BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] L'Educació Física està adoptant una visió sistèmica, no només afavorint el desenvolupament d'habilitats motrius, sinó també d'aspectes socioafectius. Consegüentment, sorgeix la necessitat de realitzar intervencions significatives basades en l'educació de les conductes motrius. En aquest sentit, analitzem una intervenció sobre l'estratègia motriu multimodal en bàsquet aplicada a l'alumnat de primer d' educació secundària. Amb aquest objectiu, es va dissenyar i implementar una proposta innovadora focalitzada en una estratègia esportiva multidimensional per al bàsquet, tenint en compte la lògica interna i les quatre dimensions de la conducta motriu. La recerca és de tall quantitatiu i utilitza el qüestionari com a instrument de recollida de dades. Els resultats indiquen que la dimensió afectiva i orgànica està al servei de la presa de decisions i la lògica interna de l'esport. Concretament, oferir a l'estudiantat un procés d'avaluació genera de forma explícita la incorporació i millora de les dimensions de la conducta motriu. A més, les dades assoleixen el màxim valor puntuat després de realitzar la reflexió en acció amb l'avaluació de l'equip rival. De la mateixa manera, l'educació de les conductes motrius és un aspecte clau per a la millora competencial de l'estudiantat a través de l'educació de l'estratègia motriu.

[es] La Educación Física está tendiendo hacia una visión sistémica, no solo favoreciendo el desarrollo de habilidades motrices, sino también de aspectos socioafectivos. Consecuentemente, surge la necesidad de realizar intervenciones significativas basadas en la educación de las conductas motrices. Para ello, analizamos una intervención sobre la estrategia motriz multimodal en baloncesto aplicada al alumnado de primero de educación secundaria. Para ello, se diseñó e implementó una propuesta innovadora focalizada en una estrategia deportiva multidimensional para el baloncesto, teniendo en cuenta la lógica interna y las cuatro dimensiones de la conducta motriz. La investigación es de corte cuantitativo y utiliza el cuestionario como instrumento de recogida de datos. Los resultados indican que la dimensión afectiva y orgánica está al servicio de la toma de decisiones y la lógica interna del deporte. Concretamente, ofrecer al alumnado un proceso de evaluación genera de forma explícita la incorporación y mejora de las dimensiones de la conducta motriz. Además, los datos alcanzan el máximo valor puntuado después de realizar la reflexión en acción con la evaluación del equipo rival. Asimismo, la educación de las conductas motrices es un aspecto clave para la mejora competencial del alumnado a través de educar la estrategia motriz.
[ca] El present treball mostra un episodi de forta irregularitat climàtica, manifestada en una seqüència d'esdeveniments de pluja torrencial i sequera. Dins d'aquest episodi es produeixen tensions en la producció agrícola i dificultat per assegurar la qualitat del recurs hídric. La situació es complica pel conflicte bèl·lic existent amb França, i les mobilitzacions de recursos i tropes. El resultat dels diferents factors adversos és un complex equilibri sanitari amb múltiples brots epidèmics agreujats per les malalties ja pròpies i una tensió en la disponibilitat de recursos materials i humans per atendre la situació.

[es] El presente trabajo muestra un episodio de fuerte irregularidad climática, manifestada en una secuencia de eventos de lluvia torrencial y sequía. Dentro de este episodio, se producen tensiones en la producción agrícola y dificultades para asegurar la calidad del recurso hídrico. La situación se complica por el conflicto bélico existente con Francia, y las consiguientes movilizaciones de recursos y tropas. El resultado de los diferentes factores adversos es un complejo balance sanitario con múltiples brotes epidémicos agravados por las enfermedades ya propias y una tensión en la disponibilidad de recursos materiales y humanos para atender la situación.
[ca] Si ensenyem una llengua, no podem ensenyar-la prescindint de l'existència de moltes altres llengües. Una bona educació lingüística ha de servir per entendre i usar més bé tots els recursos, registres i varietats de la pròpia llengua, i per facilitar l'accés als altres idiomes. En aquest sentit, presentem una proposta teòrica i programàtica per tal d'afrontar el multilingüisme a les nostres aules i a la nostra comunitat, a partir d'una revisió conceptual ampla i diversa, però també a partir de la nostra experiència didàctica i vital. Ara bé, aquestes ratlles no han de seruna proposta d'aplicació pràctica, ni un seguit de receptes per omplir les programacions, sinó un treball teòric, que obri perspectives i possibilitats de noves recerques.

[es] Si enseñamos una lengua, no podemos enseñarla prescindiendo de la existencia de muchas otras lenguas. Una buena educación lingüística ha de servir para entender y usar mejor todos los recursos, registros y variedades de la propia lengua, y para facilitar el acceso a los demás idiomas. En este sentido, presentamos una propuesta teórica y programática con la que afrontar el multilinguismo en nuestras aulas y en nuestra comunidad, a partir de una revisión conceptual amplia y diversa, pero también a partir de nuestra propia experiencia didáctica y vital. Sin embargo, estas líneas no han de ser una simple propuesta de aplicación práctica, ni una serie de recetas con las que llenar las programaciones, sino un trabajo teórico que abra perspectivas y posibilidades de nuevas investigaciones.
[ca] INTRODUCCIÓ. En tots els nivells formatius, el desenvolupament de conceptes matemàtics ha generat expectatives i exigències en la comunitat educativa d'Equador. Aquesta investigació té com a objectiu explorar la relació que hi ha entre els estils d'aprenentatge i les estratègies didàctiques en el procés d'ensenyament-aprenentatge de les matemàtiques. Es va aplicar la teoria de Honey i Mumford sobre estils d'aprenentatge i les estratègies més utilitzades pels docents del batxillerat general unificat (BGU), com ara: exposició reflexiva, aprenentatge basat en problemes, resolució de problemes i organitzadors gràfics, entre d'altres. MÈTODE. Aquesta investigació és de caràcter correlacional-causal. Es va utilitzar la tècnica del mostreig estratificat aleatori, aplicat a 387 estudiants del col·legi nacional Montúfar, de la ciutat de Quito. La informació es va recollir a través dels qüestionaris CHAEA i estratègies didàctiques. RESULTATS. S'interpreten els resultats dels qüestionaris esmentats, així com la relació entre ells, la qual cosa permet la verificació d'algunes hipòtesis plantejades. DISCUSSIÓ. Els estils d'aprenentatge tenen un valor neutre; cap estil és millor que l'altre; poden combinar-se i, alhora, ser flexibles. A més, no totes les estratègies didàctiques són consistents amb els diversos estils d'aprenentatge.

[es] INTRODUCCIÓN: En los niveles formativos, el desarrollo de conceptos matemáticos ha generado expectativas en la comunidad educativa de Ecuador. Esta investigación tiene como objetivo, explorar la relación que existe entre los estilos de aprendizaje y las estrategias didácticas en el proceso de enseñanza y aprendizaje de la matemática. Se aplicó la teoría de Honey y Mumford sobre estilos de aprendizaje y las estrategias más utilizadas por los docentes de Bachillerato General Unificado (BGU) como: la exposición reflexiva, el aprendizaje basado en problemas, la resolución de problemas, o los organizadores gráficos, entre otros. MÉTODO: Esta investigación es de tipo correlacional-causal. Se utilizó la técnica del muestreo aleatorio estratificado, aplicado a 387 estudiantes de una población del colegio Nacional Montúfar de la ciudad de Quito. La información se recolectó a través de los cuestionarios CHAEA y Estrategias Didácticas. RESULTADOS: Se interpretan los resultados de los cuestionarios mencionados, siendo los datos primarios los estilos de aprendizaje y las estrategias didácticas. Esta información permite la verificación de algunas hipótesis planteadas. DISCUSIÓN: Los estilos de aprendizaje tienen un valor neutro; ningún estilo es mejor que otro, estos pueden combinarse y, a la vez, ser flexibles. Además, no todas las estrategias didácticas son consistentes con los diversos estilos de aprendizaje.
[ca] Tradicionalment la recerca neurocientífica sobre el bilingüisme s'ha centrat en les implicacions funcionals. El cervell és un òrgan en constant canvi durant tota la vida (per causes genètiques i no genètiques), i la intensitat i freqüència amb què usem el llenguatge fan del bilingüisme una condició d'elevada demanda cognitiva. En l'última dècada s'ha produït un progrés significatiu pel que fa als correlats neurals del processament i la representació del llenguatge, en gran part gràcies als avanços en les tècniques de neuroimatge. Nombrosos estudis han mostrat que el bilingüisme podria estar relacionat amb increments del volum de substància grisa i una integritat superior de la substància blanca en àrees cerebrals implicades en el llenguatge. També s'ha observat que es poden produir endarreriments d'entre 4 i 5 anys en l'aparició de la demència, fet que fa pensar que el bilingüisme podria incrementar la reserva cognitiva.

[es] Tradicionalmente la investigación neurocientífica sobre el bilingüismo se ha centrado en las implicaciones funcionales. El cerebro es un órgano en constante cambio durante toda la vida (por causas genéticas y no genéticas), y la intensidad y la frecuencia con que usamos el lenguaje hacen del bilingüismo una condición de alta demanda cognitiva. En la última década se ha producido un progreso significativo en lo referente a los correlatos neurales del procesamiento y la representación del lenguaje, en gran parte debido a los avances en las técnicas de neuroimagen. Así, numerosos estudios han mostrado que el bilingüismo podría estar relacionado con incrementos del volumen de sustancia gris y una mayor integridad de la sustancia blanca en áreas cerebrales implicadas en el lenguaje. También se ha observado que se podría producir un retraso de entre 4 y 5 años en la aparición de la demencia, lo que hace pensar que el bilingüismo podría incrementar la reserva cognitiva.
[ca] L'article analitza el treball de Romuald Hazoumè que fa referència a la relació entre màscara i identitat, des de la reivindicació de l'artista de la seva lectura de la història i els problemes socio-polítics derivats de les relacions entre Àfrica i Occident, per a la seva implementació en la didàctica d'educació artística. Les seves màscares neoafricanes ens ofereixen, una lectura de la guerra, la violència, el colonialisme, el neocolonialisme, el racisme o el consumisme, tot posicionant-nos com a espectadors implicats en plantejaments crítics respecte la història occidental, i els paràmetres etnocèntrics d'aproximació a la realitat que impregnen els sistemes educatius. Metodològicament s'utilitzen sistemes de recerca històrica, descriptiva i teòrica, a partir dels quals s'elabora una sèrie de posicionaments diferencials amb alumnes de Magisteri, des de la metodologia de taller.

[es] El artículo analiza el trabajo de Romuald Hazoumè que hace referencia a la relación entre máscara e identidad, desde la reivindicación del artista de su lectura de la historia y los problemas socio-políticos derivados de las relaciones entre África y Occidente, para su implementación en la didáctica de educación artística. Sus máscaras neoafricanas nos ofrecen, una lectura de la guerra, la violencia, el colonialismo, el neocolonialismo, el racismo o el consumismo, posicionándonos como espectadores implicados en planteamientos críticos con respecto a la historia occidental, y a los parámetros etnocéntricos de aproximación a la realidad que impregnan los sistemas educativos. Metodológicamente se utilizan sistemas de investigación histórica, descriptiva y teórica, a partir de los que se elaboran una serie de posicionamientos diferenciales con alumnos de Magisterio, desde la metodología de taller.
[ca] A Uruguai els avenços en neuroeducació han estat donats pel desenvolupament a l'estudi de les dificultats de l'aprenentatge per professionals de l'educació i pels treballs de la neuropsicologia i les ciències cognitives, en particular a centres universitaris. Sobre la dècada dels seixanta es van iniciar els treballs sobre dislèxia principalment, als quals es van anar incorporant investigacions des del camp de la neurologia, la neuropediatria, la neuropsicologia i de les ciències cognitives en general. Aquests treballs han donat com a resultat el desenvolupament d'un conjunt de tècniques d'avaluació, de programes d'intervenció i estimulació per a ús educatiu que estan incorporant les evidències de la neuroeducació a les escoles. No obstant això, es presenten una sèrie de desafiaments per a una comprensió i incorporació més gran dels estudis de la neuroeducació a les pràctiques d'ensenyament per tal d'afavorir i millorar els aprenentatges.

[es] En Uruguay los avances en neuroeducación han venido dados por el desarrollo en el estudio de las dificultades del aprendizaje por profesionales de la educación y por los trabajos de la neuropsicología y las ciencias cognitivas, en particular en centros universitarios. Sobre la década de los 60 se iniciaron los trabajos sobre dislexia principalmente, a los que se fueron incorporando investigaciones desde el campo de la neurología, la neuropediatría, la neuropsicología y de las ciencias cognitivas en general. Estos trabajos han dado como resultado el desarrollo de un conjunto de técnicas de evaluación, de programas de intervención y estimulación para uso educativo que están incorporando las evidencias de la neuroeducación a las escuelas. No obstante, se presentan una serie de desafíos para una comprensión e incorporación mayor de los estudios de la neuroeducación a las prácticas de enseñanza con el fin de favorecer y mejorar los aprendizajes.
[ca] Aquest article analitza el referèndum d'independència celebrat a Escòcia el 18 de setembre de 2014. En primer lloc, descriu els elements principals del procés fins a la celebració del referèndum fent referència als principals acords institucionals i al suport de l'opinió pública. En segon lloc, s'analitzen les implicacions per al debat constitucional britànic i el model de devolució. En tercer lloc, es discuteix el cas escocès dins el marc de l'estudi de les secessions i els referèndums sobre aquesta qüestió. L'article conclou que el cas analitzat és un exemple d'acomodació democràtica de les demandes secessionistes plantejades per les nacions sense Estat a les democràcies plurinacionals al s. XXI.Paraules clau: independència, demandes secessionistes, Escòcia, referèndum

[es] El presente artículo analiza el referéndum de independencia celebrado en Escocia el 18 de septiembre de 2014. En primer lugar, describe los elementos principales del proceso hasta la celebración del referéndum con referencia a los acuerdos institucionales y al apoyo de la opinión pública. En segundo lugar, se analizan las implicaciones para el debate constitucional británico y el modelo de devolution. En tercer lugar, se discute el caso escocés dentro del marco del estudio de las secesiones y los referéndums sobre la cuestión. El artículo concluye que el caso analizado es un ejemplo de acomodación democrática de las demandas secesionistas planteadas por las naciones sin Estado a las democracias plurinacionales en el s. XXI.
[ca] El present treball planteja la necessitat de formar al professorat en disseny gràfic i alfabetització visual. La recerca parteix d'un estudi exploratori en el qual s'analitzen les possibilitats educatives de la cultura visual, tot utilitzant com a metodologia l'estudi de cas. Les dades es recullen durant el procés dut a terme en el projecte Identidades, on participen dos grups de grau de Magisteri. Intentem investigar fins a quin punt resulta necessari l'ús del taller de creació artística en formar futurs mestres en l'ús i coneixement d'imatges. Utilitzem també la Recerca Basada en Arts, tot incorporant qüestions d'identitat i tractant temes de rang social, com el respecte a la diversitat. Entre els assoliments aconseguits, destacar la motivació que suposa per a l'alumnat l'ús del disseny gràfic, en crear un exlibris, tot afavorint la creativitat i la delectació visual entre futurs docents.

[es] El presente trabajo plantea la necesidad de formar al profesorado en diseño gráfico y alfabetización visual. La investigación parte de un estudio exploratorio en el que se analizan las posibilidades educativas de la cultura visual, utilizando como metodología el estudio de caso. Los datos se recogen durante el proceso llevado a cabo en el proyecto Identidades, donde participan dos grupos de grado de Magisterio. Intentamos averiguar hasta qué punto resulta necesario el uso del taller de creación artística al formar a futuros maestros en el uso y conocimiento de imágenes. Utilizamos también la Investigación Basada en Artes, incorporando cuestiones de identidad y tratando temas de rango social, como el respeto a la diversidad. Entre los logros alcanzados, destacar la motivación que supone para el alumnado el uso del diseño gráfico, al crear un exlibris, auspiciando la creatividad y el deleite visual entre futuros docentes.
[ca] INTRODUCCIÓ. La tècnica de King i Altman és un mètode matemàtic per determinar la velocitat d'una reacció a partir del mecanisme de cinètica enzimàtica. Aquesta tècnica cerca el nombre de formes enzimàtiques (N) del mecanisme cíclic i les rutes amb N – 1 fletxes que van a cadascuna d'aquestes formes. La concentració relativa de cada forma (respecte a la concentració total de l'enzim) és el producte de les constants de cadascuna de les rutes en qüestió dividida pel de totes les rutes de les N – 1 fletxes de totes les formes enzimàtiques del sistema. Aquesta tècnica permet obtenir les equacions de velocitat ràpidament. MÈTODE. A partir d'una pàgina web es pot fer el càlcul de la velocitat de manera no manual. Malgrat tot, cal que els alumnes aprenguin a fer la tècnica manualment. RESULTATS. En aquest treball hem utilitzat ChatGPT 3.5 per consultar sobre la tècnica de King i Altman. També ho hem cercat mitjançant Google, però hem trobat molt pocs resultats. Pel que fa a ChatGPT 3.5, desconeix la tècnica i ens va respondre nombroses incorreccions. DISCUSSIÓ. Aquests resultats conclouen que cal avançar una mica més en la intel·ligència artificial per poder utilitzar-la com a professor.

[es] INTRODUCCIÓN. La técnica de King y Altman es un método matemático para determinar la velocidad de una reacción a partir del mecanismo de cinética enzimática. Esta técnica busca el número de formas enzimáticas (N) del mecanismo cíclico y las rutas con N – 1 flechas que van a cada una de estas formas. La concentración relativa de cada forma (respecto a la concentración total de la enzima) es el producto de las constantes de cada una de las rutas en cuestión dividida por el de todas las rutas de las N – 1 flechas de todas las formas enzimáticas del sistema. Esta técnica permite obtener las ecuaciones de velocidad rápidamente. MÉTODO. A partir de una página web se puede hacer el cálculo de la velocidad de manera no manual. Sin embargo, es necesario que los alumnos aprendan a realizar la técnica manualmente. RESULTADOS. En este trabajo utilizamos ChatGPT 3.5 para consultar sobre la técnica de King y Altman. También lo buscamos mediante Google, pero encontramos muy pocos resultados. En cuanto a ChatGPT 3.5, desconoce la técnica y respondió con numerosas incorrecciones. DISCUSIÓN. Estos resultados concluyen que es necesario avanzar más en la inteligencia artificial para poder utilizarla como profesor.
[ca] El següent article analitza i discuteix les principals fonts i causes de la violència, així com la percepció que se sol tenir del fenomen de la inseguretat als països d'Amèrica Llatina. Així doncs, s'hi discuteix la idea tradicional que la pobresa és el principal factor generador de violència, i s'hi proposa la consideració d'altres variables que suggereixen que la violència i la inseguretat al subcontinent estan associades a processos socials molt més complexos que no pas s'ha considerat tradicionalment.

[es] El siguiente artículo analiza y discute las principales fuentes y causas de la violencia, así como de la percepción que se tiene sobre el fenómeno de la inseguridad en los países de América Latina. De esta manera, se discute la tradicional idea de que es la pobreza el principal factor generador de violencia y se propone la consideración de otras variables, que sugieren que la violencia y la inseguridad en el subcontinente se asocian con procesos sociales mucho más complejos de lo que tradicionalmente se ha considerado.
[ca] Actualment, els professors tenen en la narració una de les eines amb les que poden posar en pràctica metodologies docents actives innovadores com la gamificació. En aquest sentit, la creació i la narració d'històries o storytelling, ha esdevingut una alternativa atractiva doncs respon als interessos dels estudiants en el joc, ofereix la possibilitat d'aprendre jugant i afavoreix la seva motivació cap a l'aprenentatge. En aquest treball es desenvolupa una proposta didàctica que té per objectiu la introducció dels jocs narratius i el storytelling en les pràctiques docents de l'assignatura Organització Escolar, matèria inclosa en els plans d'estudi dels Graus de Mestre en Educació Infantil i Educació Primària. Es presenta, a més, material complementari per a la seva posada en pràctica, així com per a la seva possible adaptació a altres matèries. Finalment, es discuteixen les seves implicacions i les conclusions derivades del desenvolupament de la proposta destacant el seu caràcter innovador, lúdic i motivador pels estudiants, així com pel desenvolupament professional dels docents de nivell educatiu superior.

[es] En la actualidad, el profesorado tiene en la narración una de las herramientas con las que poner en práctica, metodologías docentes activas innovadoras como es la gamificación. En este sentido, la creación y la narración de historias o storytelling, se ha convertido en una alternativa atractiva pues responde a los intereses de los estudiantes en el juego, brinda la posibilidad de aprender jugando y favorece su motivación hacia el aprendizaje. En el presente trabajo, se desarrolla una propuesta didáctica cuyo objetivo es introducir los juegos narrativos y el storytelling en las prácticas docentes de la asignatura de Organización Escolar, materia incluida en los planes de estudio de los Grados de Maestro en Educación Infantil y Educación Primaria. Se presenta, además, material complementario para su puesta en práctica, así como para su posible adaptación a otras materias. Finalmente, se discuten sus implicaciones y las conclusiones derivadas del desarrollo de la propuesta destacando su carácter innovador, lúdico y motivador para los estudiantes, así como para el desarrollo profesional de los docentes de nivel educativo superior.