BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Sovint l'estudi de la lírica occitanocatalana del segle xiv ha estat supeditat a la poètica de certamen que gravita a l'entorn del Consistori del Gai Saber de Tolosa de Llenguadoc. A aquest fet, cal sumar-hi el judici pejoratiu que gran part de la crítica ha formulat sobre el Consistori, atribuint- li la voluntat d'imposar una forma artificiosa acompanyada d'un contingut moral o devot que s'avingués amb l'ortodòxia cristiana. Els pocs autors conservats de l'època que no es podien encabir del tot en aquest marc, com ara Ramon de Cornet –paradoxalment l'autor amb més obra conservada de la primera meitat del Tres-cents i amb una difusió més àmplia–, són considerats una excepció i fins i tot, en el cas de Cornet, d'estrafolari. Però si estudiem la seva obra en el marc de la tradició literària més immediata, la dels darrers trobadors, veurem com la poètica del XIV és una evolució natural d'aquest llegat, que respon a unes exigències de gust literari que va molt més enllà de les suposades coaccions consistorials. Una mostra d'això és la peça "Al noble cavalier" de Cornet.

[en] The study of 14th-century Occitan poetry has been overshadowed by its alleged subjection to the poetics of the contests organized by the Toulousain Consistory of the Gay Science. Moreover, most scholars have criticized the Consistory for trying to impose an excessively contrived poetic form, coupled with moral or pious contents, in compliance with Christian orthodoxy. The few authors from that century who do not completely match that framework, such as Ramon de Cornet – paradoxically, the author with a greater amount of preserved works and with a wider diffusion - are considered an exception and even, in his case, an eccentric figure. But when studying Cornet within his most immediate literary context, it becomes apparent that 14th century poetics are the natural evolution of the late troubadour tradition and are in no way limited to the alleged consistorial pressures. This can be illustrated by Ramon de Cornet's "Al noble cavalier".
[ca] Gràcies a la tasca i l'esforç de nombroses persones a diferents països, entre elles la professora Laura Rubio Serrano de la Universitat de Barcelona, la presència de l'Aprenentatge Servei (ApS) a la docència universitària és una constant a l'actualitat. L'ApS destaca per unir al seu valor pedagògic, el social i solidari. L'article presenta tres experiències d'implementació, diverses pel que fa a ensenyaments, cursos i caràcter de les assignatures, i ofereix indicadors del valor pedagògico i del valor social de l'ApS a l'educació superior, que s'extenen als tres agents implicats: estudiants, professionals de les entitats participants i professorat universitari. D'aquesta manera, s'aconsegueix complir les tres missions de les universitats: formació de futurs professionals, construcció de coneixement i responsabilitat social. Oferir, des de les universitats, una formació situada a la pràctica professional i que intenta donar resposta a necessitats reals de la societat no s'aconsegueix únicament a través de la participació en projectes d'ApS, però no hi ha dubte que fer-ho mitjançant aquesta metodologia és garantia de consecució i de qualitat

[en] Due to the work and efforts of people from different countries, including Laura Rubio Serrano, professor at Universitat de Barcelona, Service-Learning is a constant nowadays, not only for its pedagogical value, but also for its social value and its solidarity. This paper presents three experiences of Service-Learning, diverse in terms of grades, courses and nature of the subjects, and indicators of the pedagogical and social value of SL in higher education are offered, which extend to the three agents involved: students, professionals from the participating entities and university professors. Thus, it is possible to fulfil the three missions of universities: training future professionals, knowledge building, and social responsibility. Offering, from universities, training situated in professional practice that attempts to respond to the felt needs of society may not be possible only through participation in SL projects; however, there is no doubt that doing so through this methodology is a guarantee of achievement and quality
[ca] Tenint en compte que la missió de la universitat és crear persones conscients i sensibles respecte al que succeeix al seu entorn, en aquest treball es presenta una proposta d'innovació docent, la seva implementació i els resultats obtinguts com a conseqüència. Es pretén mostrar la importància del feedback d'observar el producte final per millorar el disseny i estudiar el cicle de vida complet, des de la idea conceptual fins a la fabricació final. Les limitacions en la docència universitària per mostrar el producte final aplicat a un producte real, pot finalitzar amb la introducció d'un nou procés de fabricació, la fabricació additiva, aplicat a un projecte real.

[en] Taking into account that the mission of the university is to make people aware and sensitive towards what is happening in their environment; this paper presents a proposal for teaching innovation, its implementation as well as the results obtained from it. The main goal of this experience is aimed at showing the importance of the feedback of observing the final product to improve design and study the complete life cycle, from the conceptual idea to the final fabrication. Limitations in university teaching to show the final product applied to a real product, can be overcome by introducing a new manufacturing process, Additive manufacturing, applied to a real project.
[ca] Aquest article és una anàlisi actual de les anomenades, per Daniel Feierstein, pràctiques socials genocides. S'hi pren com a punt de referència un barri conurbació de Buenos Aires, a Argentina, on la violència policial és un fet continu, la discriminació és quotidiana, l'aïllament forma part de la identitat i el terror transita per les diferents formes de socialització i les accions veïnals. Totes aquestes pràctiques agafen dimensió i es configuren en un context diferent del de l'últim genocidi argentí, però formen part de la continuació d'aquell i produeixen, més que no pas una disminució de les pràctiques genocides, un augment de la seva complexitat i un trencament de la seva sistematització.

[en] This article we will attempt to improve the current analysis of what is called by Daniel Feierstein as genocidal social practices. The reference point is a neighborhood in the Buenos Aires suburbs, Argentina, where exist constant police violence, daily discrimination, isolation as part of the identity, and the terror moves through different ways of socialization and neighborhood associations. These practices are gauged and shaped in a different context than the one experienced during the last Argentine genocide, but they are part of its continuation, and instead of producing a reduction of these practices, there is an increase in their complexity and breakdown of their systematization.
[ca] Prenent com a punt de partida la inclinació cap a la marginalitat com a tret característic de l'obra narrativa de l'escriptora mexicana Guadalupe Nettel, aquest treball ha escollit enfocar-se en l'estudi dels textos, temes i problemes desatesos per la crítica i que ocupen un lloc marginal dins del corpus de l'autora. Mitjançant una lectura estràbica i una mirada hàptica, em concentro en la narrativa breu i desplaço el domini de la mirada i l'ull pel del tacte i la pell. Amb aquest canvi d'enfocament em proposo llegir els relats "Ptosis", "Hongos" i "La impronta", amb l'objectiu d'entendre les fomres en què Nettel desarregla la organització biopolítica dels cossos i desplega unes contra-pedagogies de la crueltat.

[en] This article begins by considering the inclination towards marginality as an outstanding characteristic of the work of Mexican writer Guadalupe Nettel, and focuses on the study of texts, themes, and issues often overlooked by critics and which remain in a marginal position within the author's corpus. I focus on the short stories through a strabismic and a haptic gaze, thus shifting the focus from the eye and the gaze to the skin and touch. Through this shift, I read the short stories "Ptosis", "Hongos" and "La impronta" to identify how Nettel disarranges the biopolitical dispositions of bodies and displays counter-pedagogies of cruelty.
[ca] En aquest balanç de l'any 2020 analitzo, des de la regió de La Araucanía, a Wallmapu, el desenvolupament dels principals conflictes socials que es van observar. Inicio aquesta anàlisi donant compte dels esdeveniments de protesta i mobilització social que responen al racisme sistèmic, tals com la llarga vaga de fam que van sostenir diversos presos polítics maputxe, el boicot al sector forestal, la protesta per projectes d'infraestructura elèctrica, així com la ocupació de predis. Després dono compte de la continuïtat de la mobilització social de caràcter urbana que s'expressa després de l'Esclat Social amb les protestes massives, però que continua en l'existència de diverses assemblees comunals i que després transita cap a diverses articulacions que participen del moment electoral constituent tant des de representants maputxe com dels sectors organitzats de la ciutadania xilena. Les reflexions finals presenten alguns dels desafiaments al voltant de les articulacions esmentades, amb vista a la descolonització de l'Estat i de la política.

[en] In this balance of the year 2020, I analyze, from the region of La Araucanía, in Wallmapu, the development of the main social conflicts that were observed. I begin this analysis by giving an account of the protest and social mobilization events that respond to systemic racism, such as the long hunger strike held by several Mapuche political prisoners, the boycott of the forestry sector, the protest over electrical infrastructure projects, as well as the occupation of land. Then I give an account of the continuity of the social mobilization of an urban nature that is expressed after the Social Outbreak with the massive protests, but that continues in the existence of several communal assemblies and that later transits to various articulations that participate in the constituent electoral moment both from Mapuche representatives and the organized sectors of the Chilean citizenry. The final reflections present some of the challenges around these articulations, in view of the decolonization of the State and of politics.
[ca] El document descriu l'experiència d'aprenentatge servei utilitzant l'educació intercultural en context maputxe, amb el projecte Consultori de Cavalls Carretons de la Universitat Catòlica de Temuco. Aquest projecte integra la metodologia d'aprenentatge servei a la carrera de Medicina Veterinària, fusionant coneixements disciplinars i sabers ancestrals d'aquest poble indígena ubicat al sud de Xile. Els resultats mostren un aprenentatge profund que millora tant les competències professionals com les genèriques, promovent el respecte per la diversitat i l'ètica en contextos comunitaris, a més del reconeixement dels sabers indígenes, reforçant així el segell universitari.

[en] The document describes the service-learning experience using intercultural education in the Mapuche context, with the Carretonero Horse Clinic project of the Catholic University of Temuco. This project integrates the service-learning methodology in the Veterinary Medicine career, fusing disciplinary knowledge and ancestral knowledge of this indigenous people located in southern Chile. The results show deep learning that improves both professional and generic skills, promoting respect for diversity and ethics in community contexts, in addition to the recognition of indigenous knowledge, thus reinforcing the university seal.
[ca] Aquest article forma part del projecte AMPER (Atles Multimèdia de la Prosodia de l'Espai Romànic) i se centra en el domini occidental del català. Concretament, s'hi analitza la producció de frases interrogatives absolutes de dues informants considerades representatives de dos subdialectes: el lleidatà i el tortosí. S'observa que les produccions obtingudes, tot i tractar-se d'informants del mateix diasistema dialectal, són força diferents. Aquestes diferències també es veuen avalades pels resultats obtinguts en les prospeccions de la percepció d'oracions interrogatives per part d'oients lleidatans i tortosins.

[en] This article is part of the AMPER project, which aims at creating a multimedia prosody atlas of the romance space, and focuses on Western Catalan. In particular, we analyse the production of absolute interrogative sentences by two informants representative of two subdialects: lleidatà and tortosí. We can appreciate that the data obtained are quite different between speakers, even though they belong to the same dialectal system. These differences are also supported by the results of perceptual tests in which interrogative sentences were played to listeners from Lleida and Tortosa.
[ca] El desenvolupament dels estudis sobre el monacat a la Corona de Castella a l'últim mig segle ha renovat la nostra visió del mateix amb la incorporació de nous temes i la reconsideració dels anteriors. L'anàlisi dels dominis monàstics, la relació entre monestirs i societat, la creació i gestió de la memòria, el monacat femení o les formes de vida monàstica i les regles i els costums han atret l'atenció dels historiadors. Això ha permès millorar el nostre coneixement de l'economia, de la societat o de la cultura en general, així com dels monestirs i de les comunitats que els ocupaven.

[en] The development of studies concerning monasticism in the kingdom of Castile over the last half century has changed our perception of monasticism through the incorporation of new topics and a reconsideration of the old ones. The analysis of monastic domains, the relation between monasteries and society, the creation and management of memory, female monasticism and other forms of monastic life, and its rules and customs have all attracted the interest of historians. This has improved our knowledge of the economy, the society and the culture, both in general as well as that of the monasteries and their communities.
[ca] Com a tècnica suposadament nascuda al segle XVIII, la pràctica d'assegurar la vida és un tema que encara roman per investigar. En aquest article es demostra que la contractació d'assegurances de vida era ja habitual a Espanya dos segles abans. En aquest sentit, s'estudia la legislació existent, especialment les Ordenances de Contractació d'Assegurances del Consolat de Castella a Bruges del 1568, però sobretot les nombroses pòlisses conservades, i s'estudien les de l'espanyol Juan Henríquez, el corredor d'assegurances d'Anvers més important als anys 1562 i 1563, com també i, fonamentalment, les 174 pòlisses conservades en l'arxiu del Consolat de Burgos dels anys 1566-1605. La majoria van ser contractades per persones que prestaven ducats, però que exigien, com a garantia de pagament, la signatura d'una assegurança de vida per part de qui rebia els diners. De fet, un sistema que segueix predominant en la pràctica bancària actual.

[en] The rise of life insurance policies remains to be researched, since it is often assumed to represent a technique that emerged in the 18th century. Using existing legislation, especially the Insurance Contracting Ordinances of the Consulate of Castile in Bruges of 1568, this article demonstrates how the practice of creating life insurance policies appears habitual in Spain two centuries earlier. Particular attention is paid to the insurance policies of the Spaniard Juan Henríquez, the leading insurance broker in Antwerp in 1562 and 1563, as well as the 174 policies housed in the archive of the Consulate of Burgos between the years 1566-1605. Most of them were created by lenders of ducats who demanded, as a guarantee of payment, the signing of a life insurance policy by those who received the money––a system that continues to exist in today's banking practices.
[ca] Aquest breu article recull algunes notes sobre la pronunciació de l'italià que poden ser útils tant per a estudiants d'italià que siguin parlants nadius del català central com per a professors d'italià com a llengua estrangera que tinguin estudiants catalanoparlants. El mètode és contrastiu, en la mesura que s'explica la pronunciació de l'italià a partir de comparacions amb la pronunciació del català central. A més, el text també inclou algunes observacions sobre aspectes de l'ortografia italiana que estan directament relacionats amb la pronunciació.

[en] This short article contains some notes on the pronunciation of Italian that can be useful for students od Italian who are native speakers of Central Catalan, as well as for teachers of Italian as a foreign language who have Catalan speakers among their students. The method is contrastive, insofar as the pronunciation of Italian is explained by mean of comparisons with the pronunciation of Central Catalan. In addition, the text also contains some remarks on the aspects of Italian orthography that are directly connected with the pronunciation.
[ca] El text analitza la relació que té el comerç ambulant amb el flux vertiginós de la ciutat, amb viatgers que sempre es troben en moviment. Per a això s'amplia conceptualment la venda al carrer a partir de la interdependència que posseeix amb els seus clients, els quals, al mateix temps, són subjectes ambulants. Es parteix del fet que les activitats comercials als espais públics (o catalogats com d'accés públic) s'han desenvolupat en paral·lel a les pràctiques mòbils de consum dels compradors en el marc de la "metropolització" de San José.

[en] The article analyzes the relationship between the existence of street vendors and the city flow of pedestrians and travellers in constant movement. This interdependence increases and shift places within the city accordingly with the costumers that are also itinerants. It is assumed that, informal commercial activities in public spaces (or listed as public access) have been developed in a analog way to the itinerant consum practices of street buyers within the "metropolization" of the city of San José.
[ca] El concepte de comunitat sorda va associat a la llengua de signes, i aquesta continua sent relativament desconeguda i incompresa en àmplies capes de la societat, tot i ser una llengua natural per al nen sord, i tot i els avenços en l'estudi i el reconeixement progressiu i la legalització que té en diversos països. Com a conseqüència d'això, l'educació i el desenvolupament normal del nen sord es veuen seriosament afectats. L'objectiu d'integrar-lo en la societat dins d'una educació oral només ofereix garanties d'èxit en un nombre indeterminat de casos, atesa l'absència d'estadístiques oficials. Catalunya no ha estat una excepció i en aquest article es parla del procés educatiu i del moviment associatiu que ha estat i és l'amalgama que ha unit, fins ara, la llengua de signes catalana amb la comunitat sorda.

[en] The concept of Deaf community is associated with sign language. In spite of being a natural language for a deaf child, advances in the study of sign language and progressive recognition and legalisation around sign languages in various countries, this topic continues to be relatively unknown and misunderstood by broad portions of society. In consequence, a deaf child's education and normal development can be seriously affected by the focus on deafness from a clinical perspective. Attempts to integrate Deaf children into society through an oral education have only been successful in certain cases, although the total number remains undetermined in the absence of official statistics. Catalonia is no exception to this phenomenon. In this article we discuss the educational process and the diverse group movement that links Catalan sign language with the Deaf community.
[ca] Una de les evolucions característiques del català, enfront d'altres llengües romàniques, és el tancament en [e] de A àtona en síl·laba final travada llatina o romànica (RŎSAS &gt; roses, CANTANT &gt; canten, ASPARĂGU &gt; espàrrec). Malgrat això, les terminacions àtones de primera i segona persona del plural de l'imperfet d'indicatiu i del condicional coneixen en parlars nord- occidentals variants que sembla que restringeixin l'abast del tancament esmentat ([kan'taβam], [kanta'ɾiaw]). En el present article, partint d'un corpus enregistrat en quaranta localitats nord- occidentals, es delimita l'àrea en què les terminacions àtones -AMUS, -ATIS han arribat a un resultat diferent de -em, -eu. Tot seguit, amb l'ajuda de materials cartografiats en l'Atles Lingüístic del Domini Català (ALDC) i de documents aplegats en el Corpus Informatitzat del Català Antic (CICA), es descarta la possibilitat que les variants nord-occidentals estudiades es puguin explicar en termes estrictament fonètics. Finalment, a l'empara del marc teòric de la morfologia natural, es basteix una justificació per als canvis en les terminacions àtones de primera i segona persona del plural, la qual parteix de la conversió de variants al·lofòniques en autèntics al·lomorfs, gràcies a la redistribució dels quals dins dels paradigmes temporals s'assoleix una major congruència del sistema flexiu verbal.

[en] One of the characteristic evolutions of Catalan, as opposed to other Romance languages, is the A &gt; [e] closure in unstressed final syllables if they are closed by a consonant (RŎSAS &gt; roses 'roses', CANTANT &gt; canten 'they sing', ASPARĂGU &gt; espàrrec 'asparagus'). Despite this, in North- Western Catalan, there are variants of first and second person plural unstressed endings of the imperfect indicative and conditional tenses that seem to restrict the scope of the aforementioned closure (cantàvem [kan'taβam] 'we sang', cantaríeu [kanta'ɾiaw] 'youplural would sing'). In this paper, on the basis of a corpus recorded in forty North-Western survey points, we delimit the area in which unstressed verb endings derived from Latin -AMUS, -ATIS have arrived to a result other than -em, -eu. Next, with the help of linguistic data mapped in Atles Linguistic del Domini Català (ALDC), and searching the Corpus Informatitzat del Català Antic (CICA), we discard the possibility that these North-Western variants could be explained in strictly phonetic terms. Finally, within the framework of the Natural Morphology Theory, we provide an explanation for the changes in unstressed first and second person plural endings, starting from the conversion of allophonic variants into true allomorphs, thanks to the redistribution of which within tenses paradigms a greater congruence on the verbal system is obtained.