[ca] Cada cadena de subministrament sorgeix com a resposta a una nova necessitat, ja sigui per nous grups de clients o noves formes de comunicació amb els clients. A mesura que la realitat evoluciona es dissenyen noves cadenes de subministrament, moltes semblants a les ja existents. Actualment, es poden gestionar de forma independent diverses cadenes de subministrament d'una mateixa organització, ja sigui per a diferents grups de clients o diferents canals de màrqueting. És un cas multinegoci. Alhora, els canvis a l'entorn porten els ges tors a modificar la configuració de les cadenes de subministrament, cosa que és un redisseny. Complementàriament, la literatura acadèmica tracta àmpliament del disseny de les cadenes de subministrament, mentre del redisseny ho fa de forma limitada; així mateix, tampoc no és freqüent tractar la reconfiguració multinegoci. En aquest treball, es desenvolupa una metodologia de redisseny de diverses cadenes de subministrament corresponents a sengles negocis en una estructura de xarxa anomenada REDNURS (Re-Design Network Under Risk and Synergies). Aquesta metodologia, basada en una successió de passos, determina les etapes i els nivells de complementarietat d'una cadena pivot respecte a altres. Els efectes de les sinergies no només comprenen simples complementarietats d'activitats, sinó que tenen en compte els diferents nivells de decisió (estratègic, tàctic i operatiu) i les dimensions (estàtica i dinàmica) a les cadenes de subministrament. Per això, es desenvolupa el mètode MESHAV (Methodology of Evaluated Synergies Horizontally And Vertically). El seu objectiu és, per una banda, assolir el mesurament de les fonts sinèrgiques i obtenir un Factor Sinèrgic Horitzontal. D'altra banda, cal avaluar el comportament dinàmic, cos a que s 'aconsegueix mitjançant un Factor Sinèrgic Vertical derivat dels resultats obtinguts en la fase estructural. Tots aquests canvis estructurals i dinàmics permeten obtenir el Factor Sinèrgic Global de la xarxa, el resultat del qual es reflecteix en un redisseny a priori de cada cadena multinegoci. L'ús d'eines qualitatives i quantitatives permet obtenir, a partir d'una solució a priori lliurada per MESHAV, un grup de diferents tipus d'arquitectures que tenen en compte nivells d'inventari, temps de processament, cos tos i nivells de s servei. Per això, es des envolupen algorismes per optimitzar el redisseny d'aquesta xarxa multinegoci, per a això es parteix de models estàtics, per a la dimensió estructural i dinàmics, per a l'evolució dels fluxos. Les eines utilitzades són, en primer lloc, models de simulació en conjunt amb sistemes AHP (Analytic Hierarchy Process) i TOPSIS (Technique for Order of Preferences by Similarity to Ideal Solution). La simulació permet analitzar la dimensió dinàmica; a partir d'un conjunt d'escenaris i configuracions , s 'obtenen indicadors dinàmics com ara els temps i els nivells d'inventari. Aquest resultat serveix com a dada de partida per a la resolució de la dimensió estàtica mitjançant models de programació lineal, sigui per a l'etapa de fabricació o per a la de distribució. Durant aquest treball es demostra l'aplicabilitat de la investigació en desenvolupar el redisseny de tres cadenes de subministrament del sector farmacèutic d'un país de Sud-Amèrica i també el redisseny per a un grup mundial fabricant d'automòbils de diferents marques.

[es] Cada cadena de suministro surge como respuesta a una nueva necesidad, sea por nuevos grupos de clientes o nuevas formas de comunicación con los clientes. A medida que la realidad evoluciona se diseñan nuevas cadenas de suministro, muchas de ellas parecidas a las ya existentes. Actualmente, se pueden gestionar de forma independiente varias cadenas de suministro de una misma organización, sea debido a diferentes grupos de clientes o diferentes canales de marketing. Se trata de un caso multinegocio. A su vez, los cambios en el entorno llevan a los gestores a modificar la configuración de las cadenas de suministro, lo que es un rediseño. Complementariamente, la literatura académica trata ampliamente del diseño de lascadenas de suministro, mientras del rediseño lo hace de forma limitada; asimismo, tampoco es frecuente la reconfiguración multinegocio. En este trabajo, se desarrolla una metodología de rediseño de varias cadenas de suministro correspondientes a sendos negocios en una estructura de red llamada REDNURS (Re-Design Network Under Risk and Synergies). Esta metodología, basada en una sucesión de pasos, determina las etapas y los niveles de complementariedad de una cadena pivote con respecto a otras. Los efectos de las sinergias no solo comprenden simples complementariedades de actividades, sino que tienen en cuenta los diferentes niveles de decisión (estratégico, táctico, y operativo) y las dimensiones (estática y dinámica) en las cadenas de suministro. Para ello, se desarrolla el método MESHAV (Methodology of Evaluated Synergies Horizontally And Vertically). Su objetivo es, por un lado, lograr la medición de las fuentes sinérgicas y obtener un Factor Sinérgico Horizontal. Por otro lado, se debe evaluar el comportamiento dinámico, lo que se logra mediante un Factor Sinérgico Vertical derivado de los resultados obtenidos en su fase estructural. Todos estos cambios estructurales y dinámicos permiten obtener el Factor Sinérgico Global de la red, cuyo resultado se refleja en un rediseño a priori de cada cadena multinegocio. El uso de herramientas cualitativas y cuantitativas permite obtener, a partir de una solución a priori entregada por MESHAV, un grupo de diferentes tipos de arquitecturas, que toman en cuenta niveles de inventario, tiempos de procesamiento, costos y niveles de servicio. Para ello, se desarrollan algoritmos para optimizar el rediseño de esta red multinegocio, para lo cual se parte de modelos estáticos, para la dimensión estructural, y dinámicos, para la evolución de los flujos. Las herramientas utilizadas son, en primer lugar, modelos de simulación en conjunto con sistemas AHP (Analytic Hierarchy Process) y TOPSIS (Technique for Order of Preference by Similarity to Ideal Solution). La simulación permite analizar la dimensión dinámica; a partir de un conjunto de escenarios y configuraciones, se obtienen indicadores dinámicos como tiempos y niveles de inventario. Este resultado sirve como dato de partida para la resolución de la dimensión estática mediante modelos de programación lineal, bien sea para la etapa de fabricación o bien sea para la de distribución. Durante este trabajo se demuestra la aplicabilidad de la investigación al desarrollar el rediseño de tres cadenas de suministro del sector farmacéutico de un país de Sudamérica y también el rediseño para un grupo mundial fabricante de automóviles de distintas marcas.