BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] El present Treball de Fi de Màster se centra en el desenvolupament de les guies pràctiques 3, 4 i 5 per a l'assignatura de Sistemes Electrònics Digitals del Màster d'Enginyeria Industrial impartir en l'ETSIB. Aquestes guies proporcionen instruccions detallades i pas a pas per a abordar diferents aspectes relacionats amb el disseny i desenvolupament de sistemes electrònics digitals. La Pràctica 3 s'enfoca en el control bàsic de l'obertura i tancament de la porta d'una maqueta de laboratori utilitzant un solenoide per a immobilitzar-la. La Pràctica 4 se centra en la lectura de les entrades d'un teclat matricial. S'inclou una descripció exhaustiva del teclat matricial i es defineix el seu funcionament. La Pràctica 5 consisteix en la integració del control desenvolupat en la Pràctica 3 i la lectura del teclat matricial de la Pràctica 4, amb l'objectiu d'introduir un codi secret i alliberar la porta si aquest codi és correcte. Totes les pràctiques han estat desenvolupades utilitzant la placa de desenvolupament DE0 d'Altera/Terasic, el programari Quartus II 13.1 i NIOS II. S'ha posat especial èmfasi en la descripció detallada de la maqueta, la definició del maquinari, la compilació del codi i la creació del programari corresponent. A més, s'han inclòs instruccions precises per a carregar els programes en la FPGA i verificar el sistema en cadascuna de les pràctiques

[es] El presente Trabajo de Fin de Máster se centra en el desarrollo de las guías prácticas 3, 4 y 5 para la asignatura de Sistemas Electrónicos Digitales del Máster de Ingeniería Industrial impartido en la ETSEIB. Estas guías proporcionan instrucciones detalladas y paso a paso para abordar diferentes aspectos relacionados con el diseño y desarrollo de sistemas electrónicos digitales. La Práctica 3 se enfoca en el control básico de la apertura y cierre de la puerta de una maqueta de laboratorio utilizando un solenoide para inmovilizarla. La Práctica 4 se centra en la lectura de las entradas de un teclado matricial. Se incluye una descripción exhaustiva del teclado matricial y se define su funcionamiento. La Práctica 5 consiste en la integración del control desarrollado en la Práctica 3 y la lectura del teclado matricial de la Práctica 4, con el objetivo de introducir un código secreto y liberar la puerta si dicho código es correcto. Todas las prácticas han sido desarrolladas utilizando la placa de desarrollo DE0 de Altera/Terasic, el software Quartus II 13.1 y NIOS II. Se ha puesto especial énfasis en la descripción detallada de la maqueta, la definición del hardware, la compilación del código y la creación del software correspondiente. Además, se han incluido instrucciones precisas para cargar los programas en la FPGA y verificar el sistema en cada una de las prácticas
[ca] Avui en dia, els nous sistemes de telecomunicacions dissenyats per transmetre a través del medi radioelèctric es troben amb una manca de freqüències disponibles. La majoria de les freqüències han estat assignades de forma estàtica i es poden utilitzar únicament per a un sol propòsit. No obstant això, nombroses campanyes de mesures sobre l'ús del espectre radioelèctric han demostrat que l'espectre està en la seva majoria infrautilitzat. Una solució a aquest ús ineficient de l'espectre radioelèctric són les xarxes de ràdio cognitiva (cognitive radio networks), que permeten un ús dinàmic de l'espectre, reutilitzant les freqüències en desús amb la condició de no interferir als usuaris legítims (primaris). L'objectiu d'aquest projecte consisteix en identificar els forats espectrals (anomenats White Space-WS) per a un possible ús en el futur, utilitzant sistemes de ràdio cognitiva. Aquest treball descriu la metodologia emprada en la recollida de dades d'ocupació espectral, dades preses a traves d'una campanya de mesures radioelèctriques, així com l'anàlisi posterior d'estadístiques d'ocupació espectral, obtingudes pel processat de les dades de les mesures radioelèctriques realitzades.

[es] Hoy en día, los nuevos sistemas de telecomunicaciones diseñados para transmitir a través del medio radioeléctrico se encuentran con una manca de frecuencias disponibles. La mayoría de las frecuencias han sido asignadas de forma estática y se pueden utilizar únicamente para un solo propósito. No obstante, numerosas campañas de medidas del uso del espectro radioeléctrico han demostrado que este está en su mayoría infrautilizado. Una solución a este uso ineficiente del espectro radioeléctrico son las redes de radio cognitiva (cognitive radio networks), que permiten un uso dinámico del espectro, reutilizando las frecuencias en desuso con la condición de no interferir a los usuarios legítimos (primarios). El objetivo de este proyecto consiste en identificar los agujeros espectrales (White Space-WS) para su posible uso en el futuro, utilizando sistemas de radio cognitiva. Este Trabajo describe la metodología utilizada en la recogida de datos sobre la ocupación espectral en el Campus Nord de UPC, datos recogidos a través de una compaña de medidas radioeléctricas, así como el análisis posterior de las estadísticas de ocupación espectral, obtenidas a partir del procesado de las medidas realizadas.
[ca] L'estudi contempla la valoració i anàlisis de la viabilitat de posada en marxa de l'empresa. Es centra en el segment de mercat de Sistemas Aeris No Tripulats (UAS) en el sector de serveis audiovisuals i oci amb l'ús de drons. Analitza el procés de posada en marxa (Start-Up), l'estratègia de validació de la oportunitat de negoci, el portfolio de serveis a oferir i la millor estratègia d'entrada al mercat. S'utilitzen eines d'anàlisis del macroentron, PESTEL i microentron DAFO. Es fa ús del Business Model Canvas que ens permet plantejar el model de negoci. Es segueixen mètodes de selecció d'alternatives com VTP, per determinar la ubicació del local. S'empra la base de dades SABI, per estimar la demanda esperada. Es realitza una aproximació de l'estructura de costos de l'empresa, Full Cost Industrial, per trobar un preu de servei estandarditzat. Es segueix una estratègia de màrqueting digital de túnel de ventes, Sales Funnel. Es defineixen uns mapes de processos de l'organització en diferents nivells, seguint com a referencia la norma ISO 9001:2015. Finalment, s'analitza la viabilitat de l'empresa mitjançant ratis econòmics-financers, i eines d'anàlisis d'inversions com el VAN i la TIR.

[es] El estudio contempla la valoración y análisis de la viabilidad de puesta en marcha de la empresa. Se centra en el segmento de mercado de Sistemas Aéreos No Tripulados (UAS) en el sector de servicios audiovisuales y ocio con el uso de drones. Analiza el proceso de puesta en marcha (Start-Up), la estrategia de validación de la oportunidad de negocio, el portfolio de servicios a ofrecer y la mejor estrategia de entrada al mercado. Se utilizan herramientas de análisis del macroentrono, PESTEL y microentrono DAFO. Se hace uso del Business Model Canvas que nos permite plantear el modelo de negocio. Se siguen métodos de selección de alternativas como VTP, para determinar la ubicación del local. Se emplea la base de datos SABI, para estimar la demanda esperada. Se realiza una aproximación de la estructura de costes de la empresa, Full Cost Industrial, para encontrar un precio de servicio estandarizado. Se sigue una estrategia de marketing digital de túnel de ventas, Sales Funnel. Se definen unos mapas de procesos de la organización en diferentes niveles, siguiendo como referencia la norma ISO 9001: 2015. Finalmente, se analiza la viabilidad de la empresa mediante ratios económicos-financieros, y herramientas de análisis de inversiones como el VAN y la TIR.
[ca] L'interès de les societats postmodernes pels temes de patrimoni cultural, en general, i arquitectònic, en particular, ha augmentat. Això ha fet que els avaluadors immobiliaris tinguin que enfrontar-se cada cop més en el seu treball amb edificis dotats de qualitats històriques i/o artístiques. Tot i això, a la immensa majoria dels professionals del sector els manca la preparació necessària per abordar aquests peritatges amb el suficient rigor científic. Estem front una parcel·la específica dins el camp de la valoració immobiliària, on les singulars característiques d'aquest tipus d'edificis demanden especialistes en la matèria. Aquest treball constitueix una aproximació al problema: proposa (i defineix) una sèrie de variables d'anàlisi que permetin incloure la rica varietat de matisos que ofereixen alguns immobles en relació a la història, l'art i la cultura del lloc en el qual s'assenten, com a pas previ per l'elaboració d'una metodologia científica.

[es] El interés de las sociedades posmodernas por los temas de patrimonio cultural en general y arquitectónico en particular ha ido en aumento. Ello ha hecho que los valuadores inmobiliarios tengan que enfrentarse cada vez más en su trabajo con edificios dotados de cualidades históricas y/o artísticas. Sin embargo, la inmensa mayoría de los profesionales del sector carece de la preparación necesaria para abordar esos peritajes con el suficiente rigor científico. Estamos ante una parcela específica dentro del campo de la valuación inmobiliaria; las singulares características de este tipo de edificios demandan especialistas en la materia. Este trabajo constituye una aproximación al problema: propone (y define) una serie de variables de análisis que permitan abarcar la rica variedad de matices que ofrecen algunos inmuebles en relación a la historia, el arte y la cultura del lugar en que se asientan, como paso previo para la elaboración de una metodología científica.
[ca] Aquest projecte descriu el disseny i desenvolupament d'un sistema IoT modular per monitoritzar el creixement de plantes, utilitzant un microcontrolador ESP32 i diversos sensors. S'han estudiat diverses opcions de microcontroladors i sensors. Amb aquesta informació, s'ha creat un prototip físic del dispositiu amb diversos sensors. Les dades es recullen i s'emmagatzemen en una plataforma al núvol que garanteix la seguretat i privacitat de la informació. A més, s'ha desenvolupat un model de machine learning per predir dades de sensors no inclosos, entrenat amb dades generades sintèticament que imiten patrons ambientals reals. També s'ha utilitzat un model IA per generar resums en llenguatge natural a partir de les dades recollides. El sistema permet el registre i autenticació d'usuaris mitjançant una aplicació mòbil desenvolupada durant el projecte, que també permet la configuració del dispositiu ESP32 i la lectura de les dades obtingudes d'aquest.

[es] Este proyecto describe el diseño y desarrollo de un sistema IoT modular para monitorear el crecimiento de plantas, utilizando un microcontrolador ESP32 y diversos sensores. Se ha estudiado diversas opciones de microcontroladores y sensores. Utilizando esta información, se ha creado un prototipo físico del dispositivo con varios sensores. Los datos se recogen y se almacenan en una plataforma en la nube que garantiza la seguridad y privacidad de la información. Además, se desarrolló un modelo de machine learning para predecir datos de sensores no incluidos, entrenado con datos generados sintéticamente que imitan patrones ambientales reales. También se uso un modelo IA para generar resúmenes en lenguaje natural a partir de los datos recopilados. El sistema permite el registro y autentificación de usuarios utilizando una aplicación móvil desarrollada durante el proyecto, que también permite la configuración del dispositivo ESP32 y la lectura de los datos obtenidos de este.
[ca] Actualment, la majoria d'aplicacions i serveis són centralitzats. Això és perquè dissenyar aplicacions centralitzades és molt més senzill, ja que la majoria d'aquestes aplicacions confien en l'honestedat dels servidors per utilitzar-los com a arbitres. No obstant això, l'existència de servidors centrals pot suposar diversos problemes de seguretat i privadesa per als usuaris. A més, a causa de l'economia d'escala, moltes de les empreses en comptes de tenir una infraestructura pròpia contracten servidors al núvol, fent que aquests també estiguin físicament centralitzats en centres de dades. Això és un punt feble molt gran, ja que un desastre natural o un atac intencionat als centres de computació podria deixar els usuaris sense molts dels seus serveis. Per això, les aplicacions descentralitzades poden ser una solució interessant. Depenent de l'aplicació, però, migrar d'una arquitectura centralitzada a una descentralitzada pot arribar a ser una tasca molt complexa. Aquest projecte estudia algunes de les tecnologies i mecanismes principals en el desenvolupament d'aplicacions descentralitzades. Com a exemple, es desenvolupa una prova de concepte d'aplicació descentralitzada que mostra els principals problemes en el seu desenvolupament. La conclusió final és la viabilitat de les dApps tant en el present com en el futur

[es] Actualmente, la mayoría de aplicaciones y servicios son centralizados. Esto se debe a que diseñar aplicaciones centralizadas es mucho más sencillo, ya que estas aplicaciones, en su mayoría, confían en la honestidad de los servidores para utilizarlos como árbitro. Sin embargo, la existencia de servidores centrales puede suponer varios problemas de seguridad y privacidad para los usuarios. Además, debido a la economía de escala, muchas de las empresas en vez de tener una infraestructura propia contratan servidores en la nube, haciendo que estos también estén físicamente centralizados en centros de datos. Este es un punto débil muy grande, ya que un desastre natural o un ataque intencionado a los centros de computación podría dejar a los usuarios sin muchos de sus servicios. Por estos motivos, las aplicaciones descentralizadas pueden ser una solución interesante. Sin embargo, dependiendo de la aplicación, migrar de una arquitectura centralizada a una descentralizada puede llegar a ser una tarea muy compleja. Este proyecto estudia algunas de las principales tecnologías y mecanismos en el desarrollo de aplicaciones descentralizadas. Como ejemplo, se desarrolla una prueba de concepto de aplicación descentralizada que muestra los principales problemas en su desarrollo. La conclusión final es la viabilidad de las Apps tanto en el presente como en el futuro.
[ca] Amb aquesta tesi es vol explorar la possibilitat de fer un sistema que es pugui implementar en patinets elèctrics per ajudar els seus usuaris a utilitzar-los de forma més segura. L'objectiu d'aquesta tesi és trobar si és possible entrenar un detector per tal que distingeixi entre vianants, bicis i patinets elèctrics i fer un seguiment (tracker). He entrenat un detector d'objectes que classifica entre les tres categories mencionades abans i he fet servir un algorisme de seguiment d'objectes. Els resultats del detector Yolov5 han sigut 0,97 de map0.5 i 0,80 de map0.5:0.95, els quals en aquest cas són bons resultats. El resultat del tracker StrongSORT, respecte a la mètrica HOTA ha sigut 90.87. Podem concloure que els resultats són bons. És possible detectar, classificar i fer un seguiment de vianants, ciclistes i usuaris de patinets elèctrics, però el temps requerit és massa llarg per una implementació en temps real.

[es] Esta tesis es sobre explorar la posibilidad de crear un sistema se pudiese implementar en patinetes eléctricos para ayudar a sus usuarios a hacer un uso seguro de ellos. El objetivo de esta tesis es descubrir si es posible entrenar un detector para que sea capaz de distinguir entre peatones, ciclistas y usuarios de patinete eléctrico y realizar un seguimiento entre imágenes (tracker). He entrenado un detector de objetos que clasifica entre las 3 categorías mencionadas anteriormente y he usado un algoritmo de seguimiento de objetos. Los resultados del detector Yolov5 han sido el map0.5 0,97 y el map0.5:0.95 0,80, los cuales en este caso son buenos resultados. El resultado del tracker StrongSORT respecto a la métrica HOTA fue 90,87. Podemos concluir que los resultados han sido buenos. Es posible detectar, clasificar y realizar un track de peatones, ciclistas y usuarios de patinete eléctrico, pero el tiempo requerido es demasiado largo para una implementación en tiempo real.
[ca] La raó per la qual vaig decidir fer aquest treball va ser perquè des de fa uns anys he tingut la curiositat de conèixer més sobre els problemes visuals que poden començar a la infància. És socialment conegut que alguns nens tenen problemes d'aprenentatge relacionats amb la vista, però el que en general es pensa és que la raó és una ametropia no corregida. La realitat és que existeixen moltes causes relacionades amb la vista que poden interferir en l'aprenentatge d'un nen o nena. A vegades, no és un problema de les habilitats visuals relacionades amb la funció visual, sinó que existeixen altres factors que donen com a resultat una disfunció visual. És per aquest motiu que l'objectiu que em vaig proposar va ser donar a conèixer la importància de tenir una bona salut visual, sobretot com n'és de rellevant en els infants, ja que gran part del coneixement que van adquirint prové de la vista. Per tant, en cas de trobar alguna alteració en les habilitats visuals, la detecció d'aquesta i el posterior tractament en nens és indispensable. En aquest treball s'ha avaluat les habilitats visuals relacionades amb la funció visual, l'eficàcia visual, el processament d'una informació visual i la postura corporal en nens de 3r i 4t de primària.

[es] La razón por la cual decidí hacer este trabajo fue porque desde hace unos años he tenido la curiosidad de conocer más sobre los problemas visuales que pueden empezar a la infancia. Es socialmente conocido que algunos niños tienen problemas de aprendizaje relacionados con la vista, pero el que en general se piensa es que la razón es una ametropía no corregida. La realidad es que existen muchas causas relacionadas con la vista que pueden interferir en el aprendizaje de un niño o niña. A veces, no es un problema de las habilidades visuales relacionadas con la función visual, sino que existen otros factores que dan como resultado una disfunción visual. Es por este motivo que el objetivo que me propuse fue dar a conocer la importancia de tener una buena salud visual, sobre todo como es de relevante en los niños, puesto que gran parte del conocimiento que van adquiriendo proviene de la vista. Por lo tanto, en caso de encontrar alguna alteración en las habilidades visuales, la detección de esta y el posterior tratamiento en niños es indispensable. En este trabajo se ha evaluado las habilidades visuales relacionadas con la función visual, la eficacia visual, el procesamiento de una información visual y la postura corporal en niños de 3° y 4° de primaria.
[ca] El projecte parteix d'un encàrrec real del Consorci d'Educació de Barcelona que consisteix en l'implantació d'un Institut per Sant Andreu a la zona coneguda com el Triangle Ferroviari. A nivell urbà el projecte pretén ser un equipament de conexió entre els barris de Sant Andreu i Bon Pastor, alhora que s'integra en el planejament futur del Parc Lineal de la Segrera. La formalització planteja dos edifics separats, un amb equipament públic i l'altre amb el programa docent, on l'espai intersticial té la vocació de carrer que permet realitzar la conexió urbana. Els espais docents generats pertenen afavorir un aprenentatge dinàmic, inclusiu i creatiu. Aixi doncs abunden els espais semi-exteriors, espais de doble altura, aules d'ús flexible, i passadissos que esdevenen nous espais de treball i reunió entre d'altres. El fet de que lInstitut es col·loqui damunt d'una infraetsructura ja existent (Cotxeres d'autobusos i trens del Triangle Ferroviari) dona peu a la presa de decisions estructurals com ara la concepció del projecte com una remunta. I per altra banda, es prenen les llums de l'estructura inferior existent com a guies per al nou projecte. El material principal de construcció és la fusta i es treballa amb la prefabricació de tots els seus components, des de l'estructura fins la façana.

[es] El proyecto parte de un encargo real del Consorci d'Educació de Barcelona que consiste en la implantación de un Instituto para Sant Andreu en la zona conocida como Triangle Ferroviari. A nivel urbanística el proyecto pretende ser un equipamiento de conexión entre los barrios de Sant Andreu i Bon Pastor, a la vez que se integra en el planeamiento del futuro Parque Lineal de La Segrera. La formalización plantea dos edificios separados, un equipamiento público y el otro con el programa docente, dónde el espacio intersticial tiene la vocación de calle que permite realizar dicha conexión urbana. Los espacios docentes generados pretenden favorecer un aprendizaje dinámico, inclusivo y creativo. Así pues abundan los espacios semi-exteriores, espacios a doble altura, aulas de uso flexible, y pasillos que se convierten en nuevos espacios de trabajo y reunión , entre otros. El hecho de que el Instituto se ubique encima de una infraestructura existente (Cocheras de autobuses y trenes del Triangle Ferroviari) da pie a la toma de decisiones estructurales como la concepciñon del proyecto como una remonta. Por otro lado, se toman las luces de la estructura inferior existente como guías para el nuevo proyecto. El material principal de construcción es la madera y e trabaja con la prefabricación de todos los componentes, de de la estructura hasta la fachada.
[ca] A causa del creixement del tràfic de dades dels mòbils, les xarxes cada vegada esdevenen sistemes més complexos. Per tal de proporcionar servei per a tots els usuaris mantenint-ne una bona qualitat, noves infraestructures es despleguen i protocols cada vegada més complexos s'implementen. En aquesta situació, els operadors afronten un augment en els costos operacionals i capitals. Les Self-Organizing Networks apareixen com una solució per a reduir aquests costos i, alhora, per a millorar la utilització dels recursos de les xarxes. Aquest tipus de xarxes aporten cert nivell d'autonomia a la xarxa, minimitzant la intervenció humana en diferents funcions i aportant solucions autònomes i adaptatives. En aquest treball es presenta el concepte i característiques d'aquest tipus de xarxes, centrant-se en un cas particular, l'estalvi d'energia. El treball desglossa el concepte de Self-Oganizing Networks fins a arribar al cas concret d'estalvi d'energia. El document proporciona una visió general de les Self-Organizing Networks seguit de l'estudi de la categoria Self-Optimization i finalitzant amb una extensa discussió sobre el cas d'estalvi d'energia. A més a més, es presenten les simulacions i resultats d'un algoritme que implementa una solució per a l'estalvi d'energia, avaluant si s'obté eficiència energètica. Sense perjudicar el servei proporcionat per la xarxa, l'algoritme proposat aconsegueix fins a un 45% d'estalvi en potència.

[es] Debido al crecimiento del tráfico de datos de los móviles, las redes cada vez son sistemas más complejos. Para poder proporcionar servicio para todos los usuarios manteniendo una buena calidad, nuevas infraestructuras se construyen y protocolos cada vez más complejos se implementan. En esta situación, los operadores se enfrentan a un aumento de los costes operacionales i capitales. Las Self-Organizing Networks aparecen como una solución para reducir estos costes y, a su vez, mejorar la utilización de los recursos de las redes. Este tipo de redes proporcionan cierto nivel de autonomía a las redes, minimizando la intervención humana en diferentes funciones y aportando soluciones autónomas y adaptativas. En este proyecto se presenta el concepto y características de este tipo de redes, centrándose en un caso en particular, el ahorro de energía. El proyecto desglosa el concepto de Self-Organizing Networks hasta llegar al caso concreto de ahorro de energía. El documento proporciona una visión general de las Self-Organizing Networks seguido de un estudio de la categoría Self-Optimization y finalizando con una extensa discusión sobre el caso de ahorro de energía. Además, se presentan las simulaciones y resultados de un algoritmo que implementa una solución para el ahorro de energía, evaluando si obtiene eficiencia energética. Sin perjudicar el servicio proporcionado por la red, el algoritmo propuesto consigue hasta un 45% de ahorro en potencia.