[ca] Aquesta tesi recull una investigació en conservació biocultural realitzada entre el 2008 i el 2011 en els horts domèstics de la Vall Fosca al Pirineu català, nord-est d'Espanya. La Vall Fosca és una vall en la qual encara perviuen agroecosistemes tradicionals, però que es troba dividida a l'hora de definir el model de desenvolupament més desitjable. Aquesta tesi analitza l'existència de cultius de gestió local i el coneixement associat a ells en una àrea rural d'un país industrialitzat; mostra qui i per què es conserven els cultius de gestió local, i estima l'associació entre la centralitat individual a la xarxa d' intercanvi de llavors i la conservació dels cultius de gestió local i el seu coneixement associat. En aquesta tesi també s'analitzen els serveis ambientals proporcionats pels horts domèstics, així com les diferències entre homes i dones en el moment de valorar aquests serveis ambientals. Els resultats de l'anàlisi estableixen l'existència de cultius de gestió local i el coneixement associat a ells en una àrea rural d'un país industrialitzat. Específicament els meus resultats mostren l'existència de 39 cultius de gestió local corresponents a 31 espècies, en horts amb una diversitat de 148 espècies diferents. Les dones, les persones de més de 65 anys d'edat, els hortolans amb experiència, i la gent que conrea l'hort amb tècniques orgàniques mantenen més cultius de gestió local que les persones sense aquestes característiques. Així mateix les persones que tenen un paper més actiu en les xarxes d'intercanvi de llavors i que tenen majors nivells d'intermediació a la xarxa, també conserven més cultius de gestió local i tenen major coneixement tradicional que les persones que tenen un paper més passiu en les xarxes socials. Els horts domèstics proporcionen un ampli ventall de serveis, sovint poc destacats en la literatura. Entre aquests, els serveis culturals són els més apreciats. Una aportació interessant en aquest sentit és que els serveis dels horts domèstics més valorats difereixen significativament dels serveis proporcionats per altres sistemes agrícoles. Un altre aportació interessant d'aquest treball és que les dones valoren els serveis ambientals més que els homes. L'explicació a aquesta troballa s'emmarca en la teoria de la socialització, que assigna a les dones papers de cura i protecció. Aquesta anàlisi aporta noves dades que faciliten l'enteniment de la relació entre actituds pro-ambientals i la socialització de gènere. En aquesta tesi s'ha pogut comprovar que els horts i els conreus de gestió local són símbols d'identitat cultural a la vall i que tant els habitants permanents com els visitants consideren que els horts són elements clau en el paisatge de la vall i que s'haurien preservar com a part del seu patrimoni biocultural. A més, els serveis ambientals proporcionats pels horts, en particular els culturals, poden ajudar a teixir relacions entre les persones que contribueixin a enfortir la identitat cultural i a crear llaços de respecte amb el seu medi ambient. Els resultats d'aquesta tesi poden contribuir a visibilitzar la diversitat biocultural de la vall i generar models endògens de desenvolupament rural basats en l'explotació sostenible dels serveis ambientals generats pels agroecosistemes tradicionals.

[es] La presente tesis recoge una investigación en conservación biocultural realizada entre el 2008 y el 2011 en los huertos domésticos de la Vall Fosca en el Pirineo catalán, nordeste de España. La Vall Fosca es un valle en el que aún perviven agroecosistemas tradicionales, pero que se encuentra dividido a la hora de definir el modelo de desarrollo más deseable. Esta tesis analiza la existencia de cultivos de manejo local y el conocimiento asociado a ellos en un área rural de un país industrializado; muestra quién y por qué se conservan los cultivos de manejo local; y estima la asociación entre la centralidad individual en la red de intercambio de semillas y la conservación de los cultivos de manejo local y su conocimiento asociado. En esta tesis también se analizan los servicios ambientales proporcionados por los huertos domésticos, así como las diferencias entre hombres y mujeres en el momento de valorar estos servicios ambientales. Los resultados del análisis establecen la existencia de cultivos de manejo local y el conocimiento asociado a ellos en un área rural de un país industrializado. Específicamente mis resultados muestran la existencia de 39 cultivos de manejo local correspondientes a 31 especies, en huertos con una diversidad de 148 especies diferentes. Las mujeres, las personas de más de 65 años de edad, los hortelanos con experiencia, y la gente que cultiva el huerto con técnicas orgánicas mantienen más cultivos de manejo local que las personas sin estas características. Asimismo las personas que tienen un papel más activo en las redes de intercambio de semillas y que tienen mayores niveles de intermediación en la red, también conservan más cultivos de manejo local y tienen mayor conocimiento tradicional que las personas que tienen un papel más pasivo en las redes sociales. Los huertos domésticos proporcionan un amplio abanico de servicios, a menudo poco destacados en la literatura. Entre estos, los servicios culturales son los más apreciados. Un aporte interesante en este sentido es que los servicios de los huertos domésticos más valorados difieren significativamente de los servicios proporcionados por otros sistemas agrícolas. Otro aporte interesante de este trabajo es que las mujeres valoran los servicios ambientales más que los hombres. La explicación a este hallazgo se enmarca en la teoría de la socialización, que asigna a las mujeres papeles de cuidado y protección. Este análisis aporta nuevos datos que facilitan el entendimiento de la relación entre actitudes pro-ambientales y la socialización de género. En esta tesis se ha podido comprobar que los huertos y los cultivos de manejo local son símbolos de identidad cultural en el valle y que tanto los habitantes permanentes como los visitantes consideran que los huertos son elementos clave en el paisaje del valle y que se deberían preservar como parte de su patrimonio biocultural. Además, los servicios ambientales proporcionados por los huertos, en particular los culturales, pueden ayudar a tejer relaciones entre las personas que contribuyan a fortalecer la identidad cultural y a crear lazos de respeto con su medio ambiente. Los resultados de esta tesis pueden contribuir a visibilizar la diversidad biocultural del valle y generar modelos endógenos de desarrollo rural basados en la explotación sostenible de los servicios ambientales generados por los agroecosistemas tradicionales.