BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Un bon traductor és aquell que sap traslladar totes les unitats de sentit que constitueixen un text. Encara que a vegades és impossible aconseguir-ho, ja que a la llengua d'arribada es perd la forma o el sentit del text original. Els dialectes en són un gran exemple, ja que cada llengua posseeix diferents dialectes. L'objectiu d'aquest treball de fi de grau és analitzar els trets dialectals de l'obra Only the Dead Know Brooklyn, de Thomas Wolfe, i fer-ne una traducció al català. Aquesta obra té la peculiaritat que intenta reproduir la manera de parlar de Brooklyn. En primer lloc, citem els punts de vista de diferents lingüistes de com tracten diferències dialectals en un context de traducció literària. En segon lloc, consultem la traducció de diverses novel·les italianes amb trets dialectals molt marcats. En tercer lloc, analitzem l'obra i la traducció existent al castellà realitzada per la traductora Amelia Pérez de Villar i quines decisions ha pres. Finalment, realitzem una traducció d'aquest conte al català tenint en compte totes les dificultats de traducció. Tots els lingüistes que hem mencionat al llarg del treball ens mostren que totes les opcions comporten una pèrdua o un guany de matisos a la traducció. Per tant, la nostra traducció té pèrdues, però es poden compensar amb altres tècniques.

[es] Un buen traductor es aquel que sabe trasladar todas las unidades de sentido que constituyen un texto. Aunque a veces es imposible conseguirlo, ya que en la lengua de llegada se pierde la forma o el sentido del texto original. Los dialectos son un gran ejemplo de ello, debido a que cada lengua posee diferentes dialectos. Sirven para caracterizar el habla de una determinada población. El objetivo de este trabajo de fin de grado es analizar los rasgos dialectales de la obra Only the Dead Know Brooklyn, de Thomas Wolfe, y cómo trasladarlos a la lengua de llegada, en este caso el catalán. Esta obra tiene la peculiaridad de que intenta imitar la manera de hablar de Brooklyn. En primer lugar, citamos los puntos de vista de diferentes lingüistas de cómo tratan diferencias dialectales en un contexto de traducción literaria. En segundo lugar, consultamos la traducción de varias novelas italianas con rasgos dialectales muy marcados. En tercer lugar, analizamos la obra y la traducción existente en castellano realizada por la traductora Amelia Pérez de Villar y qué decisiones ha tomado. Finalmente, realizamos una traducción de este cuento al catalán teniendo en cuenta todas las dificultades de traducción. Todos los lingüistas que hemos mencionado a lo largo del trabajo nos muestran que todas las opciones comportan una pérdida o una ganancia de matices en la traducción. Por tanto, nuestra traducción conlleva pérdidas, pero se pueden compensar con otras técnicas.
[ca] El present treball és una anàlisi de l'adaptació cinematogràfica del llibre de J. K. Rowling Harry Potter and the Sorcerer's Stone. La motivació principal de l'estudi és l'interés cap a l'obra en dos registres: el literari i l'audiovisual. L'anàlisi de l'obra en aquests registres s'ha dut a terme a través de l'elaboració d'un marc teòric que recull informació sobre el gènere fantàstic i el gènere d'aventures, i sobre el procés d'adaptació cinematogràfica d'obres literàries. Partint de la hipòtesi que Harry Potter and the Sorcerer's Stone és una obra que contindrà elements d'aquests dos gèneres literaris, es fa una exposició de les diferents maneres en què cada registre ha plasmat els seus trets característics. A més, amb la investigació del camp audiovisual i del procés de l'adaptació cinematogràfica de llibres, s'entenen les possibilitats del registre i es poden argumentar els canvis o les diferències que es produeixen en comparació amb l'obra literària. A l'anàlisi del treball es descriuen en detall les confluències i diferències entre registres, i s'explica l'efecte que poden tenir en els receptors de l'obra. L'adaptació cinematogràfica ha estat jutjada per la falta de fidelitat en relació amb el text literari en el qual es basa, però veurem que aquest no és el cas de l'obra analitzada.

[es] El presente trabajo es un análisis de la adaptación cinematográfica del libro de J. K. Rowling Harry Potter and the Sorcerer's Stone. La motivación principal del estudio es el interés hacia la obra en dos registros: el literario y el audiovisual. El análisis de la obra en los dos registros se ha llevado a cabo a través de la elaboración de un marco teórico que recoge información sobre el género fantástico y el género de aventuras, y sobre el Anàlisi de Harry Potter and the Sorcerer's Stone i de la seva adaptació cinematogràfica proceso de adaptación cinematográfica de obras literarias. Partiendo de la hipótesis de que Harry Potter and the Sorcerer's Stone es una obra que contendrá elementos de estos dos géneros literarios, se hace una exposición de las diferentes maneras en las que cada registro ha plasmado sus rasgos característicos. Además, con la investigación del campo audiovisual y de la adaptación cinematográfica de libros, se entienden las posibilidades del registro y se pueden argumentar los cambios o las diferencias que aparecen en comparación con la obra literaria. En el análisis del trabajo se describen con detalle las confluencias y diferencias entre registros, y se explica el efecto que pueden tener en los receptores de la obra. La adaptación cinematográfica ha sido juzgada por la falta de fidelidad respecto al texto literario en el que se basa, pero veremos que esto no es el caso de la obra analizada.
[ca] El comentari aborda aspectes relacionats amb la noció de persona amb discapacitat, el dret als ajustaments i la protecció del principi de culpabilitat i el dret a la presumpció d'inocència

[es] El comentario aborda aspectos relacionados con la noción de persona con discapacidad, el derecho a los ajustes y la protección del principio de culpabilidad y el derecho a la presunción de inocencia
[ca] Després de l'inici de la guerra civil al 1936 Juan Ramón Jiménez abandonà Espanya deixant a Madrid tots els seu arxius i la seva biblioteca personal. En aquesta data la seva formació intel•lectual i estètica, iniciada a finals del s. XIX, es considera completa. Aquest estudi fa un recorregut de les circumstàncies viscudes pel poeta com a lector i traductor de forma paral•lela a l'adquisició de la seva biblioteca, avui dia conservada a la Fundación Zenobia-Juan Ramón Jiménez de Moguer (Huelva). Es fa un especial relleu dels seus fons en llengua francesa i anglesa, que van marcar el segell particular que va fer evolucionar la seva estètica de manera diferent a altres autors de la seva generació. L'estudi inclou, així mateix, un catàleg d'aquests fons.

[es] Tras el comienzo de la guerra civil en 1936 Juan Ramón Jiménez abandona España dejando en Madrid todos sus archivos y su biblioteca personal. Para esa fecha su formación intelectual y estética, iniciada a finales del s. XIX, se considera completa. Este estudio recorre los avatares vividos por el poeta como lector y traductor de forma paralela a la adquisición de su biblioteca, hoy día conservada en la Fundación Zenobia-Juan Ramón Jiménez de Moguer (Huelva). Se hace especial hincapié en sus fondos en lengua francesa e inglesa, que marcaron el sello particular que hizo evolucionar su estética de manera distinta a otros autores de su generación. El estudio incluye, asimismo, un catálogo de estos fondos.
[ca] Que una sèrie tan coneguda com Doraemon, que ha marcat tota una generació de nens dels territoris catalans, tingui un doblatge diferent per a cada una de les tres comunitats on es parla aquesta llengua és, si més no, un fet curiós i digne d'estudi. En el present treball es comparen les versions catalana i valenciana amb l'objectiu d'observar i analitzar les diferències existents entre ambdues i, d'aquesta manera, esbrinar quines han sigut les raons que han portat a la realització dels diferents doblatges. Per a això, s'ha dut a terme un recull de quaranta episodis de Doraemon en cada una de les versions, dels quals s'han extret les característiques a nivell fonètic, morfosintàctic i lèxic, així com altres elements que també marquen la dissimilitud entre ambdues. Quant als resultats, el treball ha complert amb l'objectiu principal de mostrar les diferències entre les dues versions. Aquestes diferències són les que condicionen la divisió del català en dos blocs (oriental i occidental) i per tant, les que determinen el model de llengua establert per cada cadena autonòmica, que en aquest cas és la variant estàndard. Així s'ha arribat a la conclusió que la realització dels diferents doblatges neix de la voluntat de respondre a aquest model lingüístic.

[es] Que una serie tan conocida como Doraemon, que ha marcado toda una generación de niños de los territorios catalanes, tenga un doblaje diferente para cada una de las tres comunidades donde se habla esta lengua es, cuando menos, un hecho curioso y digno de estudio. En el presente trabajo se comparan las versiones catalana y valenciana con el objetivo de observar y analizar las diferencias existentes entre ambas y, de este modo, averiguar cuáles han sido las razones que han ocasionado la realización de los diferentes doblajes. Para ello, se ha llevado a cabo una recopilación de cuarenta episodios de Doraemon en cada una de las versiones, de los que se han extraído las características a nivel fonético, morfosintáctico y léxico, así como otros elementos que también marcan la disimilitud entre ambas. En cuanto a los resultados, el trabajo ha cumplido con el objetivo principal de mostrar las diferencias entre las dos versiones. Estas diferencias son las que condicionan la división del catalán en dos bloques (oriental y occidental) y, por tanto, las que determinan el modelo de lengua establecido por cada cadena autonómica, que en este caso es la variante estándar. Así, se ha llegado a la conclusión de que la realización de los diferentes doblajes nace de la voluntad de responder a este modelo lingüístico.
[ca] En el Capítol 1, estudio la distribució òptima de la infraestructura d'energia renovable. En línia amb el recent rebuig en molts països, mostro que els residents s'enfronten a importants costos per les molèsties causades per les turbines eòliques properes. Utilitzant un model espacial quantitatiu, analitzo quines distribucions de turbines eòliques en l'espai poden assolir futurs objectius d'energia renovable a baix cost per als residents locals i estimo el valor de les transferències pressupostàries que igualin els costos i beneficis entre totes les regions. En el Capítol 2, estudio l'espionatge econòmic i polític. Analitzo quins factors fan que els espies i els serveis secrets siguin efectius i discuteixo les implicacions per a la política de contraespionatge. En el Capítol 3, estudio la geografia econòmica de la migració familiar. Empíricament, mostro que les decisions de localització conjunta de les parelles condueixen a una mala assignació espacial de les treballadores i quantifico l'impacte en la bretxa salarial de gènere.

[es] En el Capítulo 1, estudio la distribución óptima de la infraestructura de energía renovable. En línea con las recientes protestas en muchos países, muestro que los residentes se enfrentan a importantes costos por las molestias causadas por las turbinas eólicas cercanas. Utilizando un modelo espacial cuantitativo, analizo qué distribución de turbinas eólicas en el espacio puede lograr futuros objetivos de energía renovable a bajo coste para los residentes locales y estimo transferencias presupuestarias que igualen el costo y los beneficios entre todas las regiones. En el capítulo 2, estudio el espionaje económico y político. Analizo qué factores hacen que los espías y los servicios secretos sean efectivos y discuto las implicaciones para la política de contraespionaje. En el capítulo 3, estudio la geografía económica de la migración familiar. Empíricamente, muestro que las decisiones de ubicación conjunta de las parejas conducen a una mala asignación espacial de las trabajadoras y cuantifico el impacto en la brecha salarial de género.
[ca] Aquest projecte tracta el tema de la internacionalització de béns de consum de moda i disseny, i estudia la viabilitat de comercialitzar articles de luxe cap a Llatinoamérica. En concret, investiga i proposa com una petita i mitja empresa (PIME) de joieria contemporania espanyola pot exportar els seus productes a Bolívia, localitzar els canals de distribució més adequats i obrir mercat, sobretot, a les ciutats principals i més urbanes que són La Paz i Santa Cruz.

[es] Este proyecto trata el tema de la internacionalización de bienes de consumo de moda y diseño, y estudia la viabilidad de comercializar artículos de lujo hacia Latinoamérica. En concreto, investiga y propone como una pequeña y mediana empresa (PYME) de joyería contemporánea española puede exportar sus productos a Bolivia, localizar los canales de distribución más adecuados y abrir mercado, sobre todo, en las ciudades principales y más urbanas que son La Paz y Santa Cruz
[ca] Partint del concepte de mediació (Vygotsky, 1978), clau en la teoria sociocultural, portem a terme una investigació qualitativa i ecològica a fi d'aproximar-nos a les creences d'un grup de aprenents d'ELE (estudiants d'un programa de MBA) sobre la coconstrucció de la identitat de grup-classe i el sentiment de pertinença a aquest grup. Per als propòsits del nostre estudi desenvolupem un model en què hi distingim dos plans: l'experiencial, on observem com diferents elements mediadors poden facilitar o dificultar la relació entre l'individu i el grup; i el de la investigació, on els participants reflexionen i verbalitzen les seves creences sobre els elements que faciliten les seves relacions socials. Amb les dades referents al pla de la investigació elaborem una taxonomia d'elements mediadors que faciliten la comprensió de les creences (paràfrasis, exemples, metàfores, comparacions i preguntes); de les dades del pla experiencial, en canvi, emergeixen quatre macrocategories en què classifiquem els elements que poden facilitar (i dificultar) la relació entre l'individu i el grup, en funció dels agents que els gestionen (alumnes o docent). Així mateix, de les dades es desprèn que WhatsApp, com a element mediador, a més d'afavorir un clima d'aula propici per a l'aprenentatge, pot crear oportunitats per a l'aprenentatge informal d'ELE.

[es] Partiendo del concepto de mediación (Vygotsky, 1978), clave en la teoría sociocultural, llevamos a cabo una investigación cualitativa y ecológica con el fin de aproximarnos a las creencias de un grupo de aprendientes de ELE (estudiantes de un programa de MBA) sobre la coconstrucción de la identidad de grupo-clase y el sentimiento de pertenencia a este grupo. Para los propósitos de nuestro estudio desarrollamos un modelo en el que distinguimos dos planos: el experiencial, donde observamos cómo diferentes elementos mediadores pueden facilitar o dificultar la relación entre el individuo y el grupo; y el de la investigación, donde los participantes reflexionan y verbalizan sus creencias acerca de los elementos que facilitan sus relaciones sociales. Con los datos referentes al plano de la investigación elaboramos una taxonomía de elementos mediadores que facilitan la comprensión de las creencias (paráfrasis, ejemplos, metáforas, comparaciones y preguntas); de los datos del plano experiencial, en cambio, emergen cuatro macrocategorías en las que clasificamos los elementos que pueden facilitar (y dificultar) la relación entre el individuo y el grupo, en función de los agentes que los gestionan (alumnos o docente). Asimismo, de los datos se desprende que WhatsApp, como elemento mediador, además de favorecer un clima de aula propicio para el aprendizaje, puede crear oportunidades para el aprendizaje informal de ELE.
[ca] Joan Mañé i Flaquer (Torredembarra 1823 - Barcelona 1901) és un dels periodistes catalans més destacats del segle XIX, amb qui s'inicia el periodisme professional a Catalunya. Va arribar a Barcelona el 1843, estudiant ciències a les aules de la Junta de Comerç i treballant com a professor a diferents institucions.

[es] Joan Mañé y Flaquer (Torredembarra 1823 - Barcelona 1901) es uno de los periodistas catalanes más destacados del siglo XIX, con quien se inicia el periodismo profesional en Cataluña. Llegó a Barcelona en 1843, estudió ciencias en las aulas de la Junta de Comercio y trabajó como profesor en diferentes instituciones.
[ca] Aquest treball explora una submodalitat de la traducció audiovisual poc habitual, ja que pretén portar a terme un doblatge intralingüístic, de l'espanyol de Mèxic cap a l'espanyol d'Espanya, de la pel·lícula mexicana Inspiración (2001). La intenció principal és que el públic espanyol sigui capaç d'entendre tot el missatge lingüístic de la pel·lícula i que, a més a més, es pugui sentir identificat i còmode a l'hora de percebre el diàleg en la seva varietat dialectal. Mitjançant la documentació de fonts lingüístiques es proporciona una explicació per a alguns dels diversos canvis que s'han dut a terme a l'hora de fer l'adaptació del guió. En aquests casos es facilita l'etimologia i l'origen d'alguns mexicanismes i anglicismes que es troben al llarg del guió original. Així mateix, es redacten les bases de la traducció audiovisual i de les dues modalitats més populars, el doblatge i la subtitulació, per poder justificar l'elecció d'una d'aquestes modalitats per efectuar el treball d'adaptació. Finalment, s'inclou la viabilitat d'aquest projecte però es posa en dubte la seva rendibilitat, ja que és una pràctica poc habitual de la traducció audiovisual i, normalment, la gran majoria de les productores cinematogràfiques prefereixen no córrer riscos. Al llarg del treball s'aconsegueix complir els objectius i les intencions principals que van donar peu a la seva creació.

[es] Este trabajo explora una submodalidad de la traducción audiovisual poco habitual, ya que pretende desarrollar un doblaje intralingüístico, del español de México al español de España, de la película mexicana Inspiración (2001). La intención principal es que el público español sea capaz de entender todo el mensaje lingüístico de la película y que, además, se sienta identificado y cómodo al percibir el diálogo en su variedad dialectal. Mediante la documentación de fuentes lingüísticas se proporciona una explicación para algunos de los muchos cambios que se llevaron a cabo a la hora de hacer la adaptación del guion. En otros casos se facilita la etimología y el origen de algunos mexicanismos y anglicismos que se encuentran a lo largo del guion original. Asimismo, se redactan las bases de la traducción audiovisual y de sus dos modalidades más populares, el doblaje y la subtitulación, para así poder justificar la elección de una de estas modalidades para efectuar el trabajo de adaptación. Por último, se llega a la conclusión de que este proyecto es viable pero se pone en duda la rentabilidad, ya que es una práctica poco usual de la traducción audiovisual y, por lo general, la gran mayoría de las productoras cinematográficas prefieren no correr riesgos. A lo largo del trabajo se consigue cumplir los objetivos y las intenciones principales que dieron pie a su desarrollo.
[ca] Malgrat la influència de Hilda Doolittle (H. D.), la seva obra no està consolidada en el sistema literari espanyol i no hi ha cap antologia traduïda d'ella disponible. Aquest treball ofereix l'esbós per a la creació d'una antologia traduïda, que recull els poemes que reinterpreten algunes de les dones de la mitologia grega, retornant-los la veu en primera persona perquè proclamin elles mateixes la seva identitat. D'aquesta manera s'ha fet una selecció d'aquests poemes, cinc dels quals s'han analitzat en profunditat per a proposar una traducció, que posteriorment s'ha estudiat. De les anàlisis hem conclòs que tots els poemes comparteixen uns elements que conformen l'univers líric d'H. D., tot i que a cadascun tenen una funció específica. Així, a la traducció hem prioritzat el punt de vista i el que evoquen les protagonistes, ja que és l'eix vertebrador d'aquesta antologia. Finalment, argumentem que H. D. va utilitzar el revisionisme mitològic per a abordar conflictes a què es va enfrontar durant la seva vida i que poden extrapolar-se a l'actualitat, cosa per la qual aquesta antologia funcionaria perfectament en el mercat editorial, en donar una visió més completa d'H. D. i tractar temes que estan a l'ordre del dia.

[es] A pesar de la influencia de Hilda Doolittle (H. D.), su obra no está afianzada en el sistema literario español y no hay ninguna antología traducida de ella disponible. Este trabajo ofrece el esbozo para la creación de una antología traducida, que recoge los poemas que reinterpretan a algunas de las mujeres de la mitología griega, devolviéndoles la voz en primera persona para que proclamen ellas mismas su identidad. Para ello se ha hecho una selección de estos poemas, cinco de los cuales se han analizado en profundidad para proponer una traducción, que posteriormente se ha estudiado. De los análisis hemos concluido que todos los poemas comparten unos elementos que conforman el universo lírico de H. D., aunque en cada uno tienen una función específica. Así, en la traducción hemos priorizado el punto de vista y lo que evocan las protagonistas, pues es el eje vertebrador de la antología. Finalmente, argumentamos que H. D. usó el revisionismo mitológico para abordar conflictos a los que se enfrentó durante su vida y que pueden extrapolarse a la actualidad. Por tanto, esta antología funcionaría perfectamente en el mercado editorial, al dar una visión más completa de H. D. y tratar temas que están a la orden del día.
[ca] La importancia del paper del vi en la cultura i tradició espanyola és indiscutible, però ¿pot això suposar un desavantatge? Aquest projecte planteja el repte de canviar el missatge complicat i conservador que llança el sector vinícola a través de la creació d'una nova categoria de producte: el vi enllaunat. Al llarg del treball s'estudia el sector del vi a Espanya, es descobreixen les tendències actuals i s'analitzen els avantatges i inconvenients de la !launa. Un cop coneguts els reptes principals, es proposa un pla de comunicació com a eina clau per superar els obstacles que imposa la tradició vinícola i aconseguir connectar amb el públic objectiu.

[es] La importancia del papel del vino en la cultura y tradición española es indiscutible, pero ¿puede eso suponer una desventaja? Este proyecto plantea el reto de cambiar el mensaje complicado y conservador que lanza el sector vinícola a través de la creación de una nueva categoría de producto: el vino enlatado. A lo largo del trabajo se estudia el sector del vino en España, se descubren las tendencias actuales y se analizan las ventajas e inconvenientes de la lata. Una vez conocidos los retos principales, se propone un plan de comunicación como herramienta clave para superar los obstáculos que impone la tradición vinícola y lograr conectar con el público objetivo.