BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Des que els antics grecs es van ocupar per primera vegada de fer possible l'aprenentatge de parlar bé, han estat nombroses les persones que al llarg de la història han recollit aquest testimoni per desenvolupar les seves capacitats professionals a través d'una sèrie de tècniques que subratllaven la influència que, per mitjà de la paraula parlada, es tenia sobre un auditori. Aquestes pràctiques són més rellevants dins l'àmbit teatral. Per a una millor comprensió d'aquests punts i prenent com a referència alguns dels entrenaments que s'han instaurat en l'àmbit vocal en la docència teatral, des d'Aristòtil fins a Anne Bogart, aquest article exposa l'evolució de les diferents tècniques centrades en l'ús de la veu escènica al llarg dels segles XX i XXI.

[es] Desde que los antiguos griegos se ocuparan por primera vez de hacer posible el aprendizaje de hablar bien, han sido numerosas las personas que a lo largo de la historia han recogido este testamento para desarrollar sus capacidades profesionales a través de una serie de técnicas que subrayaban la influencia que por medio de la palabra hablada se tenía sobre un auditorio. Estas prácticas son más relevantes dentro del campo teatral. Para una mejor comprensión de estos puntos y tomando como referencia algunos de los entrenamientos que en el ámbito vocal se han instaurado en la docencia teatral, desde Aristóteles hasta Anne Bogart, el presente artículo expone la evolución de las diferentes técnicas centradas en el uso de la voz escénica a lo largo de los siglos XX y XXI .
[ca] En aquest article, s'analitza un corpus d'espanyol de Gran Canària recopilat el 2016 amb la finalitat de proporcionar una anàlisi sociolingüística del processos de lenició identificats en el dialecte. Després d'una descripció detallada de la metodologia i de la preparació de la base de dades, l'autora presenta dos estudis de cas que mostren la utilitat d'aquests corpus. El primer estudi demostra els factors fonètics i socials que controlen la distribució de diferents variants superficials de la /s/ implosiva, i assenyala la variació generalitzada i, per tant, el fet que el debilitament no s'ha completat. El segon estudi proporciona una comparació de la parla espontània i de produccions enregistrades al laboratori per part d'uns mateixos 6 informants del corpus. En aquest cas, podem veure que la variació està subjecta a un altre factor important, l'entorn social, i que les opcions triades en cada moment són reflexos de dues etapes diferents de la mateixa trajectòria de lenició aplicades sistemàticament pels usuaris de la llengua, tot depenent del context.

[es] En este artículo se analiza el corpus de español de Gran Canaria recopilado en 2016 con el fin de proporcionar un análisis sociolingüístico de los procesos de lenición identificados en el dialecto. Tras una descripción detallada de la metodología y de la preparación de la base de datos, la autora presenta dos estudios de caso que muestran la utilidad de dichos corpus. El primer estudio demuestra los factores fonéticos y sociales que gobiernan la distribución de diferentes variantes superficiales de la /s/ implosiva, señalando la variación generalizada y, por lo tanto, el hecho de que el debilitamiento no está completo. El segundo estudio proporciona una comparación del habla espontánea producida por 6 informantes del corpus con las producciones de las mismas personas grabadas durante un estudio de laboratorio. En este caso podemos ver que la variación está sujeta a otro factor importante: el entorno social y que las opciones elegidas en cada ocasión son reflejos de dos etapas diferentes de la misma trayectoria de lenición aplicadas sistemáticamente por los usuarios de la lengua dependiendo del contexto.
[ca] El març de 2021, la Pontifícia Universidad Católica de Xile (UC) va iniciar el seu pla d'acompanyament regional en el marc del projecte Uniservitate a Amèrica Llatina. Aquest projecte global pretén institucionalitzar i potenciar la implementació de la metodologia d'aprenentatge servei (A+S) en universitats catòliques del continent, en coherència amb la seva missió institucional promovent així una educació integral que permeti formar ciutadans socialment responsables. L'objectiu de l'article és mostrar les etapes del pla d'acompanyament de la UC per a les universitats Católica de Argentina, Católica de Pernambuco, Pontifícia Javeriana de Bogotá i Católica de l'Equador. El pla d'acompanyament per institucionalitzar l'aprenentatge servei al continent té un disseny definit amb elements forts en la formació, l'acompanyament i l'avaluació, i aquests són els eixos per a una primera etapa d'implementació a les universitats acompanyades. L'aprenentatge servei és una metodologia que busca desenvolupar una educació integral a través de la formació de la responsabilitat social en els estudiants i la seva institucionalització representa una oportunitat perquè les universitats aprofundeixin la seva contribució a una societat més justa i equitativa.

[es] En marzo de 2021, la Pontificia Universidad Católica de Chile (UC) inició su plan de acompañamiento regional en el marco del proyecto Uniservitate en América Latina. Este proyecto global pretende institucionalizar y potenciar la implementación de la metodología de aprendizaje servicio (A+S) en universidades católicas del continente, en coherencia con su misión institucional promoviendo así una educación integral que permita formar ciudadanos socialmente responsables. El objetivo del artículo es mostrar las etapas del plan de acompañamiento de la UC para las universidades Católica de Argentina, Católica de Pernambuco, Pontificia Javeriana de Bogotá y Católica de Ecuador. El plan de acompañamiento para institucionalizar el aprendizaje-servicio en el continente posee un diseño definido con elementos fuertes en la formación, el acompañamiento y la evaluación siendo estos los ejes para una primera etapa de implementación en las universidades acompañadas. El aprendizaje-servicio es una metodología que busca desarrollar una educación integral a través de la formación de la responsabilidad social en el estudiantado y su institucionalización representa una oportunidad para que las universidades profundicen su contribución a una sociedad más justa y equitativa.
[ca] El 20è aniversari del districte d'innovació de Barcelona, el 22@Barcelona, justifica plenament aquest número especial. Actors clau del món acadèmic, organitzacions i institucions de diversos districtes d'innovació d'arreu del món s'han sumat a aquest projecte de celebració que s'ha materialitzat en la col·lecció d'articles que conformen "Districts of Innovation in the World". El resultat és una recopilació única d'experiències, anàlisis i avaluacions que evidencien la rellevància dels districtes d'innovació com a eines per al desenvolupament urbà, econòmic i social, però també com a nuclis urbans de producció de tecnologia i innovació. Beneficiat d'anys d'intercanvi d'idees i col·laboració mútua, aquest número especial ofereix, des d'una perspectiva evolutiva, una anàlisi de les transicions, adaptacions i mutacions que han experimentat els districtes d'innovació arreu del món.

[es] El 20 aniversario del distrito de innovación de Barcelona, el 22@Barcelona es la principal motivación de este número especial. Figuras clave del mundo académico, organizaciones e Instituciones de diversos distritos de innovación de todo el mundo se han reunido para este projecto de celebración que ha acabado materializándose en el conjunto de artículos que conforman este "Districts of Innovation in the World". El resultado es una compilación única de experiències, anàlisis y evaluaciones que ponen en evidencia la relevancia de los distritos de innovación como herramientas para el desarrollo urbano, económico y social, así como para configurar centros urbanos de producción de tecnologia e innovación. Apoyándose en años de intercambio de idees y de colaboración mutua entre los autores de este número especial, ofrecemos desde una perspectiva evolutiva un anàlisis de las transiciones, adaptaciones y mutacions que los distritos de innovación han experimentado en el mundo.
[ca] Aquest estudi aborda la temàtica del desenvolupament del dibuix infantil des d'una perspectiva actualitzada que aprofundeix en els llocs dels que poden procedir nous recursos expressius i comunicatius que els nens, aproximadament a partir dels 7 anys, incorporen progressivament en les seves creacions. El principal objectiu d'aquesta investigació consisteix en detectar les influències de la Cultura Visual televisiva en els dibuixos infantils. La investigació es desenvolupa en un procés compartit amb alumnat de l'assignatura de "Didàctica de l'Educació Plàstica i Visual de l'Educació Primària". Els influxos, que alteren un suposat curs "natural" en l'evolució del dibuix infantil, s'evidencien a partir d'alguns resultats plàstics recollits i analitzats juntament amb estudiants del Grau de Mestre. Les conclusions ens mostren les aportacions d'aquest treball: generar noves mirades cap a les representacions infantils; el tipus d'elements, procedents de referents de la Cultura Visual, que s'incorporen en els dibuixos infantils; la consideració dels futurs mestres d'aprofitar el poder motivador de la Cultura Visual a les seves classes.

[es] El presente estudio aborda la temática del desarrollo del dibujo infantil desde una perspectiva actualizada que profundiza en los lugares de los que pueden proceder nuevos recursos expresivos y comunicativos que los niños, aproximadamente a partir de los 7 años, incorporan progresivamente en sus creaciones. El principal objetivo de esta investigación consiste en detectar las influencias de la cultura visual televisiva en los dibujos infantiles. La investigación se desarrolla en un proceso compartido con alumnado de la asignatura de "Didáctica de la Educación Plástica y Visual de la Educación Primaria". Los influjos, que alteran un supuesto curso "natural" en la evolución del dibujo infantil, se evidencian a partir de algunos resultados plásticos recogidos y analizados junto con estudiantes del Grado de Maestro desde una metodología de investigación educativa basada en las artes visuales. Las conclusiones nos muestran las aportaciones de este trabajo: la generación de nuevas miradas hacia las representaciones infantiles; el tipo de elementos, procedentes de referentes de la cultura visual, que se incorporan en los dibujos infantiles; y la consideración de los futuros maestros de aprovechar el poder motivador de la cultura visual en sus clases.
[ca] A partir d'un bricolatge metodològic, creuant observació participant, etnografia, anàlisi documental i estudis de cas, s'hi aborda el procés de judicialització que, a partir del 18 d'octubre, ha experimentat la protesta social xilena. Els resultats coincideixen amb allò que ha experimentat la protesta social maputxe a Wallmapu en els darrers vint anys: una eficaç judicialització repressiva front d'una judicialització protectora cada vegada més ineficaç, la qual cosa explica l'expansió a la societat xilena de l'excepcionalitat jurídica aplicada als maputxes. Aquesta instrumentalització de l'aparell judicial permet mantenir y reproduir la vulneració dels drets de les víctimes, tot actuant com una instància que aprofundeix en el patiment de les víctimes de la violència policial i política, i n'incrementa la complexitat.

[es] A partir de un bricolaje metodológico, cruzando observación participante, etnografía, análisis documental y estudios de casos, seaborda el proceso de judicialización que, a partir del 18 de octubre, ha experimentado la protesta social chilena. Los resultados coincidencon lo que en los últimos veinte años ha experimentado la protestasocial mapuche en Wallmapu: una eficaz judicialización represiva frente a una judicialización protectora cada vez más ineficaz, lo queda cuenta de la expansión a la sociedad chilena de la excepcionalidadjurídica aplicada con el mapuche. Esta instrumentalización del aparatojudicial permite mantener y reproducir la vulneración de los derechosde las víctimas, actuando como una instancia que profundiza ycomplejiza el sufrimiento de las víctimas de la violencia policial y política.
[ca] Es presenten alguns dels determinants fonamentals de la participació ciutadana juvenil, els quals podrien ser classificats en intrínsecs i extrínsecs i que responen a dimensions culturals, psicològiques, polítiques i socioeconòmiques. Internet es torna un recurs valuós per aconseguir vincles amb els qui viuen a partir dels mateixos codis culturals i competències comunicatives, conformant xarxes que integren comunitats. Aspecte clau, aquest, si es considera que el reconeixement de problemes i necessitats comunes constitueix un element fonamental per a l'inici d'activitats orientades a la coordinació d'esforços per complir objectius que semblen amalgamar-se amb expectatives i valors també compartits. Serà interessant indagar sobre com una major implicació en xarxes socials generada per Internet pot realment incidir en major o menor implicació en la participació política per part de les noves generacions. Les tecnologies digitals representen un punt de partida, i no d'arribada, cap al fet de facilitar la participació dels ciutadans en la presa de decisions públiques.

[es] Se presentan algunos de los determinantes fundamentales de la participación ciudadana juvenil, los cuales podrían ser clasificados en intrínsecos y extrínsecos y que responden a dimensiones culturales, psicológicas, políticas y socioeconómicas. Internet se vuelve un recurso valioso para lograr vínculos con quienes viven a partir de los mismos códigos culturales y competencias comunicativas, conformando redes que integran comunidades. Aspecto clave, este, si se considera que el reconocimiento de problemas y necesidades comunes constituye un elemento fundamental para el inicio de actividades orientadas a la coordinación de esfuerzos para cumplir objetivos que parecen amalgamarse con expectativas y valores también compartidos. Será interesante indagar acerca de cómo una mayor implicación en redes sociales generada por internet puede realmente incidir en mayor o menor implicación en la participación política por parte de las nuevas generaciones. Las tecnologías digitales representan un punto de partida, y no de llegada, hacia facilitar la participación de los ciudadanos en la toma de decisiones públicas.
[ca] L'article explora una sèrie de pràctiques d'observació tal com estan representades en les distopies canadenques contemporànies interrogant els avanços tecnològics des d'una òptica transhumanista. S'argumenta que les maneres de veure d'aquests imaginaris ciència-ficcionals són, de fet, distòpiques. L'article pren exemples de la literatura distòpica per a il·lustrar com la naturalesa de la visió i l'acte de veure, en un context de sobresaturació de la imatge i la tecnologia, presenta derives perilloses per a la formació del subjecte, la política d'identitat i l'agència. L'article distingeix entre "visió" com a cos d'idees i "vista" com les formes concretes de veure, que poden ser recíproques i crear llaços afectius o, en el cas transhumanista, basar-se en canvi en la mirada com un instrument d' objectificació.

[es] El artículo explora una serie de prácticas de observación tal y como están representadas en las distopías canadienses contemporáneas, interrogando los avances tecnológicos que allí se muestran desde una óptica transhumanista. Se argumenta que las formas de ver de estos imaginarios de ciencia ficción son, de hecho, distópicas. El artículo toma ejemplos de esta misma literatura para ilustrar cómo la naturaleza de la visión y del acto de ver, en un contexto de sobresaturación de la imagen y ubicuidad de las nuevas tecnologías, presenta derivas peligrosas para la formación del sujeto, la política de identidad y la agencia. El artículo distingue entre "visión" como conjunto de ideas y "vista" como formas concretas de ver, que pueden ser recíprocas y crear lazos afectivos o, en el caso transhumanista, basarse en cambio en la mirada como un instrumento de la objetificación.
[ca] Aquest estudi presenta una revisió sistemàtica d"articles científics amb l"objectiu d"analitzar l"efecte de la RV/RA en l"autoregulació de l"aprenentatge. Per a la selecció d'articles es van utilitzar cinc bases de dades: JSTOR, ERIC, IEEE, Scopus i Web of Science dels darrers 10 anys, i es va aplicar el protocol PRISMA. Els resultats revelen la via idònia de la tecnologia immersiva en els processos d'aprenentatge autoregulat al nivell que s'hi apliqui. A partir del 2012 fins al 2021 la freqüència de publicacions ha augmentat sobretot en àrees del coneixement com a medicina, informàtica i només en tercer lloc educació. L'eix comú en aquestes àrees rau en l'aspecte acadèmic particularment en camps com la càrrega cognitiva, l'escola vers la llar, la frustració estudiantil, l'acompliment acadèmic, la motivació – l'autoeficàcia en l'aprenentatge autoregulat i la transferència de procediments. Basat en aquestes troballes, l'article proposa futures vies de recerca.

[es] Este estudio presenta una revisión sistemática de artículos científicos con el objetivo de analizar el efecto de la RV/RA en la autorregulación del aprendizaje. Para la selección de artículos se utilizó cinco bases de datos: JSTOR, ERIC, IEEE, Scopus y Web of Science de los últimos 10 años, y se aplicó el protocolo PRISMA. Los resultados revelan la vía idónea de la tecnología inmersiva en los procesos de aprendizaje autorregulado en el nivel que se aplique. A partir del 2012 hasta 2021 la frecuencia de publicaciones ha aumentado sobre todo en áreas del conocimiento como medicina, informática y solo en tercer lugar educación. El eje común en estas áreas radica en el aspecto académico particularmente en campos como la carga cognitiva, la escuela versus el hogar, frustración estudiantil, desempeño académico, motivación – autoeficacia en el aprendizaje autorregulado y la transferencia de procedimientos. Basado en estos hallazgos el artículo propone futuras vías de investigación. se permitió la exportación de información. En cuanto a la validez, se consideró el coeficiente kappa de Cohen, κ=0,74, lo que representa una concordancia sustancial entre los investigadores, ya que se seleccionaron 51 trabajos y se utilizaron para extraer la información para nuestra investigación, de donde se deduce la metodología, el tipo de instrumento utilizados, se han identificado los campos de aplicación y la población de estudio. Se analizaron criterios cuantitativos, cualitativos y mixtos. Los resultados revelan el camino ideal de la tecnología inmersiva en los procesos de aprendizaje autorregulados en el nivel que la aplica. El artículo propone futuras vías de investigación.
[ca] La major part de la historiografia i estudis sobre Aliança Popular normalment focalitzen els orígens de la plataforma neofranquista, exclusivament, en l'experiència de GODSA, Reforma Democràtica i Manuel Fraga, sense emfatitzar la importància dels restants components de la plataforma (6 associacions polítiques d'origen franquista). El present article té com a objectiu analitzar un dels orígenspolítics del principal partit vertebrador de l'actual dreta espanyola (el Partit Popular) com a confluència de projectes i cultures polítiques franquistes de diferent mena. Un procés de convergència que s'iniciaria a partir de 1974-1975 amb la temptativa d'unificació de les diverses forces polítiques del 18 de Juliol al voltant d'una macro-associació del Moviment Nacional

[es] La mayoría de la historiografía y estudios sobre Alianza Popular suelen focalizar el origen de la plataforma neofranquista, exclusivamente, en la experiencia de GODSA, Reforma Democrática y Manuel Fraga, sin resaltar la importancia de los restantes componentes de la plataforma (6 asociaciones políticas de origen franquista). El presente artículo pretende analizar uno de los orígenes políticos del principal partido vertebrador de la actual derecha española (el Partido Popular) como confluencia de proyectos y culturas políticas franquistas de diversa índole. Un proceso de convergencia que se iniciaría a partir de 1974-1975 con la tentativa de unificación de diversas fuerzas políticas del 18 de Julio entorno a una macroasociación del Movimiento Nacional.
[ca] En la serra nord de l'Estat d'Oaxaca (Mèxic) hi ha hagut un enfortiment polític de les dones mixes, la qual cosa ha provocat un augment exponencial de presidentes municipals que han exercit en el seu sistema polític de càrrecs. Aquest article presenta els principals resultats de la recerca "Participación comunitaria y política de mujeres en una comunidad mixe: Etnografía en San Pedro y San Pedro Ayutla" que, a partir d'una revisió bibliogràfica, una observació participant i entrevistes en profunditat, es va adonar de les maneres en què els influxos externs occidentals incideixen en les dinàmiques culturals i de gènere dins d'aquesta comunitat indígena. Des d'un marc epistemològic i metodològic feminista descolonial que ens lliura lents per a mirar en la seva complexitat les experiències d'aquestes dones com a actores subalternes i racialitzades, s'evidencia com les condicions geogràfiques, històriques i culturals, donen pas a l'emergència de noves micropolítiques, configuracions de poder i expressions d'agència en les pràctiques polítiques de dones mixes habitants al poble d'entrada a la serra mixe.

[es] En la sierra norte del Estado de Oaxaca (México) ha habido un fortalecimiento político de las mujeres mixes, lo que ha provocado un aumento exponencial de presidentas municipales que han ejercido en su sistema político de cargos. Este artículo presenta los principales resultados de la investigación "Participación comunitaria y política de mujeres en una comunidad mixe: Etnografía en San Pedro y San Pablo Ayutla" que, a partir de una revisión bibliográfica, una observación participante y entrevistas en profundidad, se dio cuenta de las maneras en que los influjos externos occidentales inciden en las dinámicas culturales y de género dentro de esta comunidad indígena. Desde un marco epistemológico y metodológico feminista decolonial que nos entrega lentes para mirar en su complejidad las experiencias de estas mujeres como actoras subalternas y racializadas, se evidencia cómo las condiciones geográficas, históricas y culturales, dan paso a la emergencia de nuevas micropolíticas, configuraciones de poder y expresiones de agencia en las prácticas políticas de mujeres mixes habitantes en el pueblo de entrada a la sierra mixe.