BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Per poder parlar de la interculturalitat a un país musulmà com Pakistan és important parlar de la postura de la pròpia religió majoritària, l'Islam, i la seua pràctica. En aquest assaig analitzarem la situació pràctica i els problemes actuals en un sentit plural. A més a més, debatrem les possibles solucions que s'hagen proposat i les que existeixen però no s'han guanyat la deguda atenció. Quan parlem de solucions, discutirem la importància de l'educació intercultural, basada tant en la religió com en les cultures. Dins l'Islam existeix una tendència positiva, el Sufisme -el misticisme de l'Islam- que dóna respostes a l'extremisme religiós i a la intolerància. En aquest assaig parlarem de com el Sufisme contribueix a la pau entre la gent i les comunitats.

[es] Para poder hablar de la interculturalidad en un país musulmán como Pakistán, es importante hablar de la postura de la propia religión mayoritaria -el Islam y su práctica. En este ensayo analizaremos la situación práctica y los problemas actuales en un sentido plural. Además, debatiremos las posibles soluciones que se hayan propuesto y las que existen pero no se han ganado la atención apropiada. Mientras hablemos de soluciones, discutiremos la importancia de la educación intercultural basada tanto en la religión como en las culturas. Dentro del Islam, existe una tendencia positiva, el Sufismo, el misticismo del Islam, que da respuestas al extremismo religioso y a la intolerancia. En este ensayo hablaremos de cómo el Sufismo contribuye a la paz entre la gente y las comunidades.
[ca] Actualment, vivim en una cultura on la dominació és el més important. Una cultura que té com a valor més destacat guanyar, estar sempre per damunt de les/els demés a tota costa. En aquesta cultura de la dominació es fan oïds sords a tot allò que siga diferent, silenciant els valors d'aquestes formes de pensar, viure i, fins i tot, sentir que podien enriquir la convivència i l'expressió cultural. Un dels grups culturals més silenciats és el de dones. Les dones tenim una cultura pròpia que s'expressa amb una veu pròpia i que durant molt de temps ha estat negada per la societat dominant. Però això ha de canviar i avui dia les dones podem compartir les eines de la nostra cultura per a crear espais de comunicació intercultural on desenvolupar accions més justes i respectuoses amb qualsevol grup cultural amb el que s'estiga en contacte.

[es] Actualmente vivimos en una cultura donde lo más importante es la dominación. Es una cultura que tiene como valor más sobresaliente ganar, estar siempre por encima de los demás a toda costa. En esta cultura de la dominación se hace oídos sordos a todo lo que sea diferente, silenciando los valores de esas formas de pensar, vivir e incluso sentir que podían enriquecer la convivencia y la expresión cultural. Uno de los grupos culturales más silenciados es el de las mujeres. Las mujeres tenemos una cultura propia que se expresa con una voz propia y que durante mucho tiempo ha sido negada por la sociedad dominante. Pero eso debe cambiar y, hoy en día, las mujeres podemos compartir las herramientas de nuestra cultura para crear espacios de comunicación intercultural donde desarrollar acciones más justas y respetuosas con cualquier grupo cultural con quien se tenga contacto.
[ca] El sistema d'Estat-nació al Líban funciona sota el monopoli masculí en atribuir als dos sexes papers específics en l'àmbit públic i privat. Després de la guerra que va hi haure des de 1975 a 1990, es realitza a poc a poc la desmitificació de les diferències per mitjà de la introducció del concepte de gender (gènere) dins de les institucions i l'educació. Però l'èxit roman moderat perquè és difícil atacar plenament uns prejudicis tan arrelats en aquest país de mestissatge confessional.

[es] El sistema de Estado-nación en el Líbano funciona bajo el monopolio masculino al atribuir a los dos sexos papeles específicos en el ámbito público y privado. Tras la guerra que duró de 1975 a 1990, se establece poco a poco la desmitificación de las diferencias gracias a la introducción del concepto de gender (género) en las instituciones y en la educación. Pero el éxito permanece moderado porque es difícil atacar plenamente unos prejuicios tan arraigados en este país de mestizaje confesional.
[ca] En la primera part d'aquest treball s'exposen algunes evidències del canvi climàtic, les seues possibles conseqüències i causes. La segona part avalua l'impacte de l'aplicació del Protocol de Kyoto, en vigor des de febrer de l'any 2005, sobretot per a la indústria ceràmica de Castelló. Aquest important sector industrial està constituït per aproximadament 300 empreses que produeixen taulells ceràmics, pols atomitzada, frites i colorants ceràmics. Totes elles emeten a l'atmosfera importants quantitats de CO2, degut fonamentalment a la combustió de gas natural, i estan afectades, en major o menor mesura, segons es descriu en aquest estudi, per l'aplicació del Protocol de Kyoto. Addicionalment, aquest treball recull algunes mesures que, des del punt de vista tecnològic, poden adoptar aquestes empreses per a tractar de reduir les emissions de CO2 a l'atmosfera.

[es] En la primera parte de este trabajo se exponen algunas evidencias del cambio climático, sus posibles consecuencias y las causas del mismo. En la segunda parte del documento se evalúa el impacto de la aplicación del Protocolo de Kyoto, en vigor desde febrero del año 2005, sobre todo para la industria cerámica de Castellón. Este importante sector industrial está constituido por aproximadamente 300 empresas que producen baldosas cerámicas, polvo atomizado, fritas y colorantes cerámicos. Todas ellas emiten a la atmósfera importantes cantidades de CO2, debido fundamentalmente a la combustión de gas natural y están afectadas, en mayor o menor medida, según se describe en este estudio, por la aplicación del Protocolo de Kyoto. Adicionalmente en este trabajo se recogen algunas medidas que, desde el punto de vista tecnológico, pueden adoptar estas empresas para tratar de reducir las emisiones de CO2 a la atmósfera.
[ca] Una eventual ecologia de l'acció dels moviments socials posaria de manifest com és de significativa la seva manera de manipular una determinada trama urbana per a fer palesa la seva protesta en cada moment històric. En aquest sentit, l'ús que fan del centres urbans els darrers corrents d'acció col·lectiva —el paradigma dels quals seria el 15M espanyol— posarien de manifest una revifalla del carrer com a escenari de i per al conflicte social, però, al mateix temps i més enllà, l'assignació d'un protagonisme especial a l'espai públic no sols com a escenari dramàtic, sinó també com a categoria política clau, associada al paper hegemònic del ciutadanisme com a ideologia de i per al canvi social a partir d'una reforma ètica del capitalisme.

[es] Una eventual ecología de la acción de los movimientos sociales revelaría lo significativo de su forma de manipular una determinada trama urbana para hacer patente su protesta en cada momento histórico. En este sentido, el uso que hacen de los centros urbanos las últimas corrientes de acción colectiva —el paradigma de las cuales sería el 15M español— evidenciaría un renacer de la calle como escenario de y para el conflicto social, pero al mismo tiempo y más allá, la asignación de un protagonismo especial al espacio público no sólo como escenario dramático, sino también como categoría política clave, asociada al rol hegemónico del ciudadanismo como ideología de y para el cambio social a partir de una reforma ética del capitalismo.
[ca] El present Treball Final de Màster mostra com previndre, educar i conscienciar sobre el bullying a través de la música. Comparteix la perspectiva d'investigació educativa i del projecte integrat o acció extracurricular, ja que es parteix d'una investigació realitzada en un centre educatiu i es planteja una millora educativa a través d'una proposta didàctica. L'educació en valors, els beneficis de la música, la interdisciplinarietat o la situació de l'assetjament a les aules de l'ESO seran continguts que s'abordaran al llarg de l'estudi per a tractar de donar resposta a la hipòtesi generadora del treball. És la música una eina beneficiosa per a previndre i conscienciar sobre el bullying?

[es] El presente Trabajo Final de Máster muestra cómo prevenir, educar y concienciar sobre el bullying a través de la música. Comparte la perspectiva de investigación educativa y del proyecto integrado o acción extracurricular, ya que se parte de una investigación realizada en un centro educativo y se plantea una mejora educativa a través de una propuesta didáctica. La educación en valores, los beneficios de la música, la interdisciplinariedad o la situación del acoso en las aulas de la ESO serán contenidos que se abordarán a lo largo del estudio para tratar de dar respuesta a la hipótesis generadora del trabajo. ¿Es la música una herramienta beneficiosa para prevenir y concienciar sobre el bullying?
[ca] En l'article s'aborda a tres col·lectives del street art de Ciutat Juárez situades temporalment en moments diferents, però involucrades en la resignificació de la identitat de les dones frontereres. Les agrupacions van intervindre la infraestructura urbana per a qüestionar gràficament les idees de feminitat imposades per les institucions polítiques. Això va ser possible a causa dels continguts discursius de les peces d'estergit o paste up que van col·locar als carrers on s'observen composicions que transfiguren a les dones en persones fortes i indignades del context social.

[es] En el artículo se aborda a tres colectivas del street art de Ciudad Juárez ubicadas temporalmente en momentos distintos, pero involucradas en la resignificación de la identidad de las mujeres fronterizas. Las agrupaciones intervinieron la infraestructura urbana para cuestionar gráficamente las ideas de feminidad impuestas por las instituciones políticas. Ello fue posible debido a los contenidos discursivos de las piezas de esténcil o paste up que colocaron en las calles donde se observan composiciones que transfiguran a las mujeres en personas fuertes e indignadas del contexto social.
[ca] Aquest article planteja una revisió de la idea del dret a la ciutat des de la perspectiva de la infància. L'argumentació part de reconèixer una situació de conflicte cap als adults que, per diferents motius fins i tot contradictoris, tendeix a resoldre en perjudici de la part més feble. Després d'un enquadrament inicial, es reflexiona al voltant de quatre problemes davant els quals el dret dels nens i les nenes a la ciutat es veu limitat: restricció de l'ús de l'espai urbà, manca d'autonomia excusada en la seguretat, creixement apartat de la vida en comú i manca de participació en decisions que els afecten. En l'anàlisi d'aquests problemes, el text intercala tocs d'atenció i possibles canvis d'enfocament. Com a interpelació cap a una major confiança i cap a una obertura compromesa, la reflexió es tanca reivindicant a la infància com a potencial element aglomerador d'altres col·lectius que, sense el suficient reconeixement, viuen la ciutat en condicions de desavantatge.

[es] Este artículo plantea una revisión de la idea del derecho a la ciudad desde la perspectiva de la infancia. La argumentación parte de reconocer una situación de conflicto frente a los adultos que, por diferentes motivos incluso contradictorios, tiende a resolverse en perjuicio de la parte más débil. Tras un encuadre inicial, se reflexiona alrededor de cuatro problemas ante los que el derecho de los niños y las niñas a la ciudad se ve limitado: restricción del uso del espacio urbano, falta de autonomía excusada en la seguridad, crecimiento apartado de la vida en común y falta de participación en decisiones que les afectan. En el análisis de estos problemas, el texto intercala llamadas de atención y posibles cambios de enfoque. Como llamamiento a una mayor confianza y a una apertura comprometida, la reflexión se cierra reivindicando a la infancia como potencial elemento aglomerador de otros colectivos que, sin el suficiente reconocimiento, viven la ciudad en condiciones de desventaja.
[ca] El següent treball és una recerca al voltant de la imatge que la societat del segle XIX de la Península Ibèrica té de l'adulteri femení, basant-me en les novel·les cimera que tracten aquest tema a Espanya i Portugal, La Regenta de Leopoldo Alas i El primo Basilio de Eça de Queirós. D'aquesta manera, es pretén començar per la contextualització de les obres, els arguments i personatges i, a continuació, analitzar detalladament les causes, els moments culminants i les conseqüències de l'adulteri. L'objectiu és observar el camí recorregut per Ana Ozores i Luisa de Brito Carvalho cap al desenllaç fatal, la diferència entre els seus matrimonis, la insistència romàntica del pretendent de cadascuna d'elles i les seves inclinacions místiques o la inexistència de les mateixes.

[es] El siguiente trabajo es una investigación sobre la imagen que la sociedad del siglo XIX de la Península Ibéria tenía acerca del adulterio femenino, basándome en las dos novelas cumbre que trata este tema en España y Portugal, La Regenta (1884-85) de Leopoldo Alas y El primo Basilio (1878) de Eça de Queirós. De este modo, se pretende empezar por la contextualización de las obras, sus argumentos y personajes y, a continuación, analizar detalladamente las causas, los momentos culmen y las consecuencias del adulterio. El objetivo es observar el camino recorrido por Ana Ozores y Luisa de Brito Carvalho hacia el fatal desenlace, la diferencia entre sus matrimonios, la insistencia romántica del pretendiente de cada una de ellas y sus inclinaciones místicas o inexistencia de las mismas.
[ca] Aquest assaig proposa una reflexió urgent sobre el risc de l'ús de psicofàrmacs per al tractament de trastorns del comportament infantil. Amb aquest fi, compararé l'ús de neurolèptics en malalties mentals greus (esquizofrènia), dels quals revisarem la història del seu descobriment, amb la utilització de psicoestimulants per a tractar el trastorn amb dèficit d'atenció i hiperactivitat (TDAH) en infants. Estudis experimentals en rosegadors demostren efectes duradors dels psicoestimulants que incrementen la vulnerabilitat a l'addicció i l'aparició d'estereotípies semblants al trastorn obsessivocompulsiu. Acabarem discutint el probable sobrediagnòstic del TDAH, els interessos en joc i la responsabilitat de pares, mestres i metges en aquest preocupant fenomen social.

[es] Este ensayo propone una reflexión urgente sobre el riesgo del uso de psicofármacos para tratar trastornos del comportamiento infantil. Con este fin compararé el uso de neurolépticos en enfermedades mentales graves (esquizofrenia), de los que revisaremos la historia de su descubrimiento, con el uso de psicoestimulantes para tratar el trastorno con déficit de atención e hiperactividad (TDAH) en niños. Estudios de laboratorio demuestran efectos a largo plazo de los psicoestimulantes que incrementan la vulnerabilidad a la adicción y la aparición de estereotipias, una especie de trastorno obsesivo-compulsivo. Acabaremos discutiendo el probable sobrediagnóstico del TDAH, los intereses en juego y la responsabilidad de padres, maestros y médicos en este preocupante fenómeno social.
[ca] El Twitter s'ha integrat en les rutines productives dels periodistes, que difonen les seves notícies i rastregen temes d'actualitat en aquesta xarxa social. Aquest article avalua si els tuits sobre esdeveniments previstos serveixen de font informativa als periodistes, a partir del cas #25N, etiqueta que fa referència a les eleccions al Parlament de Catalunya del 25 de novembre de 2012. Els resultats indiquen que Twitter pot funcionar com a font d'alertes, per detectar incidències i imprevistos, i també com a font informativa complementària per seguir actes en desenvolupament, com mítings, debats o el mateix escrutini. No obstant això, es difonen més opinions que informació, i de les valoracions es desprèn un ambient favorable a la independència de Catalunya, d'acord amb la majoria postelectoral d'escons de partits independentistes. Des d'aquesta perspectiva, Twitter pot exercir de termòmetre, per polsar l'opinió pública, detectar tendències polítiques o anticipar resultats.

[es] Twitter se ha integrado en las rutinas productivas de los periodistas, que difunden sus noticias y rastrean temas de actualidad en esta red social. Este artículo evalúa si los tuits sobre acontecimientos previstos sirven de fuente informativa a los periodistas, a partir del caso #25N, etiqueta que alude a las elecciones al Parlament de Cataluña del 25 de noviembre de 2012. Los resultados indican que Twitter puede funcionar como fuente de alertas, para detectar incidencias e imprevistos, y también como fuente informativa complementaria para seguir actos en desarrollo, como mítines, debates o el propio escrutinio. No obstante, se difunden más opiniones que información, y de las valoraciones se desprende un ambiente favorable a la independencia de Cataluña, acorde con la mayoría postelectoral de escaños de partidos independentistas. Desde esta perspectiva, Twitter puede ejercer de termómetro, para pulsar la opinión pública, detectar tendencias políticas o anticipar resultados.
[ca] L'article se situa en el context argentí de retorn de la democràcia, amb la finalitat d'analitzar la manera en la qual les Madres de Plaza de Mayo intervenen en les disputes per a significar tant el passat recent d'horror com l'emergent configuració social. Ens aturarem en aquesta intervenció a partir de l'acció del col·lectiu de reiterar l'exigència d'"aparició amb vida" en el nou context constitucional. En aquest sentit, inspirats en la perspectiva de la teoria del discurs polític, desenvolupada per Ernesto Laclau i Chantal Mouffe, proposarem d'indagar en la reafirmació d'aquesta exigència conformada durant la resistència i oposició al govern de facto mitjançant l'anàlisi dels sentits que s'hi articulen, prèvia reconstrucció de les condicions que van habilitar i van condicionar-ne la reafirmació en aqueix context.

[es] Este artículo se sitúa en el contexto argentino de retorno de la democracia, con la finalidad de analizar el modo mediante el cual las Madres de Plaza de Mayo intervienen en las disputas por significar tanto al pasado reciente de horror como a la emergente configuración social. Nos detendremos en esta intervención a partir de la acción del colectivo de reiterar la exigencia de "aparición con vida" en el nuevo contexto constitucional. En este sentido, inspirados en la perspectiva de la Teoría del Discurso Político desarrollada por Ernesto Laclau y Chantal Mouffe, proponemos indagar en la reafirmación de esta exigencia conformada durante la resistencia y oposición al gobierno de facto mediante el análisis de los sentidos que se articulan en ella, previa reconstrucción de las condiciones que habilitaron y condicionaron su reafirmación en dicho contexto.
[ca] Sense memòria, no hi ha existència verdaderament humana, ni en la vida dels individus, ni en la dels pobles. Els moments crucials de la història, són els que ens fan ser allò que som. I en el cas dels valencians, els fets del 1707 han determinat la nostra història contemporània: una batalla perduda, la supressió institucional del país, la incorporació a Castella. Recordar-ho, per tant, és també projectar un futur diferent.

[es] Sin memoria, no hay existencia verdaderamente humana, ni en la vida de los individuos, ni en la de los pueblos. Los momentos cruciales de la historia son los que nos hacen ser aquello que somos. Y en el caso de los valencianos, los hechos de 1707 han determinado nuestra historia contemporánea: una batalla perdida, la supresión institucional del país, la incorporación a Castilla. Recordarlo, por tanto, es también proyectar un futuro diferente.
[ca] En l'actualitat resulta gairebé impossible no trobar-se en els mitjans de comunicació al·lusions a l'estadística, big data o intel·ligència artificial, entesos els tres termes com l'anàlisi d'un enorme volum de dades. El manual que es presenta tracta de pal·liar les dificultats que l'alumnat d'una carrera no científica, com Criminologia i Seguretat, puga tenir davant el repte d'adquirir destreses matemàtiques que, en aquest cas se circumscriuen a l'estadística. En aquest sentit el llibre, s'ha elaborat, sense abandonar el rigor científic, de manera que els requisits per afrontar amb èxit la matèria no comporten barreres, ja que es parteix de continguts matemàtics que s'estudien durant l'educació secundària obligatòria.

[es] En la actualidad resulta casi imposible no encontrarse en los medios de comunicación alusiones a la estadística, big data o inteligencia artificial, entendidos los tres términos como el análisis de un enorme volumen de datos. El manual que se presenta trata de paliar las dificultades que el alumnado de una carrera no científica, como Criminología y Seguridad, pueda tener ante el reto de adquirir destrezas matemáticas que, en este caso se circunscriben a la estadística. En ese sentido el libro se ha elaborado, sin abandonar el rigor científico, de manera que los requisitos para afrontar con éxito la materia no supongan barrera alguna, ya que se parte de aspectos contenidos en las matemáticas que se estudian durante la educación secundaria obligatoria.
[ca] La recent aprovació del Reial Decret Llei 2/2004, de 18 de juny, pel qual es modifica la Llei 10/2001 del Pla Hidrològic Nacional, suposa una reorientació de la política governamental sobre l'aigua en què es prioritza l'increment de recursos provinents del dessalatge. En el present informe s'analitzen els aspectes més significatius relacionats amb aquesta opció d'abastiment: tècniques possibles, costs, consums energètics i impacte ambiental. Complementàriament, i a manera d'exemple, es resumeix el funcionament de la dessaladora de la Universitat d'Alacant.

[es] La reciente aprobación del Real Decreto Ley 2/2004, de 18 de junio, por el que se modifica la Ley 10/2001 del Plan Hidrológico Nacional, supone una reorientación de la política gubernamental sobre el agua en la que se prioriza el incremento de recursos provenientes de la desalación. En el presente informe se analizan los aspectos más significativos relacionados con esta opción de abastecimiento: técnicas posibles, costes, consumos energéticos e impacto ambiental. Complementariamente y a modo de ejemplo se resume el funcionamiento de la desaladora de la Universidad de Alicante.
[ca] El present treball analitza la cobertura mediàtica de la premsa publicada a Barcelona en els anys que van de 1924 a 1927 de l'espectacle dels balls russos de l' empresari Sergue Diaghilev i la seva reaparició al Gran Teatre del Liceu des de la seva última actuació en l'any 1918. Es descriuen les sessions i la composició dels programes dels dies d'actuació juntament amb les impressions de la crítica teatral sobre les representacions dels ballets russes.

[es] El presente trabajo analiza la cobertura mediática de la prensa publicada en Barcelona en los años que van de 1924 a 1927 del espectáculos de los bailes rusos del empresario Sergue Diaghilev y su reaparición en el Gran Teatre del Liceu desde su última actuación en el año 1918. Se describen las sesiones y la composición de los programas de los días de actuación junto con las impresiones de la crítica teatral sobre las representaciones de los <em>ballets russes</em>.