BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] La iniciativa CubeSat ha permès obrir l'accés a l'espai a organismes educacionals i em- preses privades, que necessiten posar en òrbita petites càrregues útils, que puguin cabre en un cub de 10cm i un pes inferior a 1.33kg. Emmarcat en aquesta iniciativa, la Universitat Politècnica de Catalunya ha posat en marxa el 3Cat − 1, amb la intenció de provar diferents càrregues útils dissenyades per diferents departaments a l'espai. Com qualsevol altre satèl·lit, un CubeSat necessita un bon funcionament dels diferents subsitemes per poder funcionar. Aquesta tesis es focalitza en el subsistema de comunicacions, que és el responsable d'establir comunicació entre el satèl·lit i la estació de seguiment terrestre. La comunicació entre els dos pot anar des de transmetre únicament l'estat del satèl·lit fins a transmetre les dades dels experiments, o bé respondre als telecomandaments enviats des de l'estació terrestre. El treball presentat emfatitza el disseny i test del subsistema de comunicacions, que con- sisteix en una interfície RF, l'antena i el hardware electrònic. Igualment, el document para especial atenció als tests realitzats per a validar i optimitzar el disseny del subsiste- ma. Finalment, es preveu que el material presentat en aquesta Tesi pugui ser reutilitzat en futures missions de satèl·lits a la UPC.

[es] La iniciativa CubeSat ha abierto el acceso al espacio a organismos educacionales y empresas privadas que necesitan poner en órbita pequeñas cargas útiles, que puedan caber en un cubo de 10cm de lado con un peso inferior a 1.33kg. Dentro de esta iniciativa, la Universitat Politècnica de Catalunya ha puesto en marcha el 3Cat−1, con la intención de probar distintas cargas útiles diseñadas en distintos departamentos en el espacio. Como cualquier otro satélite, un CubeSat necesita un correcto funcionamiento de los distintos subsistemas para poder funcionar. Esta tesis se focaliza en el subsistema de comunicaciones, que es el responsable de establecer la comunicación entre el satélite y la estación de seguimiento terrestre. La comunicación entre la Tierra y el satélite puede ir desde una transmisión del estado del satélite hasta el envío de los datos de los experimentos embarcados, o bien responder a los telecomandos que se envían desde la estación terrestre. El trabajo presentado enfatiza el diseño y test del subsistema de comunicaciones, que consiste en una interfície RF, la antena y el hardware electrónico. Igualmente, el documento presta especial atención a los tests realizados para validar y optimizar el diseño del subsistema. Finalmente, se prevé que el material presentado en esta Tesi pueda ser reutilizado en las próximas misiones de satélites de la UPC.
[ca] L'estudi dels biosenyals ha estat un tema d'interès per a molts investigadors. La quantitat d'informació que poden proporcionar facilita la detecció en les primeres etapes de malalties complicades i, proporciona molta informació als metges. No obstant això, la manera d'adquirir aquests senyals de vegades pot resultar molest per al pacient. Aquest és el cas de la freqüència respiratòria durant la polisomnografia, on una banda abdominal s'uneix fortament al voltant del pit. En aquest projecte hem implementat un sensor de pressió en un matalàs inflable per substituir la banda abdominal en l'adquisició del ritme respiratori. Es va aconseguir una concordança superior al 90% entre les formes d'ona respiratòries en els millors escenaris en comparació amb la banda abdominal. Tanmateix, quan el pacient es mou o tus, la concordança baixa a menys del 20%, fent que aquest sistema sigui adequat en condicions controlades on el pacient no es mou, com per exemple durant la fase REM.

[es] El estudio de las bioseñales ha sido un tema de interés para muchos investigadores. La cantidad de información que pueden proporcionar facilita la detección en etapas tempranas de enfermedades y aporta mucha información a los médicos. Sin embargo, la forma de adquirir estas señales a veces puede resultar intrusiva y molesta para el paciente. Este es el caso de la medida de la respiración durante la polisomnografía, donde se sujeta una banda abdominal apretada alrededor del tórax. En este proyecto implementamos un sensor de presión en un colchón inflable para sustituir la faja abdominal en la adquisición del ritmo respiratorio. Se alcanzó una concordancia superior al 90 % entre las formas de onda respiratorias en los mejores escenarios en comparación con la banda abdominal. Sin embargo, cuando el paciente se mueve o tose, la concordancia cae a menos del 20 %, lo que hace que el sistema sea adecuado en condiciones controladas en las que el paciente no se mueve, como durante la fase REM.
[ca] Les gespes són cultius tradicionalment molt exigents amb les necessitats hídriques, i prefereixen climes on no hi hagi estacions seques. En clima mediterrani tenim temperatures suaus, però als estius hi ha èpoques de sequera que dificulten el seu creixement i obliguen a fer aportacions d'aigua. L'empresa multinacional de llavors DLF, amb seu a Dinamarca, proposa a l'Escola d'Enginyeria Agroalimentaria i de Biosistemes de Barcelona realitzar un assaig per observar la possibilitat d'implantar diferents varietats i espècies de gespes i veure la seva viabilitat i resistència al clima Mediterrani i sota diferents règims de regs, per valorar la resistència a la sequera. Aquest treball se centra en la implantació d'aquest assaig, des de la preparació del terreny, fins al moment de diferenciar els regs. La germinació de totes les varietats assajades va ser correcte excepte per les varietats de Bermuda que no van arribar a germinar fins al cap de 9 mesos. Els màxims valors els trobem en les varietats de Lollium perenne, Festuca arrundinacea i Agrostis stolonifera. Les varietats de Poa van tenir una implantació molt lenta. Pel que fa a la implantació, al cap de 10 mesos de la posada en marxa de l'assaig els millors resultats s'han obtingut amb les varietats de Festuca arrundinacea amb una valoració global propera al màxim valor possible. La varietat de Lollium, Quickston, no s'ha implantat correctament i presenta els pitjors valors en tots els paràmetres. No tenim valoracions de la implantació de les bermudes per la seva lenta implantació.

[es] Los céspedes son cultivos tradicionalmente muy exigentes con las necesidades hídricas, y prefieren climas donde no haya estaciones secas. En clima mediterráneo tenemos temperaturas suaves, pero en verano hay épocas de sequía que dificultan su crecimiento y obligan a realizar aportaciones de agua. La empresa multinacional de semillas DLF, con sede en Dinamarca, propone a la Escuela de Ingeniería Agroalimentaria y de Biosistemas de Barcelona realizar un ensayo para observar la posibilidad de implantar diferentes variedades y especies de céspedes y ver su viabilidad y resistencia en el clima Mediterráneo y bajo diferentes regímenes de riegos, para valorar la resistencia a la sequía. Este trabajo se centra en la implantación de este ensayo, desde la preparación del terreno hasta el momento de diferenciar los riegos. La germinación de todas las variedades ensayadas fue correcta excepto por las variedades de Bermuda que no llegaron a germinar hasta después de 9 meses. Los máximos valores se encuentran en las variedades de Lollium perenne, Festuca arrundinacea y Agrostis stolonifera. Las variedades de Poa tuvieron una implantación muy lenta. En cuanto a la implantación, a los 10 meses de la puesta en marcha del ensayo los mejores resultados se han obtenido con las variedades de Festuca arrundinacea con una valoración global cercana al máximo valor posible. La variedad Lollium, Quickston, no se ha implantado correctamente y presenta los peores valores en todos los parámetros. No tenemos valoraciones de la implantación de las bermudas por su lenta implantación.
[ca] Cada any es venen més de mig milió de taules de surf i la majoria d'aquestes danyen el nostre planeta. Entre el 85-90% de les taules que trobem en el mercat, són fabricades amb materials contaminants. I amb una vida útil d'aproximadament 2 anys, aquesta indústria crea 200.000 tones de residus plàstics cada any. Aquest projecte se centra en dissenyar una taula de surf sostenible. Mitjançant l'aplicació de materials innovadors i no comuns en el món del surf, es mostra una possibilitat de practicar aquest esport sense generar un gran impacte en el medi ambient. Amb els coneixements de la ciència de materials, s'analitzen les propietats de cada material i s'apliquen innovadors processos de fabricació.

[es] Cada año se venden más de medio millón de tablas de surf y la mayoría de estas dañan nuestro planeta. Entre el 85-90 % de las tablas que encontramos en el mercado, son fabricadas con materiales contaminantes. Y con una vida útil de aproximadamente 2 años, esta industria crea 200.000 toneladas de residuos plásticos cada año. Este proyecto se centra en diseñar una tabla de surf sostenible. Mediante la aplicación de materiales innovadores y no comunes en el mundo del surf, se muestra una posibilidad de practicar este deporte sin generar un gran impacto en el medio ambiente. Con los conocimientos de la ciencia de materiales, se analizan las propiedades de cada material y se aplican innovadores procesos de fabricación.
[ca] Aquest treball analitza i descriu el projecte i l'obra construïda de la Torre de la Creu realitzada per l'arquitecte Josep Maria Jujol i Gibert (1879-1949) entre els anys 1912 i 1916 a Sant Joan Despí. L'interès per comprendre el "com" de la seva pràctica condueix a indagar i establir el focus de la investigació en aquells aspectes constructius i tècnics que permeten materialitzar una obra arquitectònica absolutament singular.

[es] Este trabajo analiza y describe el proyecto y la obra construida de la Torre de la Creu realizada por el arquitecto Josep Maria Jujol i Gibert (1879-1949) entre los años 1912 y 1916 en Sant Joan Despí. El interés por comprender el "cómo" de su práctica conduce a indagar y establecer el enfoque de la investigación en aquellos aspectos constructivos y técnicos que permiten materializar una obra arquitectónica absolutamente singular.
[ca] L'espectroscòpia Raman és una tècnica fotònica que permet la caracterització unívoca d'un material a partir de la llum dispersada per aquest en incidir sobre ell amb un feix de llum monocromàtica (làser). Aquesta tècnica destaca al món de l'art, principalment, per la seva capacitat d'identificació i pel seu caràcter no destructiu. Amb la finalitat d'optimitzar i facilitar el procés de discriminació de pigments, aquest Treball Final de Grau planteja un sistema automàtic de discriminació d'espectres Raman basat en l'ús d'una tècnica d'agrupament i la tècnica d'extracció de característiques PCA. Per al desenvolupament d'aquesta eina d'ajuda s'han avaluat diferents tècniques d'agrupament a través de l'ús d'espectres Raman simulats i d'una mètrica que permet quantificar la qualitat dels agrupaments proporcionats i, en conseqüència, determinar l'algorisme amb els paràmetres que proporcionen els millors resultats. Finalment, es verifica el correcte funcionament de l'eina de discriminació d'espectres Raman implementada en casos experimentals.

[es] La espectroscopía Raman es una técnica fotónica que permite la caracterización unívoca de un material a partir de la luz dispersada por éste al incidir sobre él con un haz de luz monocromática (láser). Ésta técnica destaca en el mundo del arte, principalmente, por su capacidad de identificación y por su carácter no destructivo. Con el fin de optimizar y facilitar el proceso de discriminación de pigmentos, este Trabajo Final de Grado plantea un sistema automático de discriminación de espectros Raman basado en el uso de una técnica de agrupamiento y la técnica de extracción de características PCA. Para el desarrollo de esta herramienta de ayuda se han evaluado diferentes técnicas de agrupamiento a través del uso de espectros Raman simulados y de una métrica que permite cuantificar la calidad de los agrupamientos proporcionados y, en consecuencia, determinar el algoritmo con los parámetros que proporcionan los mejores resultados. Por último, se verifica el correcto funcionamiento de la herramienta de discriminación de espectros Raman implementada en casos experimentales.
[ca] Aquest projecte final de carrera pretén cubrir les possibilitats d'un protocol de comunicació Publish / Subscribe . Avaluant i desenvolupant millores pel consum en xarxes de sensors sense fils , com a possibles aplicacions del protocol en l'àmbit de tecnologies web , millorant així l'experiència de l'usuari. Per a això es farà servir l'ús de diversos llenguatges de programació : C ++ , Java , HTML, JavaScript i diversos Frameworks que intervenen en el desenvolupament, les proves i la implementació d'aplicacions web. A més, es realitzarà el disseny d'un model ontològic per a l'ús de protocols Publish / Subscribe .

[es] Este proyecto final de carrera pretende abarcar las posibilidades de un protocolo de comunicación Publish/Subscribe. Evaluando y desarrollando mejoras para el consumo en redes de sensores inalámbricos, como posibles aplicaciones del protocolo en el ámbito de tecnologías web, mejorando así la experiencia del usuario. Para ello se empleará el uso de varios lenguajes de programación: C++, Java, HTML, JavaScript y varios Frameworks que intervienen en el desarrollo, las pruebas y la implementación de aplicaciones web. Además, se realizará el diseño de un modelo ontológico para el uso de protocolos Publish/Subscribe.
[ca] L'objectiu principal d'aquesta tesi és avançar en la modelització numèrica dels elements junta per a les proves pullout en formigó armat. Per aconseguir-ho, el formigó i les barres estan modelades amb elements finits sòlids 3D, mentre que la unió entre els materials es caracteritza a través dels anomenats "elements junta d'espessor quasi zero". És un problema complex que implica elements finits combinats amb elements junta, una llei constitutiva no-lineal (amb un model de dany) i el contacte entre el formigó i la barra. Per tal d'entendre com es resol aquest problema, les equacions i les fórmules corresponents es presenten a la tesi actual. L'origen del Mètode d'Elements Finits, així com els conceptes bàsics emprats durant aquesta tesi s'introdueixen en primer lloc. A més, també es presenten el model de dany isotròpic i la formulació utilitzada pels elements junta. En acoblar aquests dos conceptes, les fórmules així com les equacions de govern usades en les simulacions s'entenen clarament. Per altra banda, també es presenta la solució explícita utilitzada en aquesta tesi, juntament amb l'optimització numèrica duta a terme. Finalment, per a poder tenir una visió global i pràctica dels conceptes prèviament explicats, es presenten els resultats, les simulacions i les discussions de tres exemples diferents. Cadascun d'aquests exemples presenta una sèrie de casos que permeten entendre com s'aplica tota la formulació i, per tant, avançar en la modelització numèrica d'elements junta en les proves pullout.

[es] El objetivo principal de esta tesis es avanzar en la modelización numérica de los elementos junta para las pruebas pullout en hormigón armado. Para conseguirlo, el hormigón y las barras están modeladas con elementos finitos sólidos 3D, mientras que la unión entre los materiales se caracteriza a través de los conocidos como "elementos junta de espesor cuasi-cero". Es un problema complejo que implica elementos finitos combinados con elementos junta, una ley constitutiva no-lineal (con un modelo de daño) y el contacto entre el hormigón y la barra. Para entender cómo se resuelve este problema, las ecuaciones y las fórmulas correspondientes se presentan en la tesis actual. El origen del Método de Elementos Finitos, así como los conceptos básicos empleados durante esta tesis, se introducen en primer lugar. Además, también se presentan el modelo de daño isotrópico y la formulación utilizada para los elementos junta. Al acoplar estos dos conceptos, las fórmulas, así como las ecuaciones de gobierno usadas en las simulaciones, se entienden claramente. Por otro lado, también se presenta la solución explícita usada en esta tesis, junto con la optimización numérica llevada a cabo. Finalmente, para poder tener una visión global y práctica de los conceptos previamente explicados, se presentan los resultados, las simulaciones y las discusiones de tres ejemplos diferentes. Cada uno de estos ejemplos presenta una serie de casos que permiten entender cómo se aplica toda la formulación y, por lo tanto, avanzar en la modelización numérica de elementos junta en las pruebas pullout.
[ca] L'exercici parteix de la voluntat de fer arribar l'eix urbà de Pere IV fins al centre de Sant Adrià de Besòs. Això dóna lloc a tres projectes, dels quals aquest PFG és la tercera i última peça. Més en l'àmbit arquitectònic, el projecte es centra en traslladar les instal·lacions actuals del Club de Tennis de Sant Adrià a un nou emplaçament.

[es] El ejercicio parte de la voluntad de hacer llegar el eje urbano de la calle Pere IV hasta el centro de Sant Adrià de Besòs. Esto da lugar a tres proyectos, de los cuales este PFG es la tercera y última pieza. Más en un ámbito arquitectónico, el proyecto se centra en trasladar las instalaciones actuales del Club de Tennis de Sant Adrià a un nuevo emplazamiento.
[ca] Aquest Treball de Fi de Grau estudia la relació entre la pràctica arquitectònica i els processos de disseny al llarg de la història, centrant-se específicament en els mètodes paramètrics. L'objectiu principal del treball és comprendre aquesta relació mitjançant l'anàlisi de casos d'estudi que s'han considerat rellevants. Per fer-ho, s'identifiquen tres etapes: l'Era Predigital, que comença al segle XX i es caracteritza per l'experimentació empírica; l'Era Digital, que sorgeix a la segona meitat del segle XX amb el desenvolupament de les eines computacionals; i la tercera etapa, definida per la introducció de la Intel·ligència Artificial (IA). Els casos d'estudi que s'han seleccionat ajuden a comprendre com les diferents eines de disseny han anat influenciant la pràctica arquitectònica al llarg d'aquestes etapes. Aquesta anàlisi cronològica ajudarà a entendre el nexe Arquitectura_Arquitectura Paramètrica_IA com una evolució en curs.

[es] Este Trabajo de Fin de Grado estudia la relación entre la práctica arquitectónica y los procesos de diseño a lo largo de la historia, enfocándose específicamente en los métodos paramétricos. El objetivo principal del trabajo es comprender esta relación mediante el análisis de casos de estudio que se han considerado relevantes. Para ello, se identifican tres etapas: la Era Predigital, que comienza en el siglo XX y se caracteriza por la experimentación empírica; la Era Digital, que surge en la segunda mitad del siglo XX con el desarrollo de las herramientas computacionales; y la tercera etapa, definida por la introducción de la Inteligencia Artificial (IA). Los casos de estudio que se han seleccionado ayudan a comprender como las distintas herramientas de diseño han ido influyendo en la práctica arquitectónica a lo largo de estas etapas. Este análisis cronológico ayudará a entender el nexo Arquitectura_Arquitectura Paramétrica_IA como una evolución en curso.
[ca] El sistema RESCUECELL consisteix en una xarxa GSM local desplegada en cas d'emergència, per tal de trobar dispositius mòbils soterrats, que poden pertànyer a persones en perill. Els dispositius que es troben dins de la zona de cobertura del sistema, són obligats a connectar-se a aquesta xarxa GSM local a través dels nodes, els quals fan servir la informació transmesa per estimar el temps d'arribada del senyal des del dispositiu mòbil fins al node. Aquest valor estimat es fa servir per determinar la posició del dispositiu mòbil. Degut a la propagació multicamí i sense visió directa que caracteritza el canal de runa, l'estimació de la posició esdevé un desafiament important. Aquest ́es el punt de partida d'aquesta tesi, que t ́e com a objectiu l'estudi del rendiment d'un algorisme d'estimació basat en l'operador Teager-Kaiser. Així doncs, en aquesta tesi s'ha implementat l'algorisme en qüestió, i posteriorment el seu rendiment s'ha comparat amb altres algorismes alternatius.

[es] El sistema RESCUECELL consiste en una red GSM local desplegada en caso de emergencia para la localización de terminales móviles enterrados que podrían pertenecer a personas en peligro. Los dispositivos que se encuentran en la zona de cobertura del sistema son obligados a conectarse a la red GSM local a través de los nodos, que usan la información transmitida para estimar el tiempo de propagación del terminal móvil al nodo. Este valor estimado es utilizado posteriormente para determinar la posición del dispositivo móvil. Debido a la propagación multicamino y sin visión directa que caracteriza el canal de escombros, la estimación de la posición se convierte en un importante desafío. Éste es el punto de partida de esta tesis, que tiene como objetivo el estudio del rendimiento de un algoritmo de estimación basado en el operador Teager-Kaiser. Así pues, en esta tesis se ha implementado dicho algoritmo, y posteriormente se ha comparado su rendimiento con el de otros algoritmos alternativos.
[ca] A causa de la gran sequera que està patint Catalunya aquests darrers anys, les normatives sobre la gestió de l'aigua cada vegada són més restrictives i obliga a tots aquells petits municipis, que fins ara abocaven directament al riu, a autogestionar-se la seva aigua residual, instal·lant una estació depuradora. Aquest és el cas del petit poble de Marganell, situat a la falda de Montserrat. El present projecte pretén definir tots els conceptes fonamentals sobre depuració d'aigües, conjuntament amb totes les tecnologies existents, inclús per aquells municipis més petits. Donar una pinzellada de la present normativa, tant l'estatal com l'autonòmica. Amb l'objectiu de poder dissenyar una depuradora adequant-se a les condicions de Marganell. Analitzant les dades de partida calculades, buscant els equips més adients en funció de les necessitats del poble i fent una previsió dels costos de la maquinària escollida.

[es] Debido a la gran sequía que está sufriendo Cataluña estos últimos años, las normativas sobre la gestión del agua cada vez son más restrictivas y obliga a todos aquellos pequeños municipios, que hasta ahora vertían directamente en el río, a autogestionarse su agua residual, instalando una estación depuradora. Este es el caso del pequeño pueblo de Marganell, situado al regazo de Montserrat. El presente proyecto pretende definir todos los conceptos fundamentales sobre depuración de aguas, conjuntamente con todas las tecnologías existentes, incluso por aquellos municipios más pequeños. Dar una pincelada de la presente normativa, tanto el estatal como la autonómica. Con el objetivo de poder diseñar una depuradora adecuándose a las condiciones de Marganell. Analizando los datos de partida calculados, buscando los equipos más adecuados en función de las necesidades del pueblo y haciendo una previsión de los costes de la maquinaria elegida.