[ca] Es compara l'emancipació juvenil a quatre països de l'Europa Mediterrània (Espanya, Itàlia, França i Grècia) i en dos moments temporals (1994 i 2007). Mentre que la situació a meitat de la dècada dels noranta reflecteix l'efecte del fort decreixement econòmic iniciat a meitats del setanta, la situació en acabar la primera dècada del nou mil·lenni resumeix l'efecte del creixement que, a Europa, va durar fins a 2007. En què es diferencia el canvi de patró d'emancipació juvenil a escala regional? Quin paper juga la forta immigració al sud d'Europa? S'utilitzen, de manera transversal, les dades primàries de la primera onada del Panel Europeu de Llars (1994) i la quarta onada del Panel sobre Condicions de Vida (2007). El concepte d'emancipació juvenil s'estudia a través de cinc dimensions: 1) final dels estudis, 2) inici de la vida laboral, 3) emancipació domiciliar, 4) formació de la parella; i, 5) fecunditat. Cada dimensió es tradueix en una variable dicotòmica segons si s'està, respectivament: 1) estudiant, 2) treballant, 3) convivint amb algun pare, 4) convivint en parella i, 5) convivint amb algun fill. A partir de les trenta-dues combinacions possibles entre aquests cinc factors es construeix una nova variable per cada edat, sexe i país de residència. Amb ella s'elabora l'índex d'entropia, que detecta a quines edats té lloc el major nombre de transicions i identifica quines dimensions són les més representatives als moments biogràfics on tenen lloc els canvis més significatius. Aquestes fases vitals de transició depenen del context cultural (país de residència), del moment temporal (1994 i 2008) i del gènere. Les hipòtesis són: 1) l'emancipació juvenil s'ha avençat durant aquest període, amb independència de les fortes onades immigratòries; 2) la tendència s'ha donat de manera paral·lela entre països i entre gèneres. En definitiva, l'avenç s'ha donat per la millora econòmica i es conserven les diferències culturals.

[en] This paper shows a comparison in the transition to adulthood among four European Mediterranean countries (Spain, Italy, France and Greece) between to calendar years (1994 and 2008). Whilst mid-nineties reflects the effects of the strong economic decline that started at mid-seventies, the circumstances at the end of the first decade of the new millennium summarize the effects of an economic growth that abruptly come to an end in autumn 2008. Which are the regional differences with regard to transition to adulthood? Which role has played unprecedented immigration in Southern Europe? We will use cross-sectional data from the European Union Household Panel (wave 1, 1994) and from the European Union Statistics on Income and Living Conditions (wave 5, 2008). Transition to adulthood is analysed through five dimensions: 1) leaving formal education, 2) starting working life, 3) leaving home, 4) partnership formation and, 5) fertility. Each dimension is translated into a dichotomous variable, depending on whether a person is 1) studying, 2) working, 3) living with parents, 4) living with a partner and, 5) living with at least one child. From the thirty-two possible combinations among these five factors, a new variable for each age, sex and country of residence is constructed. The entropy index is obtained from the proportions in each possible combination. By doing so we check in which age-range the greater number of transitions is taking place, identifying which dimensions are more representative in each biographical stage. These transitional vital stages rely on the cultural context (country of residence), calendar year (1994 and 2008) and gender. The hypotheses are: 1) transition to adulthood move forward during this period, regardless of the importance of immigration flows, and, 2) trends are parallel among countries and between genders. To sum up, early timing in transition to adulthood is due to economic improvements, and cultural differences persist across countries.