[ca] La conscienciació sobre la salut i el benestar psicològic i emocional de la dona és escassa. Tot i que existeixen alguns informes i programes que fomenten i potencien donar visibilitat a aquest fenomen, sovint no arriba a tothom. En aquesta investigació hem analitzat concretament la salut i el benestar de la dona rural a Catalunya. Aquestes dones, pel simple fet de viure en una zona rural ja queden excloses d'algunes oportunitats, que, en canvi, sí que en gaudeixen les dones que viuen en municipis o ciutats més grans. A tot això se li suma el factor gènere, és a dir, els estereotips i els rols tradicionals del gènere femení i masculí, quehan atorgat a les persones segons el seu gènere atribuït socialment, i veurem com aquests influencien en la seva salut i benestar. Mètode. Aquest estudi se centra en una localització social determinada, en la comarca de la Noguera, que és la més gran respecte a extensió de la comunitat autònoma de Catalunya. Així, a la investigació participen quatre dones que viuen en l'àmbit rural, en municipis de menys de mil habitats i que tenen entre 55 anys i 65 anys. Per aprofundir la seva visió i la seva experiència, hem triat la metodologia de Produccions Narratives i l'anàlisi temàtic narratiu. Resultats. Els resultats de l'anàlisi demostren la visió subjectiva de les dones participants. Hem vist que tenen interioritzades i normalitzades les tasques i les funcions del rol femení, en són un exemple, la sobrecàrrega de tasques de la llar o les cures familiars, entre altres. Veurem com algunes d'elles ho expressen inconscientment, i d'altres ho expressen justificant-se de què són dones d'una altra època. Però en cap cas ho perceben com una cosa negativa per la salut de la dona. L'anàlisi també mostra com totes narren que viure en un municipi petit té avantatges, com ara la tranquil·litat i la proximitat. Ara bé, totes comparteixen que la manca de serveis bàsics, obliga involuntàriament a haverse de mudar quan siguin més grans. Conclusions. Les principals damnificades del despoblament rural i la manca de serveis bàsics de les poblacions petites provoquen que les dones grans quedin abocades a una manca de suports vers l'envelliment o han d'abandonar la seva llar per traslladar-se a un altre municipi més gran on puguin disposar d'altres recursos. L'esforç d'aquestes dones al llarg de la vida com a principals cuidadores de les persones del seu entorn i de les persones dependents no tindrà un mateix retorn en elles, ja que els rols femenins van evolucionant. La cura dels familiars és diferent, sigui perquè s'hi dediquin cuidadores externes o bé per les residències de persones grans. En últim terme, la percepció de la salut i del benestar d'aquestes dones, és bona, tot i que han patit diversos moments complicats en les seves vides. L'educació social pot ser un agent socialitzador potent per la transformació de la societat.

[es] La concienciación sobre la salud y el bienestar psicológico y emocional de la mujer es escasa. Aunque existen algunos informes y programas que fomentan y potencian dar visibilidad a este fenómeno, a menudo no llega a todo el mundo. En esta investigación hemos analizado concretamente la salud y bienestar de la mujer rural en Cataluña. Estas mujeres, por el simple hecho de vivir en una zona rural, ya quedan excluidas de algunas oportunidades. A todo esto se le suma el factor género, es decir, los estereotipos y los roles tradicionales del género femenino y masculino, que han otorgado a las personas según su género atribuido socialmente, y veremos cómo éstos influyen en su salud y bienestar. Método. Este estudio se centra en una localización social determinada, en la comarca de la Noguera, que es la mayor respecto a extensión de la comunidad autónoma de Cataluña. Así, en la investigación participan cuatro mujeres que viven en el ámbito rural, en municipios de menos de mil habitantes y que tienen entre 55 y 65 años. Para profundizar su visión y experiencia, hemos elegido la metodología de Producciones Narrativas y el análisis temático narrativo. Resultados. Los resultados del análisis demuestran la visión subjetiva de las mujeres participantes. Hemos visto que tienen interiorizadas y normalizadas las tareas y funciones del rol femenino, son un ejemplo, la sobrecarga de tareas del hogar o los cuidados familiares, entre otros. Veremos cómo algunas de ellas lo expresan inconscientemente, y otras lo expresan justificando qué son mujeres de otra época. Pero en ningún caso lo perciben como algo negativo para la salud de la mujer. El análisis también muestra cómo narran que vivir en un municipio pequeño tiene ventajas, como la tranquilidad y la proximidad. Ahora bien, todas comparten que la falta de servicios básicos que presta un municipio rural, obliga involuntariamente a tener que mudarse cuando sean mayores. Conclusiones. Las principales damnificadas del despoblamiento rural y la falta de servicios básicos de las poblaciones pequeñas provocan que las mujeres mayores queden abocadas a una falta de apoyos hacia el envejecimiento o deben abandonar su hogar para trasladarse a otro municipio mayor donde puedan disponer de otros recursos. El esfuerzo de estas mujeres a lo largo de la vida como principales cuidadoras de las personas de su entorno y de las personas dependientes no tendrá un mismo retorno en ellas, puesto que los roles femeninos van evolucionando. El cuidado de los familiares cambian, sea porque se dediquen a trabajar como cuidadoras externas o bien en residencias de personas mayores. En último término, la percepción de la salud y del bienestar de estas mujeres es buena, aunque han sufrido varios momentos complicados en sus vidas. La educación social puede ser un agente socializador potente para la transformación de la sociedad. Palabras clave: salud, bienestar, mujer, ámbito rural y roles de género.