BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Aquesta investigació pretén indagar sobre el nivell d'ecoalfabetització social del professorat d'educació secundària obligatòria des de l'enfocament del desenvolupament sostenible, a més de conèixer com l'incardina en la seva pràctica educativa per experimentar un apropament més gran a la realitat teoricopràctica de la sostenibilitat en l'àmbit educatiu a Espanya. Per aquest motiu es va elaborar un qüestionari que va servir per indagar sobre el nivell d'alfabetització ecosocial del professorat d'ESO (Ω = 0,89). La mostra estava formada per professorat d'ESO (N = 826) i l'estudi va ser dut a terme mitjançant mostreig no probabilístic de bola de neu durant el curs acadèmic 2020-2021. Es va realitzar una anàlisi descriptiva i inferencial mitjançant khi-quadrat de Pearson (p < 0,05) a través de JAMOVI 2.2.5 i SPSS. El resultat va demostrar que el professorat amb més grau de coneixement tenia tendència a aplicar metodologies actives participatives i de base tecnològica que milloraven la transformació social, la qual cosa afavoria l'anàlisi i el pensament crític necessaris perquè l'alumnat adquirís competències en sostenibilitat. Va confirmar també que calia incorporar l'enfocament de la sostenibilitat a la formació permanent, tenint en compte la realitat complexa, holística i dinàmica del moment, per tal de donar respostes a les problemàtiques del planeta.

[es] Esta investigación pretende indagar acerca del nivel de ecoalfabetización social del profesorado de Educación Secundaria Obligatoria desde el enfoque del desarrollo sostenible, además de conocer cómo lo incardina en su práctica educativa para experimentar un mayor acercamiento a la realidad teórico-práctica de la sostenibilidad en el ámbito educativo en España. Para ello se elaboró un cuestionario que sirvió para indagar sobre el nivel de alfabetización ecosocial del profesorado de ESO (Ω = 0,89). La muestra estaba conformada por profesorado de ESO (N = 826) y el estudio fue llevado a cabo mediante muestreo no probabilístico de bola de nieve durante el curso académico 2020-2021. Se realizó un análisis descriptivo e inferencial mediante chi-cuadrado de Pearson (p &lt; 0,05) a través de JAMOVI 2.2.5 y SPSS. El resultado demostró que el profesorado con mayor grado de conocimiento tenía tendencia a aplicar metodologías activas participativas y de base tecnológica que mejoraban la transformación social, favoreciendo el análisis y el pensamiento crítico necesarios para que el alumnado adquiriera competencias en sostenibilidad. Confirmó también que era necesario incorporar el enfoque de la sostenibilidad en la formación permanente, teniendo en cuenta la realidad compleja, holística y dinámica del momento, en aras de dar respuestas a las problemáticas del planeta.
[ca] Les publicacions científiques s'estan veient afectades per les transformacions que s'han produit en l'última dècada a partir de la creació del EEES y EEI. Un dels objectius prioritaris de la Unió Europea és aconseguir una Europa del coneixement vertebrada per l'activitat universitària. En aquest context, les publicacions científiques juguen un paper destacat com exponent de la producció científica i mitjà autoritzat de difusió. No obstant, l'activitat científica europea mesurada mitjançant les publicacions especialitzades no arriba als nivells en què es troben els seus competidors més directes, Estats Units i Japó (principalment en biomedicina i ciències de les materials, respectivament).

[es] Las publicaciones científicas se están viendo afectadas por las transformaciones que se han producido en la última década a partir de la creación del EEES y EEI. Uno de los objetivos prioritarios de la Unión Europea es conseguir una Europa del conocimiento vertebrada por la actividad universitaria. En este contexto, las publicaciones científicas juegan un papel destacado como exponente de la producción científica y medio autorizado de difusión. Sin embargo, la actividad científica europea medida a través de las publicaciones especializadas no alcanza los niveles en los que se encuentran sus competidores más directos, Estados Unidos y Japón (principalmente en biomedicina y ciencias de los materiales, respectivamente).
[ca] El verbcentrisme que s'ha atribuït als documents jurídics comença a ser qüestionat en un incipient gir cap al terreny visual. Fins i tot la sentència judicial, que és comunament descrita com un gènere anacrònic, està experimentant aquest canvi. L'objecte de l'article és donar compte d'aquesta innovació, que ha sorgit a Espanya en les sentències pròpies de l'ordre mercantil, per influència de les sentències de la Unió Europea, i que ha començat a estendre's. En aquest sentit, aquest treball pretén ser un punt de partida per a l'anàlisi diacrònica del gènere de la sentència.

[es] El verbocentrismo que se ha atribuido a los documentos jurídicos empieza a ser cuestionado en un incipiente giro hacia lo visual. Incluso la sentencia judicial, que es comúnmente descrita como un género anacrónico, está experimentando ese cambio. El objeto de este artículo es dar cuenta de esa innovación, que ha surgido en España en las sentencias propias del orden mercantil, por influencia de las sentencias de la Unión Europea, y que ha comenzado a extenderse. En ese sentido, este trabajo pretende ser un punto de partida para el análisis diacrónico del género de la sentencia.
[ca] RESUM: Aquest article es proposa analitzar un corpus de textos prosístics (novel·la, fonamentalment, però també relat, diari i assaig) de la literatura romanesa de les últimes dècades que evidencien alguns dels canvis socials, econòmics i polítics més importants per els que ha travessat Romania des de la Revolució de desembre de 1989. L'objectiu, per tant, és veure de quina manera la història recent —o, si més no, una part— es reflecteix literàriament; de quina manera els escriptors plasmen o recreen el present i el passat més proper del país: des de la confessió o testimoniatge fins a la de-formació paròdica, passant pel realisme.

[es] RESUMEN: El presente artículo se propone analizar un corpus de textos prosísticos (novela, fundamentalmente, pero también relato, diario y ensayo) de la literatura rumana de las últimas décadas que evidencian algunos de los cambios sociales, económicos y políticos más importantes por los que ha atravesado Rumanía desde la Revolución de diciembre de 1989. El objetivo, por tanto, es ver de qué manera la historia reciente —o, al menos, una parte de ella— se refleja literariamente; de qué manera los escritores plasman o recrean el presente y el pasado más próximo del país: desde la confesión o testimonio hasta la deformación paródica, pasando por el realismo.
[ca] RESUM: En aquest treball, incorporem la percepció intercomunitària als estudis sobre canvi fonètic. Per a això, elaborem un test de percepció amb 48 jutges procedents de Màlaga i de Madrid, l'objectiu principal dels quals era identificar les sèries lèxiques "casa"-"caza" d'un parlant malagueny que presenta una distància acústica escassa, però que és percebut sense dificultats en la seva comunitat. Els resultats proven que un mateix parlant és percebut com a distingidor dins de la seva comunitat, però com a no distingidor fora d'aquesta, amb una mitjana d'error del 36 %. L'anàlisi acústica de les parelles mínimes revela que la distància acústica no és el paràmetre que explica millor la presència d'errors, sinó que la posició que ocupen en el pla fònic funciona com un indicador més fiable.

[es] RESUMEN: En el presente trabajo, incorporamos la percepción intercomunitaria a los estudios de cambio fonético. Para ello, elaboramos un test de percepción con 48 jueces procedentes de Málaga y de Madrid, cuyo objetivo principal era la identificación de las series léxicas "casa"-"caza" de un hablante malagueño que presenta una escasa distancia acústica, pero que es percibido sin dificultad en su comunidad. Los resultados prueban que un mismo hablante es percibido como distinguidor dentro de su comunidad, pero como no distinguidor fuera de la misma, con un promedio de error del 36 %. El análisis acústico de los pares mínimos revela que la distancia acústica no es el parámetro que mejor explica la presencia de errores, sino que la posición que ocupan en el plano fónico funciona como un indicador más fiable.
[ca] Atesa la importància institucional del Tribunal Constitucional (TC), els elements retòrics ocupen un lloc destacat en la forma amb què aquest òrgan motiva les seves decisions. L'objecte d'aquest article és analitzar de quina manera el TC dota de credibilitat el seu discurs a través de recursos de gestió de la pròpia imatge i, en concret, d'estratègies d'autocortesia. Per això, s'empra la relació de qualitats de l'orador establerta per Aristòtil (és a dir: virtut moral, prudència i benevolència) per classificar els mecanismes retòrics al servei de la construcció d'una aparença creïble i competent del Tribunal.

[es] Dada la importancia institucional del Tribunal Constitucional (TC), los elementos retóricos ocupan un lugar destacado en la forma en que dicho órgano motiva sus decisiones. El objeto de este artículo es analizar de qué modo el TC dota de credibilidad a su discurso a través de recursos de gestión de la propia imagen y, en concreto, de estrategias de autocortesía. Para ello, se emplea la relación de cualidades del orador establecida por Aristóteles (a saber: virtud moral, prudencia y benevolencia) para clasificar los mecanismos retóricos al servicio de la construcción de una apariencia creíble y competente del Tribunal.
[ca] La batalla de Muret ha generat des del segle xix una abundant literatura històrica, tant acadèmica com de divulgació. Aquesta contribució ofereix algunes reflexions al voltant de diverses idees arrelades sobre la gènesi d'aquest esdeveniment, sobre la mateixa batalla, sobre els seus protagonistes i sobre les seves conseqüències històriques. S'hi analitzen alguns tòpics relatius a la derrota de Muret, especialment a la historiografia catalana, així com el lloc que mereix aquesta batalla tant en la seva època com en la nostra. L'objectiu és reflexionar sobre la nostra percepció del passat medieval i assolir una comprensió més bona del que va passar aquell dijous 12 de setembre de 1213.

[es] La batalla de Muret ha generado desde el siglo xix una abundante literatura histórica, tanto académica como de divulgación. Esta contribución ofrece algunas reflexiones en torno a varias ideas arraigadas sobre la génesis de este evento, sobre la misma batalla, sobre sus protagonistas y sobre las sus consecuencias históricas. Se analizan algunos tópicos relativos a la derrota de Muret, especialmente en la historiografía catalana, así como el lugar que merece esta batalla tanto en su época como en la nuestra. El objetivo es reflexionar sobre nuestra percepción del pasado medieval y lograr una mejor comprensión de lo que ocurrió aquel jueves 12 de septiembre de 1213.
[ca] RESUM: Després d'haver obtingut el títol de professora de dibuix, gravat i modelat a la Escuela de San Fernando de Madrid, Delhy Tejero (1904-1968) comença a desenvolupar una notable tasca com a il·lustradora. Entre 1930 i 1935 col·labora amb el suplement infantil de "Crónica" il·lustrant contes d'Antoniorrobles, José Santuguini, Elena Fortún, Sara Insúa i Josefina Carabias, d'entre altres. Aquest article analitza la relació que va mantenir Delhy Tejero amb alguns escriptors durant la Segona República espanyola, centrant-se particularment en l'anàlisi de les il·lustracions que va realitzar pels contes que Elena Fortún va publicar a la revista gràfica "Crónica". A més a més, com es demostrarà, el conte "Colasín" —publicat per Elena Fortún a Crónica, el 1932, amb il·lustracions de Delhy Tejero— influeix en l'escriptura de "Un niño al revés", la seva primera narració infantil. L'objectiu final d'aquesta investigació és mostrar com la gran capacitat de fabulació de Delhy Tejero necessita tant el pinzell com la ploma per deixar fer la seva imaginació.

[es] RESUMEN: Tras obtener título como profesora de dibujo, grabado y modelado en la Escuela de San Fernando de Madrid, Delhy Tejero (1904-1968) comenzaría a desarrollar una notable labor como ilustradora. Entre 1930 y 1935 colaborará con el suplemento infantil de la revista gráfica "Crónica", ilustrando cuentos de Antoniorrobles, José Santuguini, Elena Fortún, Sara Insúa y Josefina Carabias, entre otros. Este artículo analiza la relación que mantuvo Delhy Tejero con diversos escritores durante la Segunda República española, centrándose particularmente en el análisis de las ilustraciones que realizó para los cuentos que Elena Fortún publicó en "Crónica". Además, como se demostrará, el cuento "Colasín" —publicado por Fortún en dicha revista, en 1932, con ilustraciones de Delhy— influye en la escritura de su primera narración infantil, "Un niño al revés". El fin último de esta investigación es mostrar cómo la gran capacidad de fabulación de Delhy Tejero necesitaba tanto del pincel como de la pluma para dar rienda suelta a su imaginación.
[ca] YouTube és la plataforma de referència per a la cerca de materials educatius audiovisuals tant des d'una perspectiva formal com informal. L'objectiu de la nostra investigació és analitzar la presència de canals educatius de matemàtiques a YouTube i extreure'n els factors d'èxit, per establir una discussió que ajudi a la millora de la formació del professorat. Per això, es desenvolupa un estudi dels 29 canals de matemàtiques de més èxit d'Espanya a través de l'aplicació d'un instrument qualitatiu d'anàlisi de canals educatius de YouTube. Els resultats evidencien una alta presència proporcional de canals de matemàtiques, una tendència positiva de creixement i els factors d'èxit de les categories analitzades: variables dependents (gènere i etapa educativa), dades i estadístiques del canal, estructuració dels vídeos, procés d'enregistrament i edició dels vídeos, personalitat de l'edutuber, utilització de la plataforma YouTube i ús d'altres xarxes socials. Es discuteixen les troballes amb la literatura més recent sobre la temàtica. Concloem una sèrie de propostes per a la millora de la didàctica de les matemàtiques

[es] YouTube es la plataforma de referencia para la búsqueda de materiales educativos audiovisuales tanto desde una perspectiva formal como informal. El objetivo de nuestra investigación es analizar la presencia de canales educativos de matemáticas en YouTube y extraer los factores de éxito de dichos canales para establecer una discusión que ayude a la mejora de la formación del profesorado. Para ello, se desarrolla un estudio de los 29 canales de matemáticas de mayor éxito de España a través de la aplicación de un instrumento cualitativo de análisis de canales educativos de YouTube. Los resultados evidencian una alta presencia proporcional de canales de matemáticas, una tendencia positiva de crecimiento y los factores de éxito de las categorías analizadas: variables dependientes (género y etapa educativa), datos y estadísticas del canal, estructuración de los vídeos, proceso de grabación y edición de los vídeos, personalidad del edutuber, utilización de la plataforma YouTube y uso de otras redes sociales. Se discuten los hallazgos con la literatura más reciente sobre la temática. Concluimos una serie de propuestas para la mejora de la didáctica de las matemáticas.
[ca] La manera de conciliar ocupació i família varia significativament dins del col·lectiu de mares, així com també el seu accés a les polítiques de permisos. Des d'una perspectiva longitudinal i interseccional, aquest article analitza per primera vegada la conciliació de les trajectòries laborals i familiars a Espanya. Per fer-ho, a partir de les dades retrospectives de l'Enquesta de Fecunditat de 2018, es du a terme una anàlisi de seqüències multicanal per a les mares de 18 a 55 anys, segons el nivell d'educació i el país de naixement. Els resultats mostren que les desigualtats quant a la penalització laboral per maternitat són notables entre els diferents grups interseccionals i es perpetuen amb menor intensitat per a les cohorts més joves. Si bé la trajectòria laboral prematernitat resulta clau per mantenir una pauta de conciliació contínua, hi ha un grup important de mares que s'incorpora a l'ocupació després de llargues interrupcions, quan els menors creixen. L'accés al permís per maternitat és considerable, però no pas el de la reducció de jornada

[es] La forma de conciliar empleo y familia varía significativamente dentro del colectivo de madres, así como también su acceso a las políticas de permisos. Desde una perspectiva longitudinal e interseccional, este artículo analiza por primera vez la conciliación de las trayectorias laborales y familiares en España. Para ello, a partir de los datos retrospectivos de la Encuesta de Fecundidad de 2018, se lleva a cabo un análisis de secuencias multicanal para las madres de 18 a 55 años, según el nivel de educación y el país de nacimiento. Los resulta-dos muestran que las desigualdades en cuanto a la penalización laboral por maternidad son notables entre los diferentes grupos interseccionales y se perpetúan con menor intensidad para las cohortes más jóvenes. Si bien la trayectoria laboral prematernidad resulta clave para mantener una pauta de conciliación continua, hay un grupo importante de madres que se incorpora al empleo después de largas interrupciones, cuando los menores crecen. El acceso al permiso por maternidad es considerable, pero no el de la reducción de jornada.
[ca] La classe inversa (flipped classroom) és un model pedagògic que transfereix el treball de determinats processos d'aprenentatge fora de l'aula. En aquest context, Gaming i avaluació interactiva en els entorns d'aprenentatge de gestió de mitjans (PIGE-On) és un projecte d'innovació que es basa en el desenvolupament d'un joc de simulació en l'assignatura de Teoria de l'Empresa Informativa, de 1r de Periodisme, de la Facultat de Ciències de la Informació de la Universitat Complutense de Madrid. Aquest treball explica, des d'una metodologia científica i una redacció basada en la deducció, quins són els fonaments didàctics de la proposta i quins n'han estat els efectes, com ara els resultats reflectits en el sistema d'avaluació.

[es] La clase inversa —o flipped classroom (FC) en inglés— es un modelo pedagógico que transfiere el trabajo de determinados procesos de aprendizaje fuera del aula. En este contexto, Gaming y evaluación interactiva en los entornos de aprendizaje de Gestión de Medios (PIGE-On) es un proyecto de innovación que se basa en el desarrollo de un juego de simulación en la asignatura de Teoría de la Empresa Informativa, impartida en el primer curso de Periodismo de la Facultad de Ciencias de la Información de la Universidad Complutense de Madrid. Este trabajo explica, desde una metodología científica y una redacción basada en la deducción, cuáles son los fundamentos didácticos de la propuesta y cuáles han sido los efectos de la misma, entre ellos los resultados reflejados en el sistema de evaluación.
[ca] Les polítiques i pràctiques adoptives estableixen explícitament i tàcitament un aparellament entre nens i sol·licitants amb determinades característiques. En el cas de les adopcions monoparentals d'infants més grans o amb altres necessitats especials, ambdues parts solen situar-se des de l'inici en una posició de menor prioritat. A partir dels resultats de dues recerques qualitatives realitzades a Xile i Espanya amb adoptants monoparentals, analitzem les seves heterogènies motivacions i preferències respecte dels perfils dels infants que esperen adoptar i les estratègies que desenvolupen davant dels criteris tècnics, els discursos i les intervencions professionals, especialment en els processos d'avaluació d'idoneïtat i assignació. Discutim la necessitat de desenvolupar enfocaments, criteris i intervencions centrats en les capacitats i els recursos de subjectes que són a priori considerats més vulnerables o estigmatitzats en els processos adoptius, així com la necessitat i l'obligació política i institucional en la provisió de suports i recursos d'acompanyament en la fase pre i postadoptiva.

[es] Las políticas y prácticas adoptivas establecen explícita y tácitamente un emparejamiento entre niños y solicitantes con determinadas características. En el caso de las adopciones monoparentales de niños mayores o con otras necesidades especiales, ambas partes suelen ubicarse desde un inicio en una posición de menor prioridad. A partir de los resultados de dos investigaciones cualitativas realizadas en Chile y España con adoptantes monoparentales, analizamos sus heterogéneas motivaciones y preferencias respecto de los perfiles de los niños que esperan adoptar y las estrategias que desarrollan frente a los criterios técnicos, los discursos y las intervenciones profesionales, especialmente en los procesos de evaluación de idoneidad y asignación. Discutimos la necesidad de desarrollar enfoques, criterios e intervenciones centrados en las capacidades y los recursos de sujetos que son a priori considerados más vulnerables o estigmatizados en los procesos adoptivos, así como la necesidad y obligación política e institucional en la provisión de apoyos y recursos de acompañamiento en la fase pre y postadoptiva.
[ca] Aquesta recerca té com a tema principal les repercussions que té el procés migratori en les dones que són mares i en els seus fills, a més aborda la feminització de la migració,la maternitat i les seves dimensions. En primer lloc, es realitzarà una cerca d'informació sobre les tres temàtiques principals del treball, fent ús diferents articles científics i dades ofertes per font oficials com l'Institut Nacional d'Estadística (INE) i l' Institut d'Estadística de Catalunya (IDESCAT), amb l'objectiu principal d'analitzar les conseqüències en el vincle mare-fill/a quan la mare emigra a un país nou. Aquesta recerca té, a més, dos objectius més que són observar les conseqüències emocionals en les mares i els fills davant de la situació de separació i analitzar el procés de migració femenina. En segon lloc, es farà una anàlisi de totes les dades i informacions rellevants trobats per a donar resposta als diferents objectius plantejats. Finalment s'exposaran les conclusions que s'han extret de tota l'anàlisi i recerca, aportant diferents entrevistes a mares migrants i fills/as, enfocades sobretot a les dificultats que apareixen en aquest procés, els recursos existents i els necessaris i a les emocions.

[es] Esta investigación tiene como tema principal las repercusiones que tiene el proceso migratorio en las mujeres que son madres y en sus hijos, además aborda la feminización de la migración, la maternidad y sus dimensiones. En primer lugar, se realizará una búsqueda de información sobre las tres temáticas principales del trabajo, haciendo uso diferentes artículos científicos y datos ofrecidos por fuente oficiales como el Instituto Nacional de Estadística (INE) y l' Institut d'Estadística de Catalunya (IDESCAT), con el objetivo principal de analizar las consecuencias en el vínculo madre-hijo/a cuando la madre emigra a un país nuevo. Esta investigación tiene, además, dos objetivos más que son observar las consecuencias emocionales en las madres y los hijos delante de la situación de separación y analizar el proceso de migración femenina. En segundo lugar, se hará un análisis de todos los datos e informaciones relevantes encontrados para dar respuesta a los diferentes objetivos planteados. Finalmente se expondrán las conclusiones que se han extraído de toda el análisis e investigación, aportando diferentes entrevistas a madres migrantes e hijos/as, enfocadas sobre todo a las dificultades que aparecen en este proceso, los recursos existentes y los necesarios y a las emociones.