[ca] Les joves tutelades són un col·lectiu del que es desconeix les seves necessitats específiques socioeducatives i socioemocionals. Aquest desconeixement s'explica en gran part per la tímida producció d'estudis que se centren en la realitat d'aquestes noies, i encara més si es pretén comprendre la seva realitat des d'una perspectiva feminista. La metodologia utilitzada pel desenvolupament de l'estudi té un enfocament predominantment qualitatiu, el disseny és qualitatiu però l'anàlisi de les dades és mixt. La mostra la configuren 59 dones joves (29 tutelades i 30 no tutelades). L'aproximació quantitativa de la dades s'ha elaborat a partir de l'anàlisi de freqüències i el qualitatiu seguint un anàlisi temàtic. L'anàlisi es va portar a trem amb el software qualitatiu Nvivo12. Els principals resultats mostren que la percepció sobre la violència masclista és bastant semblant entre les participants d'ambdós grups. En funció del grau de coneixement que tenen sobre els aspectes fonamentals de la violència masclista en la parella, aquestes consideren un tipus violències més greus que unes altres. En aquest sentit, s'identifiquen quatre estratègies molt clares d'afrontament de laviolència masclista en les relacions sexo-afectives. Altrament, el capital social va emergir com un element que es relacionaria amb el tipus d'estratègia. Des del punt de vista del capital social, les joves tutelades tindrien una percepció baixa o nul·la sobre el suport que poden arribar a rebre d'aquest. En aquest sentit, es pot afirmar que elles es troben força soles en situacions adverses com és quedar-se sense recursos econòmics en comparació amb les no tutelades, les quals semblen sentir-se més segures per la gent que configura la seva font de recursos emocionals, d'oci i econòmics. A més a més, existeixen diferències importants entre els dos grups en el projecte de vida. Aquest es veuria molt determinat per l'experiència d'haver estat tutelada, o no. D'acord amb els resultats obtinguts aquest treball proposa, a mode de conceptualització teòrica, el femtoring (mentoría feminista) com a eina socioeducativa empoderant. Un tipus d'intervenció socioeducativa que promogui la (re-)construcció del capital social de suport de les joves tutelades.

[en] Young women in foster care are a group of people whose specific social and educational needs, as well as their social and emotional needs, are unknown, as there is limited research focused on their reality, even more so from a feminist perspective. The methodology used for the study has a predominantly qualitative approach; the design is qualitative, but the data analysis is mixed. The population were 59 young women (29 foster care girls and 30 non foster care).The quantitative approach for data analysis is based on frequency analysis, and the qualitative approach follows a topic-based analysis. The analysis was carried out with the qualitative data analysis application Nvivo12. The main results show that the perception of male violence is quite similar among the participants of both groups. Depending on the degree of knowledge they have about the fundamental aspects of male violence in the romantic couple, they consider one or the other type of violence as more or less serious. In this sense, four very clear strategies for coping with male violence in sexual and affective relationships are identified, which are used according to the perception of danger and the degree of social acceptance of violence. Moreover, social capital would have a relationship with the strategy for coping with violence. From the point of view of the social network, the girls in foster care would have a low or no perception of the support they can receive from their social network, so they would feel quite lonely in the face of adverse situations such as running out of economic resources in comparison with those who were not in foster care, who seem to feel very secure because of the people who make up their emotional, leisure, and economic resources. Likewise, there are notorious differences in the life purpose of the two groups, which are very much determined by the experience of having been, or not, in foster care. In light of these results, this paper proposes the theoretical concept of femtoring (feminist mentoring) as an empowering social and educational tool to (re-)build the support social network of young women in foster care.