[ca] L'arqueologia a la cosa sud del Perú sempre ha estat marcada per una tendència històrico-cultural centrada en la creació de cronologies relatives basades en fòssils directors com la ceràmica o els tèxtils. D'aquesta manera, acabaren invisibilitzant-se els subjectes socials que vivien en aquest territori per donar protagonisme a l'objecte. Des d'una arqueologia social i feminista, pretenem tornar el protagonisme a l'objecte d'estudi de l'arqueologia, que són les societats i els subjectes socials que habiten en elles. Aquesta perspectiva implica un apropament als diferents col·lectius socials i sexuals, els quals són partícips de la producció de la vida social i es desenvolupen en el marc d'unes relacions socials concretes, com poden ser de reciprocitat, de caràcter estatal o patriarcal. El mètode que suggerim es en base a la indumentària, entenent aquesta com una materialització de les relacions entre col·lectius, i analitzant-la tant des d'una esfera econòmica, que atén a la seva producció, ús, consum i patiment; com des d'una esfera politico-ideològica de l'aparença i representació. Amb aquesta finalitat, s'ha portat a terme la realització d'una base de dades suficientment exhaustiva que ens permeti posteriorment poder desenvolupar anàlisis estadístics en torn a la tipologia dels elements d'indumentària i d'associació significativa entre grups socials i sexuals. Han estat registrats un total de 2622 elements d'indumentària, amb una contextualització clara, compresos principalment entre els horitzons temporals del 800/700 cal ANE al 400 cal DNE. El registre de les dades ha implicat una recopilació de documentació realitzada des de principis del segle XX fins a l'actualitat, fet que inclou publicacions, documents i informes científic-tècnics inèdits d'arxius històrics. A aquest fet es sumen les dades procedents de les excavacions en extensió de el Cerro de El Trigal i El Trigal III (Nasca, Ica, Perú). Els resultats obtinguts han proporcionat una visió global tant a nivell sincrònic com diacrònic de les tendències i usos exclusius dels elements de d'indumentària per part de cada col·lectiu social i sexual, fet que permet una elaboració de categories socials de vestimenta que van vinculades al sexe, edat, classe social, treball o grups d'afiliació dels individus. Els resultats d'aquesta Tesi Doctoral han contribuït a un dels elements clau per entendre l'organització social dels col·lectius, a més a més de posar de relleu la necessitat d'un apropament al registre arqueològic des d'una perspectiva que visibilitzi a aquests grups i les relaciones entre aquests.

[en] Archaeological studies on the southern coast of Peru have always been marked by a historical-cultural trend focused on creating relative chronologies based on fossil directors, such as ceramics or textiles. Consequently, the inhabitants of this territory became disregarded in favour of the prominence of the object. From social and feminist archaeology, we intend to return prominence to the object of study of archaeology, which is the people from the past. This perspective implies an approach to the different social and sex groups, which are participants in the production of social life and develop within the framework of specific social relations, such as reciprocity, state or patriarchal in nature. The method we suggest is to do it from the study of clothing, understanding it as a materialisation of the relationships between groups, and analysing it from an economic sphere, which addresses its production, use, consumption, enjoyment, and suffering as from a political-ideological sphere of appearance and representation. For this purpose, an exhaustive database has been created to allow us to subsequently develop statistical analyses regarding the typology of elements of attire and significant associations between social and sex groups. A total of 2,622 clothing items have been registered with a clear context, from 800/700 cal BCE to 400 cal CE. Data recording includes documentation from the beginning of the 20th century to the present, including publications, documents and unpublished scientific-technical reports from historical archives. Added to this are the data from the extensive excavations of Cerro de El Trigal and El Trigal III (Nasca, Ica, Peru). The results obtained have provided a global vision, both at a synchronic and diachronic level, of the trends and exclusive uses of clothing elements by each social and sex group, which allows the development of social categories of attire that are linked to sex, age, social class, job, or group affiliation of individuals. The results of this PhD dissertation have shed light on one of the key elements for understanding the social organisation of groups. It also highlights the need for an approach to the archaeological record from a theoretical framework that contributes to making visible these groups and their relations.