[ca] El gossip o xafarderies a les organitzacions és un fenomen habitual però sovint oblidat tant per als acadèmics com per als departaments de recursos humans de les organitzacions, trobant pocs estudis de la matèria a Occident a diferència dels països de l'Àsia oriental, on se li atribueix una major rellevància a aquest fenomen. Seguint aquesta línia, l'objectiu d'aquest estudi és el d'analitzar i descriure les causes i conseqüències del gossip tant a nivell individual (font del gossip, receptor, i víctima) com l'impacte que té en les empreses radicades a Catalunya. Així doncs, s'ha pogut demostrar que el gossip és una pràctica habitual per part dels empleats, sigui quin sigui el seu rang en l'escala jeràrquica, així com la poca implicació de les empreses en la seva erradicació, tal i com s'observa a través de la manca de plans d'intervenció existents en les empreses de Catalunya. Alhora s'ha pogut copsar l'efecte negatiu del gossip en les dinàmiques de cohesió grupal, en el clima laboral, en el benestar laboral dels empleats afectats i la seva salut mental, en el rendiment percebut i la seva autoestima laboral, així com en l'engagement, en el cinisme i en el comportament proactiu. Finalment es demostra com determinats estils de lideratge són proclius a l'existència de gossip negatiu a les organitzacions. Aquest estudi és un projecte de recerca però que alhora pretén suggerir a les organitzacions d'eines per a fer front al problema. L'estudi es divideix en quatre fases: una primera fase que consisteix en l'anàlisi de la literatura sobre gossip i que ens permet la construcció del marc teòric; una segona fase consistent en l'elaboració de qüestionaris sobre gossip posteriorment repartits a una mostra d'individus treballadors en actiu; una tercera fase d'anàlisi de resultats; i una quarta i última fase de conclusions i propostes d'intervenció en cas d'existència de gossip a les organitzacions.

[es] El gossip o chismes en las organizaciones es un fenómeno habitual pero a menudo olvidado tanto para los académicos como para los departamentos de recursos humanos de las organizaciones, encontrando pocos estudios de la materia en Occidente a diferencia de los países de la Asia Oriental, donde se le atribuye una mayor relevancia a este fenómeno. Siguiendo esta línea, el objetivo de este estudio es el de analizar y describir las causas y consecuencias del gossip tanto a nivel individual (fuente del gossip, receptor, y víctima) como el impacto que tiene en las empresas radicadas en Cataluña. Así pues, se ha podido demostrar que el gossip es una práctica habitual por parte de los empleados, sea cual sea su rango en la escala jerárquica, así como la poca implicación de las empresas en su erradicación, tal y como se observa a través de la carencia de planes de intervención existentes en las empresas de Cataluña. A la vez se ha podido coger el efecto negativo del gossip en las dinámicas de cohesión grupal, en el clima laboral, en el bienestar laboral de los empleados afectados y su salud mental, en el rendimiento percibido y su autoestima laboral en el cinismo y en el comportamiento proactivo. Finalmente se demuestra cómo determinados estilos de liderazgo son proclives a la existencia de gossip negativo a las organizaciones. Este estudio es un proyecto de investigación pero que a la vez pretende sugerir a las organizaciones de herramientas para hacer frente al problema. El estudio se divide en cuatro fases: una primera fase que consiste en el análisis de la literatura sobre gossip y que nos permite la construcción del marco teórico; una segunda fase consistente en la elaboración de cuestionarios sobre gossip posteriormente repartidos a una muestra de individuos trabajadores en activo; una tercera fase de análisis de resultados; y una cuarta y última fase de conclusiones y propuestas de intervención en caso de existencia de gossip a las organizaciones.