BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Aquest treball recull l'estudi de tres casos de simulacions numèriques directes (DNS) d'uns fluxos turbulents movent-se all llarg d'un canal. En aquestes simulacions estandarditzades s'han exercit diferents forces de rotació actuant sobre el fluid, partint d'un cas sense rotació i comparant-lo amb dos casos amb rotacions de magnituds diferents. L'objectiu del treball ha estat poder dur a terme els càlculs i, posteriorment, procedir a analitzar-los per extreure conclusions dels canvis que han patit els fluxos. Per tal de realitzar les simulacions, s'ha requerit l'ús del Clúster del departament de fluids de l'escola i, per tal de post-processar els resultats, s'han utilitzats els programes Paraview i Matlab, que han permès visualitzar els comportaments de les velocitats, de les desviacions estàndards de les velocitats, de les energies cinètiques turbulentes i de les estructures turbulentes en tots els casos. Amb totes aquestes dades i, prenent el cas sense rotació com a base, s'ha conclòs que amb la major força rotativa simulada, el flux en la paret superior ha adquirit un caràcter totalment laminar i que, com a contrapartida, la turbulència inferior ha augmentat.

[es] Este proyecto recoge el estudio de tres casos de simulaciones numéricas directas (DNS) de flujos turbulentos moviéndose a lo largo de un canal. En estas simulaciones estandarizadas se han ejercido distintas fuerzas de rotación actuando sobre el flujo, partiendo de un caso sin rotación y comparándolo con dos otros casos con rotaciones de distintas magnitudes. El objetivo del proyecto ha sido poder llevar a cabo los cálculos y, posteriormente, proceder a analizarlos para extraer conclusiones de los cambios que has sufrido los flujos. Con tal de realizar las simulaciones, se ha requerido el uso del Clúster del departamento de fluidos de la universidad y, para poder post-procesar los resultados, se han usado los programas Paraview y Matlab, que han permitido visualizar el comportamiento de las velocidades, el comportamiento de las desviaciones estándar de las velocidades, el comportamiento de las energías cinéticas turbulentas y el comportamiento de las estructuras turbulentas en todos los casos. Con todos estos datos y, tomando el caso sin rotación como base, se ha concluido que, con la mayor fuerza rotativa simulada, el flujo en la pared superior ha adquirido un carácter totalmente laminar y que, como consecuencia, la turbulencia inferior ha augmentado.
[ca] Els drenatges àcids de mina son el lixiviats resultants d'una explotació minera, els quals presenten grans concentracions de metalls pesats, fet que esdevé en un punt contaminant, tant difusa com localitzada. Un dels mètodes més utilitzats pel tractament d'aquestes aigües residuals es la formació d'aiguamolls construïts. Dins dels aiguamolls, l'aigua es distribueix al llarg del llit i ,d'aquesta forma, s'aconsegueix que els macròfits conreats puguin participar en la bioremediació, les arrels tenen contacte directe amb el medi contaminat i podem absorbir una part dels contaminants presents. Els aiguamolls, com a sistemes passius de bioremediació, permeten un control i un tractament d'una localització amb un baix cost de manteniment i de construcció, la qual cosa ha fet que es tornin molt populars des de principis del segle XXI. Al llarg del treball s'ha analitzat l'antic aiguamoll construït en la zona del relave miner de Catac, dins del Parc Nacional del Huascarán, així com els càlculs de disseny de possibles escenaris d'un nou aiguamoll construït en el mateix relave per al tractament de drenatges àcids miners.

[es] Los drenajes ácidos de mina son los lixiviados resultantes de una explotación minera, los cuales presentan grandes concentraciones de metales pesados, hecho que genera un punto contaminante, tanto de difusa como de localizada. Entre los métodos más utilizados para el tratamiento de aguas residuales se plantea la formación de los humedales construidos. Dentro de los humedales, el agua se distribuye a lo largo del lecho y, de esta manera, se consigue que los macrófitos cultivados puedan participar en la biorremediación, las raíces tienen contacto directo con el medio contaminado y pueden tratar parte de los contaminantes presentes. Los humedales, como sistemas pasivos de biorremediación, permiten un control y un tratamiento de una localización con un bajo coste de mantenimiento y de construcción, lo que ha hecho que se vuelvan muy populares desde principios del siglo XXI. A lo largo del trabajo se ha analizado el antiguo humedal construido en la zona del relave minero de Catac, dentro del Parque Nacional del Huascarán, así como los cálculos de diseño de un nuevo humedal construido en el mismo relave para el tratamiento de drenajes ácidos mineros.
[ca] Aquest treball de recerca parteix de la necessitat d'incorporar l'agricultura a l'entorn urbà. Al salt de l'agricultura en sòl a funcionar en edificis en altura, sorgeix la necessitat d'integrar les dues disciplines. Cal avaluar com es produeix aquesta interacció. Per això, aquest estudi s'organitza en dues parts: la primera aborda els fonaments teòrics del tema, en diferents perspectives (clima, usos, biofília i ciutat), i una segona tracta l'afectació que té en casos pràctics. Es consideren els sistemes de producció agrícola a l'arquitectura com a elements fonamentals, no com a simples afegits. Es vol entendre com l'agricultura i l'arquitectura poden dialogar i transformar-se mútuament. Així, podem entendre els horts com un subjecte que habita l'arquitectura.

[es] Este trabajo de investigación parte de la necesidad de incorporar la agricultura al entorno urbano. En el salto de la agricultura en suelo a funcionar en edificios en altura, surge la necesidad de integrar ambas disciplinas. Es necesario evaluar cómo se produce esta interacción. Para ello, este estudio se organiza en dos partes: la primera aborda los fundamentos teóricos del tema, en diferentes perspectivas (clima, usos, biofilia y ciudad), y una segunda trata la afectación que tiene en casos prácticos. Se consideran los sistemas de producción agrícola en la arquitectura como elementos fundamentales, no como simples añadidos. Se busca entender cómo la agricultura y la arquitectura pueden dialogar y transformarse mutuamente. Así, podemos entender los huertos como un sujeto que viene a habitar la arquitectura.
[ca] La Inteligència Artificial (IA) és una de les tecnologies amb més perspectiva de creixement d'avuí en dia, i que porta evolucionant desde fa dècades. Aquesta tecnologia permet que màquines tinguin la capacitat d'aprendre, raonar o autocorretgir-se i s'utilitza en camps molt diversos com en presa de decisions, diagnòstics de medicina, reconeixement de patrons i realitat virtual entre d'altres. Aquest projecte s'ha d'esenvolupat a StageInHome, una empresa especialitzada en IA i Deep Learning per a la decoració automàtica d'espais interiors. En aquest cas, es proposa un sistema recommanador de llits. Per aquest projecte, s'han creat bases de dades, tant de imatges com de metadades, un recomanador d'imatges segons la semblança, un classificador per diferenciar els tipus de llit i finalment una interfície d'usuari que permet un fàcil ús de tot el sistema implementat també un filtre de preu.

[es] La Inteligencia Artificial (IA) es una de las tecnologías con más perspectivas de crecimiento de hoy en día, y que lleva evolucionando desde décadas atrás. Esta tecnología permite que máquinas tengan la capacidad de "aprender", "razonar" o autocorregirse y es utilizada en muchos campos, como en toma de decisiones , dignósticos en medicina, reconocimiento de patrones y realidad virtual entre otros. Este proyecto se ha llevado acabo en StageInHome, empresa especializada en IA y Deep Learning para la decoración de espacios interiores. En este caso, se propone construir un sistema recomendador de camas. Para este proyecto, se han creado bases de datos tanto de imágenes como de metadatos, un recomendador de imágenes según el parecido, un clasificador para diferenciar los tipos de cama y finalmente una interfaz de usuario que permite un fácil uso de todo el sistema implementado incluyendo también un filtro de precio.
[ca] Aquest treball pretén determinar com afecta l'astigmatisme pot arribar a influir a la qualitat d'imatge d'un sistema òptic que porta un implant monofocal. Per a poder fer-ho s'analitzarà la qualitat d'imatge sobre un banc òptic que inclou un "ull model cubeta" on anirà la lent intraocular que es vulgui analitzar. En aquest muntatge es farà us de l'òptica adaptativa per a simular diferents astigmatismes en pla de còrnia. Es plantegen tres objectius principals: determinar l'afectació a la qualitat d'imatge quan s'indueix un astigmatisme en un sistema amb un implant monofocal no tòric, determinar l'afectació a la qualitat d'imatge d'un sistema amb un implant monofocal tòric quan es simulen diferents quantitats d'astigmatismes en pla de còrnia (incloent l'astigmatisme compensador de la potència tòrica) i finalment es busca determinar l'afectació a la qualitat d'imatge quan els eixos de la toricitat corneal difereix amb l'eix del toro de la lent intraocular monofocal tòrica. Finalment s'observa que la lent intraocular monofocal no tòrica tolera fins a 0,75D d'astigmatisme. Per altre banda, la lent intraocular monofocal tòrica amb un astigmatisme de 1,25D compensa un astigmatisme corneal de 0,90D y manté una bona qualitat d'imatge amb astigmatismes corneals de 0,75D a 1,50D. Finalment s'extreu que la lent tòrica tolera fins a 10° de rotació.

[es] Este trabajo pretende determinar cómo el astigmatismo puede influir a la calidad de imagen de un sistema óptico con un implante monofocal. Para llevarlo a termino se analizará la calidad de imagen sobre banco óptico que incluye un "ojo cubeta" dónde se introducirá la lente intraocular a analizar y se hará uso de la óptica adaptativa para tener un mejor control del sistema y poder simular astigmatismo en plano de córnea. Se proponen tres objetivos principales: determinar la afectación de la calidad de imagen cuando se induce astigmatismo en un sistema con un implante monofocal no tórico, determinar la afectación de la calidad de imagen en un implante monofocal tórico cuando se reproducen diferentes astigmatismos (incluyendo la potencia compensadora del cilindro) en el mismo eje de la lente y finalmente se busca determinar la afectación cuando difieren los ejes del astigmatismo corneal y el de la lente intraocular tórica monofocal tórica. Finalmente se observa que la lente intraocular monofocal no tórica tolera hasta un 0,75D de astigmatismo. La lente analizada con un cilindro en plano de lente de 1,25D compensa un astigmatismo corneal de 0,90D y tolera astigmatismos corneales de entre 0,75D a 1,50D. Por otra parte, esa misma lente tolera hasta 10° de rotación antes de que la calidad imagen decaiga.
[ca] En aquest treball s'ha realitzat una comparació de manera bibliogràfica entre els tractaments de digestió anaeròbia dels fangs de depuradora en règim mesòfil (35 °C), utilitzat actualment en la depuradora de Gavà-Viladecans, i el tractament en règim termòfil (55 °C); com a conseqüència de la possible modificació de les normatives europees reguladores de l'ús dels fangs resultants en l'agricultura, segons les quals el tractament actual no compliria els requisits necessaris. A part, també s'han investigat els principals elements inhibidors i/o perjudicials que afecten negativament el procés de digestió anaeròbia per tal de conèixer el seus efectes actualment en la depuradora i teoritzar com podran canviar aquests efectes en el cas de treballar a una temperatura de 55 °C del règim termòfil. Juntament en aquest apartat s'han investigat les principals estratègies per tal de mitigar els seus efectes. Els elements inhibidors i/o perjudicials estudiats són l'amoni, els metalls pesants, els sulfur d'hidrogen, els siloxans i l'estruvita; d'aquests elements els que causen major problemes actualment en la depuradora de Gavà-Viladecans són els siloxans i el sulfur d'hidrogen presents en el biogàs resultant del procés causant problemes en els motors de cogeneració, i l'acumulació d'estruvita en les canonades. Segons la bibliografia consultada, tots aquests elements presenten un increment en els efectes perjudicials en major o menor mesura a l'augmentar la temperatura, a excepció dels metalls pesants i l'estruvita.

[es] En este trabajo se ha realizado una comparación de manera bibliográfica entre los tratamientos de digestión anaerobia de los lodos de depuradora en régimen mesófilo (35 °C), utilizado actualmente en la depuradora de Gavà-Viladecans, y el tratamiento en régimen termófilo (55 °C); como consecuencia de la posible modificación de las normativas europeas reguladoras del uso de los lodos resultantes del proceso en agricultura, según las cuales el tratamiento actual no cumpliría los requisitos necesarios. Aparte, también se han investigado los principales elementos inhibidores y/o perjudiciales que afectan negativamente el proceso de digestión anaerobia para conocer sus efectos actualmente en la depuradora y teorizar como podrán cambiar estos efectos en el caso de trabajar a una temperatura de 55 °C del régimen termófilo. Junto en este apartado se han investigado las principales estrategias para mitigar sus efectos. Los elementos inhibidores y/o perjudiciales estudiados son el amonio, los metales pesados, el sulfuro de hidrógeno, los siloxanos y la estruvita; de estos elementos los que causan mayores problemas actualmente en la depuradora de Gavà-Viladecans son los siloxanos y el sulfuro de hidrógeno presentes en el biogás resultante del proceso causando problemas en los motores de cogeneración, y la acumulación de estruvita en las tuberías. Según la bibliografía consultada, todos estos elementos presentan un incremento en los efectos perjudiciales en mayor o menor medida al aumentar la temperatura, a excepción de los metales pesados y la estruvita.
[ca] Es realitza aquest projecte per a presentar com a Treball de Fi de Màster Universitari en Enginyeria d'Automoció a l'Escola Tècnica Superior d'Enginyeria Industrial de Barcelona (ETSEIB), pertanyent a la UPC. En el present treball es detalla el procediment seguit per a la simulació de dos alerons de darrere de F1 de diferent normativa, passant per l'estudi de la normativa tècnica, el disseny CAD utilitzant el software SolidWorks y l'anàlisi mitjançant dinàmica computacional de fluids utilitzant el software Ansys, més concretament amb l'eina Fluent. En aquesta memòria s'expliquen tots els passos realitzats per fer realitat aquesta simulació y s'analitzen les diferencies que es produeixen en el comportament del flux a través d'aquests dos alerons

[es] Se realiza este proyecto para presentar como Trabajo de Fin de Máster Universitario en Ingeniería de Automoción en la Escola Tècnica Superior d'Enginyería Industrial de Barcelona (ETSEIB), perteneciente a la UPC. En el presente trabajo se detalla el procedimiento seguido para la simulación de dos alerones traseros de F1 de diferentes reglamentos pasando por el estudio de la reglamentación técnica, el diseño CAD mediante el software Solidworks y el análisis mediante dinámica computacional de fluidos utilizando el software Ansys, más concretamente con la herramienta Fluent. En esta memoria se explican todos los pasos seguidos para hacer realidad esta simulación y se analizan las diferencias que se producen en el comportamiento del flujo a través de estos dos alerones
[ca] Avui dia, l'educació està començant a adaptar-se al canvi constant que pateix la nostra societat. La meva generació ha crescut amb mètodes educatius i pedagogies similars a la generació anterior, però sembla que aquesta tendència està canviant. L'educació ha despertat: cada cop és més comú trobar escoles amb pedagogies noves i diferents. En aquest sentit, comença a emergir una arquitectura escolar que pretén allunyar-se de la idea d'escola convencional, d'una escola-corredor, una escola basada en l'aula. Apareixen escoles en les quals desapareix el 'passadís', espai que per a nosaltres serveix de transició des que arribes a l'escola fins que entres a la classe. Aquest espai deixa de ser de pas per a tenir el seu propi paper pedagògic. Ara serveix de transició, tant del punt de vista de l'ús, del lloc, com en l'evolució de l'arquitectura escolar. Per aquesta raó, aquests espais de transició seran el principal objecte d'estudi en aquesta recerca. Es definiran, explicaran i identificaran en diferents casos. A través de l'anàlisi de diferents escoles, de pedagogia i temporalitat diverses, s'intentarà entendre la seva evolució al llarg del temps i la seva possible tendència futura.

[es] Hoy en día, la educación está empezando a adaptarse al cambio constante que sufre nuestra sociedad. Mi generación ha crecido con métodos educativos y pedagogías similares a la generación anterior, pero parece que esta tendencia está cambiando. La educación ha despertado: cada vez es más común encontrar escuelas con pedagogías novedosas y diferentes. En este sentido, comienza a emerger una arquitectura escolar que pretende alejarse de la idea de escuela convencional, de una escuela-corredor, una escuela basada en el aula. Aparecen escuelas en las que desaparece el 'pasillo', espacio que para nosotros sirve de transición desde que llegas a la escuela hasta que entras a la clase. Este espacio deja de ser de paso para tener su propio papel pedagógico. Ahora sirve de transición, tanto del punto de vista del uso, del lugar, como en la evolución de la arquitectura escolar. Por esta razón, estos espacios de transición serán el principal objeto de estudio en esta investigación. Se definirán, explicarán e identificarán en diferentes casos. A través del análisis de diferentes escuelas, de pedagogía y temporalidad diversas, se intentará entender su evolución a lo largo del tiempo y su posible tendencia futura.
[ca] En aquest projecte de Treball Final de Grau, s'explicarà el procés de desenvolupament d'una aplicació desenvolupada en Android amb un servei de backend en Azure. La junta de l'associació Microsoft UPC necessita un software per poder gestionar els socis, poder realitzar la comptabilitat i tenir un calendari d'esdeveniments, amb l'especial característica que hauria de poder utilitzar-se en un dispositiu mòbil. El programa es desenvoluparà en 4 mesos utilitzant la metodologia àgil scrum, dividit en 9 iteracions. En el transcurs d'aquest document s'explicaran els mètodes de desenvolupament, desde la presa de requisits, planificació, pressupost o tecnologies utilitzades per poder dur a terme el desenvolupament d'aquest programari, a més es desenvoluparà una reflexió per veure que l'aplicació és sostenible.

[es] En este proyecto de Trabajo Final de Grado, se explicará el proceso de desarrollo de una aplicación desarrollada en Android con un servicio de backend en Azure. La junta de la asociación Microsoft UPC necesita un software para poder gestionar los socios, poder realizar la contabilidad y tener un calendario de eventos, con la especial característica de que debería poder utilizarse en un dispositivo móvil. El programa se desarrollará en 4 meses utilizando la metodología ágil scrum, dividido en 9 iteraciones. En el transcurso de este documento se explicarán los métodos de desarrollo desde toma de requisitos, planificación, presupuesto o tecnologías utilizadas para poder llevar a cabo el desarrollo de este software, además se desarrollará una reflexión para ver que la aplicación es sostenible.
[ca] La tecnologia Ultra-Wideband (UWB), gràcies a la seva alta resolució temporal, es presenta com un candidat ideal per proporcionar informació de la posició precisa en ambients molt densos. Tanmateix, la gran concentració de propagació multi camí, així com la forta atenuació del camí de visió directa (LOS) característica del canals UWB comporta grans dificultats a l?hora d?estimar la posició. Per aquesta raó, en aquesta tesis ens hem centrat principalment en dissenyar algoritmes robusts a la problemàtica que presenten els canals UWB. Concretament, hem desenvolupat dues tècniques basades en un receptor en el domini freqüencial. La primera està basada en una estimació directa de la posició (DPE) a partir dels senyals rebuts, mentre que la segona està basada en una estimació en dues etapes però amb la diferència que en la primera etapa es proporcionen diversos estimadors del temps de vol (TOA) i en la segona es seleccionen els millors estimadors per trobar la posició. Els resultats de les simulacions demostren la precisió dels algoritmes proposats. A més a més, els mètodes proposats també s?han provat fent servir Compressive Sensing (CS). CS és un nou paradigma en la teoria del mostreig que permet comprimir una senyal mentre s?està mostrejant, permetent així mostrejar per sota del límit de Nyquist.

[es] La tecnología Ultra-Wideband (UWB), gracias a su alta resolución temporal, se presenta como un candidato ideal per proporcionar información de la posición precisa en ambientes muy densos. Sin embargo, la gran concentración de propagación multi camino, así como la fuerte atenuación del camino de visión directa (LOS) característica de los canales UWB conlleva grandes dificultades a la hora de estimar la posición. Por esta razón, en esta tesis nos hemos centrado principalmente en diseñar algoritmos robustos a la problemática que presenten los canales UWB. Concretamente, hemos desarrollado dos técnicas basadas en un receptor en el dominio de la frecuencia. La primera está basada en una estimación directa de la posición (DPE) a partir de las señales recibidas, mientras que la segunda está basada en una estimación en dos etapas pero con la diferencia que en la primera etapa se proporcionen diversos estimadores del tiempo de vuelo (TOA) y en la segunda se seleccionen los mejores estimadores para estimar la posición. Los resultados de les simulaciones demuestran la precisión del los algoritmos propuestos. Además, los métodos propuestos también se han probado utilizando Compressive Sensing (CS). El CS es un nuevo paradigma en la teoría del muestreo que permite comprimir una señal al mismo tiempo que se está muestreando, permitiendo así muestrear per debajo del límite de Nyquist.