante una lectura estrábica y con una mirada háptica, me concentro en la narrativa breve y desplazo el dominio de la mirada y el ojo por el del tacto y la piel. Con este cambio de enfoque me propongo leer los relatos "Ptosis", "Hongos" y "La impronta" con el fin de desentrañar los modos en que Nettel desarregla los ordenamientos biopolíticos de los cuerpos y despliega unas contra-pedagogías de la crueldad.
[ca] En aquest balanç de l'any 2020 analitzo, des de la regió de La Araucanía, a Wallmapu, el desenvolupament dels principals conflictes socials que es van observar. Inicio aquesta anàlisi donant compte dels esdeveniments de protesta i mobilització social que responen al racisme sistèmic, tals com la llarga vaga de fam que van sostenir diversos presos polítics maputxe, el boicot al sector forestal, la protesta per projectes d'infraestructura elèctrica, així com la ocupació de predis. Després dono compte de la continuïtat de la mobilització social de caràcter urbana que s'expressa després de l'Esclat Social amb les protestes massives, però que continua en l'existència de diverses assemblees comunals i que després transita cap a diverses articulacions que participen del moment electoral constituent tant des de representants maputxe com dels sectors organitzats de la ciutadania xilena. Les reflexions finals presenten alguns dels desafiaments al voltant de les articulacions esmentades, amb vista a la descolonització de l'Estat i de la política.

[es] En este balance del año 2020 analizo, desde la región de La Araucanía, en Wallmapu, el desarrollo de los principales conflictos sociales que se observaron. Inicio este análisis dando cuenta de los eventos de protesta y movilización social que responden al racismo sistémico, tales como la larga huelga de hambre que sostuvieron varios presos políticos mapuche, el boicot al sector forestal, la protesta por proyectos de infraestructura eléctrica, así como la ocupación de predios. Luego doy cuenta de la continuidad de la movilización social de carácter urbana que se expresa después del Estallido Social con las protestas masivas, pero que continúa en la existencia de varias asambleas comunales y que luego transita hacia diversas articulaciones que participan del momento electoral constituyente tanto desde representantes mapuche como de los sectores organizados de la ciudadanía chilena. Las reflexiones finales presentan algunos de los desafíos en torno a dichas articulaciones, en vistas a la descolonización del Estado y de la política.
[ca] Els trobem a les escorces dels arbres, recobrint superfícies rocoses o fins i tot en les estructures creades per la mà de l'home. Habiten múltiples ambients: des de boscos fins al cims de les muntanyes. D'ells se'n poden extreure tant tints com productes farmacèutics i la seva història evolutiva és clarament sorprenent. Els líquens, generalment petits (almenys a la Península Ibèrica), passen desapercebuts per a la majoria de nosaltres i, malauradament, poques vegades són focus de l'atenció mediàtica. Malgrat això, ens trobem amb un conjunt d'organismes únic dintre de l'arbre de la vida que no només són interessants des del punt de vista botànic, sinó que han demostrat ser profitosos en molts camps. La singularitat dels líquens rau en la seva naturalesa dual.

[es] Los encontramos en la corteza de los árboles, recubriendo superficies rocosa o incluso en estructuras artificiales. Habitan múltiples ambientes: desde bosques hasta la cima de la montañas. De ellos se pueden extraer tanto tintes como productos farmacéuticos y su historia evolutiva es sorprendentes. Los líquenes, generalmente pequeños (al menos en la Península Ibérica) pasan desapercibidos para la mayoría de la población, y pocas veces son foco de la atención mediática. Sin embargo,nos encontramos con un conjunto de organismos únicos dentro del árbol de la vida que no sólo son interesantes des del punto de vista científico, sino que han resultado provechosos en multitud de campos diferentes. La singularidad de los líquenes recae en su naturaleza dual.
[ca] El document descriu l'experiència d'aprenentatge servei utilitzant l'educació intercultural en context maputxe, amb el projecte Consultori de Cavalls Carretons de la Universitat Catòlica de Temuco. Aquest projecte integra la metodologia d'aprenentatge servei a la carrera de Medicina Veterinària, fusionant coneixements disciplinars i sabers ancestrals d'aquest poble indígena ubicat al sud de Xile. Els resultats mostren un aprenentatge profund que millora tant les competències professionals com les genèriques, promovent el respecte per la diversitat i l'ètica en contextos comunitaris, a més del reconeixement dels sabers indígenes, reforçant així el segell universitari.

[es] El documento describe la experiencia de aprendizaje-servicio utilizando la educación intercultural en contexto mapuche, con el proyecto Consultorio de Caballos Carretoneros de la Universidad Católica de Temuco. Este proyecto integra la metodología de aprendizaje-servicio en la carrera de Medicina Veterinaria, fusionando conocimientos disciplinares y saberes ancestrales de este pueblo indígena ubicado en el sur de Chile. Los resultados muestran un aprendizaje profundo que mejora tanto las competencias profesionales como genéricas, promoviendo el respeto por la diversidad y la ética en contextos comunitarios, además del reconocimiento de los saberes indígenas, reforzando así el sello universitario.