[ca] En aquesta tesi s'ha desenvolupat una recerca teòrica i empírica de l'efecte rebot directe i indirecte causat per les millores d'eficiència energètica, centrada –pel que fa la vessant empírica de la recerca– en les millores d'eficiència en el conjunt de serveis energètics que utilitzen electricitat a les llars a Catalunya. L'efecte rebot directe d'un servei energètic es produeix quan una millora en la seva eficiència energètica no es tradueix en tot l'estalvi energètic que potencialment s'hauria de produir en aquell àmbit. Això és degut a què la millora produeix un abaratiment del cost del servei energètic, que s'acaba traduint en una major demanda d'aquest, compensant total o parcialment l'estalvi derivat de la major eficiència. L'efecte rebot indirecte es produeix quan la millora d'eficiència modifica els patrons de consum, produint l'increment en el consum d'altres béns i serveis que també necessiten energia per a ser produïts. Malgrat hi ha consens entre la comunitat científica sobre el fet que l'efecte rebot existeix, hi ha discrepàncies a l'hora de determinar la seva magnitud. Mentre alguns sostenen que una millora de l'eficiència produeix cert estalvi d'energia, encara que menor que el potencial, altres afirmen que després d'una millora de l'eficiència es produeix un augment net del consum d'energia, produint‐se el que a la literatura s'anomena backfire (també conegut com a Paradoxa de Jevons o postulat de Khazzoom‐Brookes). Un problema clau a l'hora de resoldre aquesta confrontació és que no és possible portar a terme experiments històrics "controlats" per a veure si l'ús energètic és major o menor que si no hi haguessin hagut guanys en l'eficiència energètica. En primer lloc s'ha realitzat una anàlisi metodològica i empírica de l'efecte rebot directe, a partir de l'estimació d'elasticitats preu de la demanda d'electricitat. Aquesta primera part ha consistit en una anàlisi de la literatura i dels principals desenvolupaments metodològics, així com en l'especificació i estimació d'un Model d'Efectes Fixos (MEF) combinat amb un model de Mecanisme de Correcció d'Error (MCE), amb dades de panell, que ha proporcionat l'efecte rebot directe a Catalunya per a l'àmbit mencionat. Mitjançant les tècniques economètriques mencionades s'han obtingut unes estimacions de ‐0,36 de l'elasticitat preu de la demanda d'electricitat a curt termini i de ‐0,49 a llarg termini a Catalunya. També s'ha obtingut una estimació de ‐0,86 de l'elasticitat preu de la demanda d'electricitat per a refrigeració a les llars a llarg termini. Això implicaria un efecte rebot directe del 36% a curt termini i del 49% a llarg termini, per al conjunt de serveis energètics que utilitzen electricitat a les llars; i del 86% per a la refrigeració domèstica a llarg termini. Les estimacions per a la refrigeració domèstica no s'han considerat prou concloents, donades les poques observacions amb les que s'han realitzat les estimacions economètriques. Posteriorment s'ha fet una anàlisi teòrica i empírica de l'efecte rebot directe i indirecte estàtics per al mateix àmbit, a partir del desenvolupament d'un model Input‐output generalitzat de l'electricitat per a Catalunya combinat amb un model re‐spending que determina els nous patrons de consum a les llars després d'una millora d'eficiència energètica. En aquesta fase s'han determinats diversos escenaris per a la simulació en els models. S'han construït dos escenaris més probables, un escenari basat en la distribució dels estalvis monetaris assolits per la millora d'eficiència segons les elasticitats renda de cada bé i servei; i un segon basat en una distribució dels mateixos segons la proporció que suposa la despesa del bé o servei sobre el total de despesa a les llars. Aquests han proporcionat un efecte rebot directe i indirecte estàtic d'entre el 36,57% i el 36,54% en el curt termini i entre el 49,53% i el 49,52% en el llarg termini, el que suposa que una millora de l'eficiència de l'electricitat a les llars catalanes que hagués de suposar un estalvi d'electricitat de 10 unitats, acabaria produint un estalvi de 6,4 unitats en el curt termini i de 5,1 unitats en el llarg termini. A partir d'aquest model i de la construcció d'escenaris extrems, s'han analitzat, des d'una vessant estructural, diversos aspectes rellevants de les relacions entre tecnologia, efecte rebot, consum sostenible, estructura productiva d'una economia i consum de recursos. Finalment, s'han analitzat breument les principals mesures per a fer front a l'efecte rebot, fent especial èmfasi en els instruments econòmics de fiscalitat ambiental. Aquests instruments es poden dividir principalment en els instruments de sensibilització, informació, els normatius, els instruments econòmics i, en general, aquells que incideixen en el comportament del consumidor. A part dels desenvolupaments metodològics, els resultats empírics, i les troballes en relació a les interdependències entre tecnologia, consum, estructures productives i tipologies d'efectes rebot, una de les principals conclusions de la recerca és que les polítiques basades en la millora de l'eficiència energètica, orientades a reduir el consum de recursos, les emissions de contaminants i, en definitiva, la lluita contra el canvi climàtic, han d'anar acompanyades de mesures addicionals que contrarestin l'efecte rebot. Fins i tot en escenaris on l'efecte rebot directe a les llars resulta ser baix, es produeixen altres mecanismes, derivats de la nova despesa dels estalvis monetaris i dels efectes d'una millora de la productivitat sobre el creixement econòmic, que fan que l'efecte rebot total pugui resultar molt elevat, incloent la possibilitat de que es produeixi un increment en el consum d'energia, és a dir, la paradoxa de Jevons.

[en] This thesis has developed a theoretical and empirical research of direct and indirect rebound effect of energy efficiency, focusing, as regards the empirical research, on efficiency improvements in the overall energy services using electricity in households in Catalonia. The direct rebound effect of an energy service occurs when an improvement in energy efficiency does not translate into all the energy savings that potentially should occur in that area. This is because the improvement causes a reduction of the cost of the energy service, translated into greater demand, totally or partially offsetting the savings derived from greater efficiency. The indirect rebound effect occurs when the efficiency improvement leads to shifts in consumption patterns, producing an increase in the consumption of other goods and services that also need energy to be produced. Although there is consensus among the scientific community about the fact that the rebound effect exists, there are discrepancies in determining its magnitude. While some of them argue that an improvement in energy efficiency produces some energy savings, although less than the potential, others say that after an efficiency improvement there is a net increase of energy consumption, resulting in what the literature calls backfire (also known as the Jevons Paradox or the Khazzoom‐Brookes postulate). A key problem in solving this conflict is that it is not possible to carry out historical "controlled" experiments to see if energy use is higher or lower than it would had been, if gains in energy efficiency had not occurred. Firstly, it has been made a methodological and empirical analysis of the direct rebound effect, from the estimation of price elasticities for electricity demand. The first part consists of an analysis of the literature and an analysis of the major methodological developments, as well as the specification and estimation of a Fixed Effects Model (FEM) combined with an Error Correction Mechanism model (ECM) using panel data, that provided the direct rebound effect in Catalonia for the mentioned area. Using the mentioned econometric techniques, estimates have been obtained of ‐0.36 for price elasticity of electricity demand in the short term and ‐0.49 in the long‐term, in Catalonia. An estimate of ‐0.86 for long term price elasticity of electricity demand for cooling in households has also been obtained. This would imply a direct rebound effect of 36% in the short term and 49% in the long term, for all energy services that use electricity in households, and 86% for domestic refrigeration in the long term. Estimates for domestic refrigeration are not considered conclusive, since insufficient observations were available for the econometric estimates. Subsequently, a theoretical and empirical analysis of direct and indirect rebound effect for the same static field has been done, from the development of a generalized inputoutput model for electricity in Catalonia, combined with a re‐spending model that determines new consumption patterns in households, after an energy efficiency improvement. At this stage, various scenarios have been determined for the simulations. Two most likely scenarios have been built. One based on the distribution of monetary savings achieved by improving efficiency in function of income elasticities for each good and service; and a second one, based on a distribution of them accordingly to the proportion that represent each good or service over the total household expenditure. These have provided static direct plus indirect rebound effect between 36,57% and 36,54% in the short term, and between 49,53% and 49,52% in the long term, which means that an energy efficiency improvement of electricity in Catalan households expected to save 10 units of electricity, would finally mean savings of 6,4 units in the short term and 5.1 units in the long run. From this model, and the construction of extreme scenarios, several important aspects of the relationship between technology, rebound effect, sustainable consumption, production structure of an economy and consumption resources, have been analyzed from a structural perspective. Finally, the main measures to deal with the rebound effect have been briefly analyzed, with special emphasis on economic instruments for environmental taxation. These instruments can be mainly divided into awareness and information instruments, and those that generally affect consumer behavior, regulatory, and economic instruments. Apart from the methodological developments, the empirical results, and the findings regarding the interdependencies between technology, consumption, production structures and types of rebound effects, one of the main conclusions of the research is that policies based on improving the energy efficiency aimed at reducing resource consumption, emissions of pollutants and, ultimately, to fight against climate change must be accompanied by additional measures to counteract the rebound effect. Even in scenarios where the direct rebound effect in households is low, there are other mechanisms from the new expenditure of monetary savings, and effects of improved productivity on economic growth, which may cause a very high total rebound effect, including the possibility of an increased of overall energy consumption, ie, the Jevons paradox.