BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] L'ús de l'anglés per a l'ensenyament d'assignatures diferents a l'anglés està molt estés en les institucions d'educació superior europees. La Universidad de Alcalá porta dècades treballant en la implantació de l'anglés com a mitjà d'instrucció (EMI). El procés d'internacionalització explica l'augment del nombre d'estudis, tant de grau com de postgrau, impartits en anglés. La resposta dels estudiants internacionals ha estat positiva, i han considerat a la Universidad de Alcalà com una de les destinacions preferides. La interacció dels estudiants locals i estrangers posa de relleu la necessitat de sensibilitzar cap a la competència intercultural com a part del Màster de Formació del Professorat, per a que els alumnes se senten còmodes en una llengua i cultures diferents i contrubuïsquen significativament no sols al mercat laboral sinó també al diàleg i la convivència. En este article, els autors detallen com implementar-ho en una assignatura en concret d'este màster: Formació Complementària en Estudis Anglesos.

[es] El uso del inglés como medio de instrucción (EMI en inglés) para enseñar asignaturas que no son propiamente lengua inglesa está ampliamente extendido en las instituciones europeas de educación superior. La universidad de Alcalá lleva décadas trabajando en la implementación del inglés como medio de instrucción. El proceso de internacionalización es responsable del número creciente de estudios que se imparten en inglés tanto a nivel de grado como de postgrado. La respuesta de los estudiantes internacionales ha resultado positiva al considerar la Universidad de Alcalá como uno de sus destinos preferidos. La interacción entre estudiantes locales y foráneos pone de manifiesto la necesidad de concienciar sobre la competencia intercultural como parte del Máster en Formación del Profesorado, de forma que los estudiantes se sientan cómodos en una lengua y una cultura diferentes y aporten de manera significativa, no solo al mercado laboral sino al diálogo intercultural y a la convivencia. En este artículo, las autoras explican cómo se ha llevado a cabo en concreto en una de las asignaturas obligatorias de este máster: Complementos para la Formación en Estudios Ingleses.
[ca] En el treball s'analitza l'origen i el concepte dels paradisos fiscals així com els indesitjables efectes que la seua utilització genera per a la resta d'Estats. A continuació, s'analitzen les mesures impulsades de forma coordinada des de l'OCDE i des de la Unió Europea per a la seua eradicació, que han rebut un considerable impuls des de l'inici de l'actual crisi econòmica. Finalment, s'analitzen les mesures unilaterals previstes en la legislació espanyola i la seua adaptació o alineació amb els criteris internacionalment consensuats.

[es] En el trabajo se analiza el origen y el concepto de los paraísos fiscales así como los indeseables efectos que su utilización genera para el resto de Estados. A continuación, se analizan las medidas impulsadas de forma coordinada desde la OCDE y desde la Unión Europea para su erradicación, que han recibido un considerable impulso desde el inicio de la actual crisis económica. Por último, se analizan las medidas unilaterales previstas en la legislación española y su adaptación o alineación con los criterios internacionalmente consensuados.
[ca] En aquest treball farem un recorregut per la història de Japó. Ens centrarem en els inicis de l'Era Meiji, etapa compresa entre 1868-1912 centrant-nos en els processos de canvis que es donen en aquesta etapa, concretament en els canvis socioculturals. Per comprendre aquest punt, ens remuntarem al període anterior on s'expliqués breument el context històric, es delimitaran els rols dels protagonista i es farà una descripció de l'ordre social en què es compon el període. Després de deixar clars aquests punts, em centrare en els 20 anys finals del període per entendre que és el que va iniciar els següents vuit anys de guerra. Posteriorment comentés el transcurs dels dos conflictes, sent la primera la Guerra o Revolució Meiji de 1863-1868 i el cop d'estat anomenat Guerra Boshin 1868-1869. Tot aquest procés ens servirà per entendre els inicis de l'Era Meiji, els canvis que es van dur a terme i com van afectar els canvis socioculturals a la població japonesa.

[es] En este trabajo haremos un recorrido por la historia de Japón. Nos centraremos en los inicios de la Era Meiji, etapa comprendida entre 1868-1912 centrándonos en los procesos de cambios que se dan en esta etapa, concretamente en los cambios socio-culturales. Para comprender este punto, nos remontaremos al periodo anterior donde se explicara brevemente el contexto histórico, se delimitarán los roles de los protagonista y se hará una descripción del orden social en el que se compone el periodo. Tras dejar claros estos puntos, me centrare en los 20 años finales del periodo para entender que es lo que inició los siguientes ocho años de guerra. Posteriormente comentare el trascurso de los dos conflictos, siendo la primera la Guerra o Revolución Meiji de 1863 hasta 1868 y el golpe de estado llamado Guerra Boshin 1868 hasta 1869. Todo este proceso nos servirá para entender los inicios de la Era Meiji,los cambios que se llevaron a cabo y como afectaron los cambios socio-culturales a la población japonesa.
[ca] Aquest treball analitza la iniciativa Baldosas por la Memoria, una proposta artisticopolítica de marcatge de l'espai urbà, realitzada a la ciutat de Buenos Aires (Argentina). La idea va nàixer d'un grup de ciutadans que es va proposar esbrinar les identitats dels seus veïns, detinguts-desapareguts per l'última dictadura militar, i per a recordar-los van estampar els seus noms en rajoles que van ubicar a les voreres dels seus barris. Ràpidament, la iniciativa va ser imitada i es va estendre a altres ciutats del país. Partim de les particularitats d'aquesta experiència, espontània i popular, per a determinar les seues continuïtats i diferències respecte de les tradicionals commemoracions de les víctimes del terrorisme d'Estat. Després estudiem aquestes marques territorials en comparació amb experiències similars a altres països en els quals també el passat traumàtic es materialitza als carrers per a interpel·lar els transeünts en els seus recorreguts quotidians. Finalment, analitzem els sentits que transmeten les rajoles i la capacitat dels seus receptors de reconèixer-los i ressignificar-los en el marc d'un procés complex que escapa al control dels autors d'aquestes marques.

[es] El presente trabajo analiza la iniciativa Baldosas por la Memoria, una propuesta artístico-política de marcación del espacio urbano realizada en la ciudad de Buenos Aires (Argentina). La idea nació de un grupo de ciudadanos que se propuso averiguar las identidades de sus vecinos detenidos-desaparecidos por la última dictadura militar y, para recordarlos, estamparon sus nombres en baldosas que ubicaron en las veredas de sus barrios. Rápidamente la iniciativa fue imitada y se extendió en otras ciudades del país. Partimos de las particularidades de esta experiencia, espontánea y popular, para determinar sus continuidades y diferencias con respecto a las tradicionales conmemoraciones de las víctimas del terrorismo de Estado. Luego, estudiamos estas marcas territoriales en comparación con experiencias similares en otros países en los que también el pasado traumático se materializa en las calles para interpelar a los transeúntes en sus recorridos cotidianos. Finalmente, analizamos los sentidos que transmiten las Baldosas y la capacidad de sus receptores de reconocerlos y resignificarlos en el marco de un proceso complejo que escapa del control de los autores de estas marcas.
[ca] El present treball consta d'una anàlisi bibliogràfic sobre els mites japonesos del shintoismo, acotant els que versen sobre la família principal de déus, i la influència de les altres religions. D'aquesta manera s'intenta observar com aquests mites i religions han influït en la construcció de la cultura i societat japones. Per a això s'ha centrat en un aspecte de la societat com a exemple d'aquesta influència. I aquest a estat la formació i organització d'un sistema patriarcal. D'aquesta manera es pretén observar com la influència religiosa i mitologia a ajudat a la construcció d'un sistema patriarcal.

[es] El presente trabajo consta de un análisis bibliográfico sobre los mitos japoneses del shintoismo, acotando los que versan sobre la familia principal de dioses, y la influencia de las otras religiones. De este modo se intenta observar como estos mitos y religiones han influido en la construcción de la cultura y sociedad japonesa. Para ello se ha centrado en un aspecto de la sociedad como ejemplo de esta influencia. Y este a sido la formación y organización de un sistema patriarcal. De este modo se pretende observar como la influencia religiosa y mitología a ayudado en la construcción de un sistema patriarcal.
[ca] Aquesta aportació recull la crònica dels 25 anys de l'Anuari. Té com a objectiu deixar constància d'alguns fets que potser no siguen coneguts pels socis de l'ABC o pels lectors, com ara els motius de la seua creació, l'evolució des de les miscel·lànies als monogràfics, les intencions d'acostar els temes a l'actualitat social del moment, els convenis amb la Universitat Jaume I i la vocació d'universalitat de la revista.

[es] Esta aportación recoge la crónica de los 25 años del Anuari. Tiene como objetivo dejar constancia de algunos hechos que quizá no sean conocidos por los socios de la ABC o por los lectores, como los motivos de su creación, la evolución desde las misceláneas a los monográficos, las intenciones de acercar los temas a la actualidad social del momento, los convenios con la Universitat Jaume I y la vocación de universalidad de la revista.
[ca] Els estudis de traducció audiovisual (TAV) han experimentat un creixement exponencial en els darrers vint anys, han consolidat metodologies d'anàlisi provades, i han atret l'interès d'investigadors occidentals principalment. Resulta interessant investigar si aquestes metodologies són també aplicables a l'estudi de la subtitulació de pel·lícules de cultures lingüística i culturalment distants, com l'egípcia i l'espanyola. Per això, l'objectiu principal d'aquest treball és comprovar si les normes de traducció propostes en els mètodes de traducció per al doblatge i la subtitulació, tradicionalment basats en combinacions lingüístiques amb l'anglès, són aplicables per al cas concret de la combinació lingüística àrab-espanyol, a partir de l'anàlisi del estudi dels elements culturals presents en els textos audiovisuals seleccionats per a aquesta investigació. Entre les troballes destaca que, sovint, els trets distintius i el caràcter col·loquial i l'espontaneïtat de les versions originals es perden.

[es] Los estudios de traducción audiovisual (TAV) han experimentado un crecimiento exponencial en los últimos veinte años, han consolidado metodologías de análisis probadas, y han atraído el interés principalmente de los estudiosos occidentales. Resulta interesante investigar si estas metodologías también son aplicables al estudio del subtitulado de películas procedentes de culturas distantes lingüística y culturalmente como la egipcia y la española. Por ello, el objetivo principal de este trabajo consiste en comprobar si las normas de traducción propuestas en los métodos de traducción para el doblaje y la subtitulación, tradicionalmente basados en combinaciones lingüísticas con el inglés, son aplicables para el caso concreto de la combinación lingüística árabe-español, a partir del análisis del tratamiento de los elementos culturales presentes en los textos audiovisuales seleccionados para esta investigación. Entre los hallazgos destaca que, con frecuencia, los rasgos distintivos y el carácter coloquial y la espontaneidad de las versiones originales se pierden.
[ca] Les malalties neurodegeneratives es troben entre les causes més importants de mort i discapacitat als països occidentals. Les teràpies clàssiques, com ara les farmacològiques, són purament simptomàtiques, és a dir, tracten els símptomes de la malaltia (com pot ser la pèrdua progressiva de memòria en l'Alzheimer o els efectes motors de la malaltia de Parkinson), però no són capaces d'aturar la seua progressió ni curar-les. Això és així perquè no s'ataca la causa de la malaltia. Les noves teràpies basades en la biotecnologia podrien ajudar-nos en el futur a vèncer algunes d'aquestes terribles malalties atacant directament les seues causes i promocionant la regeneració neuronal.

[es] Las enfermedades neurodegenerativas se encuentran entre las causas más importantes de muerte y discapacidad en la sociedad occidental. Las terapias clásicas, como las farmacológicas, son puramente sintomáticas, es decir, solo son capaces de aliviar los síntomas (como la pérdida de memoria progresiva en el Alzheimer o los efectos motores de la enfermedad de Parkinson), pero no pueden detener su progresión ni curarlas, ya que no atacan la causa de las mismas. Las nuevas terapias basadas en la biotecnología podrían ayudarnos en el futuro a vencer algunas de estas terribles enfermedades atacando directamente sus causas y promocionando la regeneración neuronal.
[ca] L'objectiu principal d'aquest article és explorar el nou sentit comú democràtic forjat pels moviments contemporanis per la democràcia real en el context de la crisi de la democràcia representativa liberal i de les lluites contra la crisi econòmica mundial i els seus efectes. Els moviments per la democràcia real són portadors de llenguatges i pràctiques democràtiques que desafien les formes tradicionals de concebre i fer política i introdueixen formes renovades de participació, acció i mobilització col·lectiva que poden contribuir a la creació de sentits comuns polítics en un horitzó de democràcia radical, experimentalisme i demodiversitat.

[es] El objetivo principal de este artículo es explorar el nuevo sentido común democrático forjado por los movimientos contemporáneos por la democracia real en el contexto de la crisis de la democracia representativa liberal y de las luchas contra la crisis económica mundial y sus efectos. Los movimientos por la democracia real son portadores de lenguajes y prácticas democráticas que desafían las formas tradicionales de concebir y hacer polí- tica e introducen formas renovadas de participación, acción y movilización colectiva que pueden contribuir a la creación de sentidos comunes políticos en un horizonte de democracia radical, experimentalismo y demodiversidad.
[ca] Els drets culturals permeten entendre, de manera tant teòrica com pràctica, el lloc fonamental dels factors culturals per a un desenvolupament lliure i equilibrat. El dit desenvolupament només pot basar-se en el que s'haurien de considerar els seus primers recursos: els recursos culturals humans i no humans. Els drets culturals garanteixen l'accés de les persones, dels grups i de les comunitats a la diversitat de coneixements necessaris per a utilitzar, desenvolupar i crear les capacitats de desenvolupament personal i social. No hi ha desenvolupament social sense una cultura de connexions; no hi ha desenvolupament econòmic sense una cultura adaptada als canvis i als intercanvis; no hi ha desenvolupament ecològic sense una expansió del saber sobre els ecosistemes. Els factors culturals no són un quart pilar, són factors i engranatges fonamentals, transversals i permanents de tot desenvolupament fonamentat sobre les capacitats de les persones i dels seus ecosistemes culturals. Són com una gramàtica de tot desenvolupament democràtic en la mesura que la seua realització permet garantir que l'elecció d'objectius i mitjans ha sorgit d'un debat àmpliament participatiu i instruït per a percebre i afavorir les millors connexions entre els recursos i, per tant, també la millor economia. Els indicadors de connexions adequades, en conseqüència, resulten ser eines molt pertinents d'avaluació.

[es] Los derechos culturales permiten entender, de manera tanto teórica como práctica, el lugar fundamental de los factores culturales para un desarrollo libre y equilibrado. Dicho desarrollo sólo puede basarse en lo que se deberían considerar sus primeros recursos: los recursos culturales humanos y no humanos. Los derechos culturales garantizan el acceso de las personas, de los grupos y de las comunidades a la diversidad de conocimientos necesarios para utilizar, desarrollar y crear las capacidades de desarrollo personal y social. No hay desarrollo social sin una cultura de conexiones; no hay desarrollo económico sin una cultura adaptada a los cambios y a los intercambios; no hay desarrollo ecológico sin una expansión del saber sobre los ecosistemas. Los factores culturales no son un cuarto pilar, son factores y engranajes fundamentales, transversales y permanentes de todo desarrollo cimentado sobre las capacidades de las personas y de sus ecosistemas culturales. Son como una gramática de todo desarrollo democrático en la medida en que su realización permite garantizar que la elección de objetivos y medios ha surgido de un debate ampliamente participativo e instruido para percibir y favorecer las mejores conexiones entre los recursos y, por tanto, también la mejor economía. Los indicadores de conexiones adecuadas, en consecuencia, resultan ser herramientas muy pertinentes de evaluación.
[ca] El terme municipal de Borriana està esquitxat d'infinitud d'antics habitatges inicial i majoritàriament vinculats al conreu de la terra. Conegudes amb el nom d'alqueries, les generacions actuals associen aquestes edificacions amb l'oportunitat de passar l'estiu lluny de la calor de la ciutat i en contacte amb la natura. La seua morfologia i els seus sistemes constructius responen perfectament al context geogràfic, climatològic, material i cultural que les va veure nàixer, atresorant valuoses lliçons de sostenibilitat i sintonia amb el medi ambient. Totes aquelles que han estat convenientment mantingudes o restaurades ofereixen als seus propietaris una opció habitacional amb atractius creixents per la societat i el moment actuals.

[es] El término municipal de Borriana está salpicado de infinitud de antiguas viviendas inicial y mayoritariamente vinculadas al cultivo de la tierra. Conocidas con el nombre de alquerías, las generaciones actuales asocian estas edificaciones con la oportunidad de pasar el verano lejos del calor de la ciudad y en contacto con la naturaleza. Su morfología y sus sistemas constructivos responden perfectamente al contexto geográfico, climatológico, material y cultural que las vio nacer, atesorando valiosas lecciones de sostenibilidad y sintonía con el medio ambiente. Todas aquellas que han sido convenientemente mantenidas o restauradas ofrecen a sus propietarios una opción habitacional con atractivos crecientes para la sociedad y el momento actuales.
[ca] Per a aquesta presentació ens interessa discutir els processos de resistència davant transformacions de polítiques públiques vinculades a la privatització de l'aigua. És en el marc d'aquests conflictes hidro-socials que ens interessa rescatar el paper d'un actor específic: els camperols. Per a això prendrem el cas de la lluita per l'aigua a Cochabamba, Bolívia. La Guerra de l'Aigua va ser la primera gran rebel·lió de Bolívia del segle XXI. Milers de treballadors, estudiants i camperols van confluir a la ciutat de Cochabamba, sota la consigna "El Agua es nuestra, carajo!". Aquests diferents sectors es van agrupar en la Coordinadora de Defensa de l'Aigua i la Vida (que d'ara endavant abreugem com CDAV) La regió de Cochabamba es caracteritza per un clima semiàrid, per la qual cosa l'aigua és un bé escàs i molt benvolgut, especialment per les comunitats de camperols. Com veurem més endavant, lluny de ser un subjecte passiu, els camperols van prendre un rol fonamental en la fundació i esdevenir de la CDAV. Mitjançant una metodologia de revisió bibliogràfica i un abordatge socioantropológic, es va indagar en el desenvolupament històric d'aquestes institucions de resistència així com la seua projecció en l'actualitat.

[es] Para esta presentación nos interesa discutir los procesos de resistencia ante transformaciones de políticas públicas vinculadas a la privatización del agua. Es en el marco de estos conflictos hidrosociales que nos interesa rescatar el papel de un actor específico: los campesinos. Para esto tomaremos el caso de la lucha por el agua en Cochabamba, Bolivia. La Guerra del Agua fue la primera gran rebelión de Bolivia del siglo XXI. Miles de trabajadores, estudiantes y campesinos confluyeron en la ciudad de Cochabamba, bajo la consigna "¡El agua es nuestra, carajo!". Estos distintos sectores se agruparon en la Coordinadora de Defensa del Agua y la Vida (que en adelante abreviamos como CDAV) La región de Cochabamba se caracteriza por un clima semiárido, por lo que el agua es un bien escaso y muy apreciado, especialmente por las comunidades campesinas. Como veremos más adelante, lejos de ser un sujeto pasivo, los campesinos tomaron un rol fundamental en la fundación y devenir de la CDAV. Mediante una metodología de revisión bibliográfica y un abordaje socioantropológico, se buscó indagar en el desarrollo histórico de estas instituciones de resistencia así como su proyección en la actualidad.
[ca] Aquest article tracta de precisar el que tenen en comú les obres d'art clàssiques, les intervencions d'art de context i els fusells d'assalt. La meua proposta és que els tres han d'aconseguir un compromís entre volum de foc, precisió de tir i costos de producció. O, si es prefereix una terminologia més pacífica, els tres posen de manifest una manera de relació, un equilibri dinà- mic entre allò que cadascú ha de fer, el que pot fer i el que fa. Entre el neces- sari, el possible i l'efectiu.

[es] Este artículo trata de precisar aquello que tienen en común las obras de arte clásicas, las intervenciones de arte de contexto y los fusiles de asalto. Mi propuesta es que las tres tienen que lograr un compromiso entre volumen de fuego, precisión de tiro y costes de producción. O, si se prefiere una terminología más pacífica, los tres ponen de manifiesto un modo de rela- ción, un equilibrio dinámico entre lo que cada cual tiene que hacer, lo que puede hacer y lo que hace. Entre lo necesario, lo posible y lo efectivo.
[ca] Aquest article aborda l'estudi dels mitjans de comunicació públics (MSP) des de la perspectiva de la seva relació amb les audiències infantils. Els principals objectius són conceptualitzar aquestes audiències des de la perspectiva del mitjà públic, estudiar el disseny de les estratègies de programació i identificar els valors i les funcions de servei públic. L'estudi de cas se centra en la televisió pública valenciana, clausurada el 2013 i recuperada el 2017 amb el nom d'À Punt Media (APM), un període en el qual l'estructura televisiva es va transformar a conseqüència de la consolidació de l'streaming. La metodologia combina una anàlisi documental, entrevistes en profunditat i un període d'observació. Aquest estudi contribueix al debat sobre el paper dels MSP en el context d'Internet, on APM avança en la conceptualització de les audiències infantils en entendre-les no sols com a persones en desenvolupament, sinó també com a subjectes socials actius.

[es] Este artículo aborda el estudio de los medios de comunicación públicos (MSP) desde la perspectiva de su relación con las audiencias infantiles. Los principales objetivos son conceptualizar estas audiencias desde la perspectiva del medio público, estudiar el diseño de las estrategias de programación e identificar los valores y las funciones de servicio público. El caso de estudio se centra en la televisión pública valenciana, clausurada en 2013 y recuperada en 2017 con el nombre de À Punt Media (APM), un periodo en el que la estructura televisiva se transformó como consecuencia de la consolidación del directo. La metodología combina un análisis documental, entrevistas en profundidad y un periodo de observación. Este estudio contribuye al debate sobre el papel de los MSP en el contexto de Internet, donde APM avanza en la conceptualización de las audiencias infantiles, al entenderlas no solo como personas en desarrollo, sino como sujetos sociales activos.