[ca] En aquesta tesi explorem com dos joves catalans (l'Aitana i l'Erik) construeixen les seves identitats translocals i es representen com a microcelebritats a les seves publicacions d'Instagram. Basant-nos en les perspectives de la sociolingüística, els estudis del discurs, la semiòtica social i l'etnografia digital, analitzem un corpus format per les publicacions (posts) i les històries (stories) dels participants, a més de sis entrevistes i notes de camp que reflecteixen les observacions que vam dur a terme durant un període de deu mesos. Més específicament, estudiem l'estil comunicatiu emprat pels dos joves amb la seva audiència; els recursos multimodals utilizats en la publicació de selfies, videoselfies i fotos de si mateixos preses per una tercera persona; i els extractes de les entrevistes en què els participants expressen les seves percepcions i els seus posicionaments pel que fa a l'ús d'aquests recursos. Els resultats mostren que aquests joves utilitzen recursos heteroglòssics (de la seva varietat de l'espanyol, del català, de l'anglès i de la varietat caribenya de l'espanyol), com també recursos tipogràfics similars a l'escriptura dels hashtags per identificar-se tant amb la localitat com la globalitat. Així mateix, duen a terme performances que elaboren amb recursos multimodals (com determinats posats, expressions facials, efectes d'Instagram, etc.) per representar-se com a productes de marca i posicionar la seva audiència com a fans. D'aquesta manera, aquest estudi s'afegeix als escassos treballs que investiguen la construcció de la identitat juvenil als mitjans socials des d'una perspectiva sociolingüística, discursiva i etnogràfica. A més, contribueix a la recerca de la translocalitat i la microcelebritat en el context català i espanyol, fins ara inexplorat. Malgrat que els discursos socials entenen, generalment, aquests dos tipus d'identitats en termes dicotòmics, destacant el seu caràcter empoderador o banal, els nostres resultats indiquen que aquestes identificacions són més força complexes, amb matisos que només es poden entendre des dels esquemes que marca la globalització.

[es] En esta tesis exploramos cómo dos jóvenes catalanes (Aitana y Erik) construyen identidades translocales y se representan como microcelebridades en sus publicaciones de Instagram. Basándonos en las perspectivas de la sociolingüística, los estudios del discurso, la semiótica social y la etnografía digital, analizamos un corpus formado por las publicaciones (posts) y las historias (stories) de los participantes, además de seis entrevistas y notas de campo que reflejan las observaciones que llevamos a cabo durante un periodo de diez meses. Más específicamente, examinamos el estilo comunicativo empleado por los dos jóvenes con su audiencia; los recursos multimodales utilizados en la publicación de selfies, videoselfies y fotos de sí mismos tomadas por una tercera persona; y los extractos de las entrevistas en las que los participantes expresan sus percepciones y posicionamientos con respecto al uso de dichos recursos. Los resultados muestran que estos jóvenes utilizan recursos heteroglósicos (de su variedad del español, del catalán, del inglés y de la variedad caribeña del español), así como recursos tipográficos similares a la escritura de los hashtags, para identificarse tanto con lo local como con lo global. Asimismo, llevan a cabo performances, que elaboran a través de recursos multimodales (como determinadas poses, expresiones faciales, efectos de Instagram, etc.), para representarse como productos de marca y posicionar a su audiencia como fans. De este modo, el presente estudio se une a los escasos trabajos que investigan la construcción de la identidad juvenil en los medios sociales desde una perspectiva sociolingüística, discursiva y etnográfica. Además, contribuye a la investigación sobre la translocalidad y la microcelebridad en el contexto catalán y español, hasta ahora inexplorado. Mientras que los discursos sociales entienden, generalmente, estos dos tipos de identidades en términos dicotómicos, destacando su carácter empoderador o banal, nuestros resultados indican que estas identificaciones son bastante más complejas, con matices que solo pueden entenderse dentro de los esquemas que marca la globalización.