[ca] L'objectiu d'aquest article és analitzar com s'utilitzen les tecnologies per facilitar el tràfic d'éssers humans, i quines noves amenaces planteja aquest abús per a la seguretat humana a la Unió Europea (UE). L'ús de la seguretat humana com a eina heurística en l'estudi del cas permet identificar les amenaces que l'ús de tecnologies en el tràfic d'éssers humans suposa per al benestar, els drets i les necessitats de les persones. L'estudi exposa com les tecnologies transformen el tràfic d'éssers humans a través del seu ús en els processos de reclutament, control, publicitat i explotació de les víctimes i en les transaccions de beneficis il·legals. Aquesta transformació tecnològica provoca la facilitació del reclutament i el control de les víctimes, l'expansió del mercat i dels beneficis, i la reducció del risc de detecció per part de les forces policials. Aquests tres grans impactes representen una sèrie d'amenaces per als tres pilars de la seguretat humana: "llibertat per viure sense pors" (freedom from fear), "llibertat per viure sense mancances" (freedom from want), I "llibertat per viure amb dignitat" (freedom from indignity) . Per a completar la recerca, l'article descriu breument que la transformació digital i la delinqüència en línia són prioritats per a la UE, que adopta polítiques des d'un enfocament pròxim a la seguretat humana. L'estudi conclou que el concepte de seguretat humana és molt rellevant per a l'estudi del cas, ja que pot ampliar-se per a incloure les amenaces que l'ús de tecnologies en el tràfic d'éssers humans suposa per al benestar de les persones. Finalment, el document presenta una llista de recomanacions per a les agències policials i judicials dels estats membre de la UE per a adoptar un marc de política de seguretat humana per a combatre l'ús de tecnologies en el tràfic d'éssers humans.

[es] El objetivo de este artículo es analizar cómo se utilizan las tecnologías para facilitar la trata de personas, y qué nuevas amenazas plantea este abuso para la seguridad humana en la Unión Europea (UE). El uso de la seguridad humana como herramienta heurística en el estudio del caso permite identificar las amenazas que el uso de tecnologías en el tráfico de seres humanos supone para el bienestar, los derechos y las necesidades de las personas. El estudio expone como las tecnologías transforman el tráfico de seres humanos a través de su uso en los procesos de reclutamiento, control, publicidad y explotación de las víctimas y en las transacciones de beneficios ilegales. Esta transformación tecnológica provoca la facilitación del reclutamiento y el control de las víctimas, la expansión del mercado y de los beneficios, y la reducción del riesgo de detección por parte de las fuerzas policiales. Estos tres grandes impactos representan una serie de amenazas para los tres pilares de la seguridad humana: "libertad para vivir sin miedos" (freedom from fear), "libertad para vivir sin carencias" (freedom from want), Y "libertad para vivir con dignidad" (freedom from indignity) . Para completar la investigación, el artículo describe brevemente que la transformación digital y la delincuencia en línea son prioridades para la UE, que adopta políticas desde un enfoque próximo a la seguridad humana. El estudio concluye que el concepto de seguridad humana es muy relevante para el estudio del caso, puesto que puede ampliarse para incluir las amenazas que el uso de tecnologías en el tráfico de seres humanos supone para el bienestar de las personas. Finalmente, el documento presenta una lista de recomendaciones para las agencias policiales y judiciales de los estados miembro de la UE para adoptar un marco de política de seguridad humana para combatir el uso de tecnologías en el tráfico de seres humanos.