[ca] L'èxit educatiu en un marc inclusiu de l'Etapa Secundària Obligatòria té com a referents, el concepte d'èxit educatiu en una visió formativa àmplia des d'una perspectiva de procés; i en un concepte d'inclusió com educació per a tothom. La recerca de l'èxit inclusiu en l'ESO ha estat realitzada des d'una perspectiva etnogràfica en tres contextos diferenciats sòcio-econòmics i culturals de tres instituts de secundària en l'etapa d'ESO. L'anàlisi i convergència de dades s'ha sistematitzat en tres dimensions: conceptual (sentiment comunitari i d'identitat, diversitat i convivència); pràctica (projecte curricular de centri i estructura democràtica i participativa); i formació i innovació (avaluació, formació i treball en xarxa). Les conclusions en les dimensions de l'èxit educatiu en un marc inclusiu en l'ESO han estat: - La persistència d'un model educatiu tradicional que pot aparèixer persistent, qüestionat o enfrontat a un model educatiu actual. - L'alumnat i les famílies reflecteixen un vincle comunitari al poble, barri i municipi. També les institucions educatives busquen el vincle al comunitari. - Els projectes dels centres educatius estan relacionats a un projecte directiu i no a un projecte comunitari de millora buscant la participació i implicació comunitària. - Es reflecteix una inquietud per la cultura democràtica i participativa, però hi ha dificultats en la conceptualització i les estratègies. - L'educació inclusiva queda relacionada a les Necessitats Educatives Especials (NEE), no a un concepte d'educació per tots i totes. - L'aprenentatge està basat en una visió tradicional i la visió més actual queda relegada a experiències puntuals o relacionades a l'atenció a la diversitat en recursos puntuals. - L'avaluació, formació i innovació està poc relacionada als projectes de centre o comunitaris, tenint poca incidència en la pràctica educativa. En els tres contextos diferenciats soci econòmica i culturalment convergeixen en les dimensions per a l'èxit educatiu en un marc inclusiu realitzant processos diferenciats segons la trajectòria i visió educativa dels diferents protagonistes. En la visió influeix la relació d'aquests amb l'Administració educativa que lidera un processos d'èxit i d'inclusió.

[en] The educational success in a frame inclusion of the level of secondary has as a referents, the concept of educational success in a wide formative vision since a prospect of process; and in a concept of inclusion like education for everybody. The research of the success inclusion in the level of secondary has been realised since an ethnographic prospect in three contexts differentiated economic and cultural of three institutes of the level of secondary. The analysis and convergence of data has systematised in three dimensions: conceptual (community and of identity, diversity and social cohesion); practical (project the study of centre and democratic and participatory structure); and formation and innovation (evaluation, formation and networking). The conclusions in the dimensions of the educational success in a frame inclusion in the Secondary have been: - The persistence of a traditional educational model that can appear persistent, questioned to a current educational model. - The Students and the families reflect a tie the community to the village, neighbourhood and municipality. Also the educational institutions look for the tie to the community. - The projects of the educational centres are related to a managerial project and no to a project of the community of improvement looking for the participation and implication. - It reflects restlessness for the democratic and participatory culture, but has hampered in the concept and the strategies. - The education inclusion remains related to the Special Educational Needs (NEE), no to a concept of education for all and all. - The learning is based in a traditional vision and the most current vision remains left to punctual experiences or related to the attention to the diversity in punctual resources. - The evaluation, formation and innovation is little related to the projects of centre or the community, having little incidence in the educational practice. In the three contexts differentiated economic partner and cultural converge in the dimensions for the educational success in a frame inclusion realising processes differentiated as the path and educational vision of the different protagonists. In the vision influences the relation of these with the educational Administration that leads some processes of success and of inclusion.