BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] L'objectiu d'aquest estudi és demostrar l'eficàcia de proporcionar un suport lingüístic per tal d'escriure un text, com a recurs d'andamiatge (scaffolding), a alumnat estudiant d'anglès com a llengua estrangera de 4t d'ESO. Aquest suport lingüístic consisteix en instrucció explícita i exemples d'estructures i connectors per organitzar les seves redaccions, amb l'objectiu de facilitar la tasca d'escriure en anglès. La recerca, portada a terme en un institut de Sant Boi de Llobregat (Barcelona), combina anàlisi de continguts i anàlisi de converses. Després de la recollida de dades, l'estudi analitza i compara primer les produccions escrites de l'alumnat; després els seus comentaris durant el procés d'escriptura i finalment les seves respostes a les entrevistes fetes a classe, sobre les impressions respecte el suport lingüístic i les modificacions que hi farien. Basant l'anàlisi en els episodis relacionats amb el llenguatge, els resultats mostren que l'eficàcia del suport lingüístic depèn de les necessitats, preferència i barreres d'aprenentatge de cada estudiant. Com a conclusió, cal que el professorat o l'alumnat mateix adapti l'andamiatge a cada estudiant.

[es] El objetivo de este estudio es demostrar la eficacia de proporcionar un apoyo lingüístico para escribir un texto, como recurso de andamiaje (scaffolding), a alumnado estudiante de inglés como lengua extranjera de 4° de ESO. Este apoyo lingüístico consiste en instrucción explícita y ejemplos de estructuras y conectores para organizar sus redacciones, con el objetivo de facilitar la tarea de escribir en inglés. La investigación, llevada a cabo en un instituto de Sant Boi de Llobregat (Barcelona), combina análisis de contenidos y análisis de conversaciones. Después de la recogida de datos, el estudio analiza y compara primero las producciones escritas del alumnado; después sus comentarios durante el proceso de escritura y finalmente sus respuestas a las entrevistas realizadas en clase, sobre las impresiones acerca del apoyo lingüístico y las modificaciones que harían al mismo. Basando el análisis en los episodios relacionados con el lenguaje, los resultados muestran que la eficacia del apoyo lingüístico depende de las necesidades, preferencias y barreras de aprendizaje de cada estudiante. Como conclusión, es necesario que el profesorado o el mismo alumnado adapte el andamiaje a cada estudiante.
[ca] La capacitat de les plantes d'assimilar diòxid de carboni i els seus requeriments d'aquest element no són constants en el temps, i els pics en la demanda poden correspondre amb condicions poc adequades per fer molta fotosíntesi. Per coordinar aquests desajustos, les plantes tenen reserves de carbohidrats. Investigadors del CREAF i de la UAB han analitzat el paper de les reserves que les plantes empren per coordinar aquests desajustos, una recerca que pot fer reconsiderar la manera com entenem el balanç de carboni.

[es] La capacidad de las plantas de asimilar dióxido de carbono y sus requerimientos de este elemento no son constantes en el tiempo, y los picos en la demanda pueden corresponder con condiciones poco adecuadas para llevar a cabo mucha fotosíntesis. Para coordinar estos desajustes, las plantas tienen reservas de carbohidratos. Investigadores del CREAF y de la UAB han analizado el papel de las reservas que las plantas emplean para coordinar estos desajustes, una investigación que puede hacer reconsiderar la forma en que entendemos el balance de carbono.
[ca] Investigadors del Departament de Geologia de la UAB, en col·laboració amb investigadors d'altres centres europeus, han dut a terme una anàlisi química sobre el ciment de calcita, un dels més habituals a les roques sedimentàries detrítiques (composades per fragments), en tres zones diferents de Catalunya.

[es] Investigadores del Departament de Geologia de la UAB, en colaboracióncon investigadores de otros centros europeos, han llevado a cabo unanálisis químico sobre el cemento de calcita, uno de los más habitualesen las rocas sedimentarias detríticas -compuestas por fragmentos-, entres zonas diferentes de Cataluña
[ca] Pot un robot tenir emocions o entendre les dels humans? En aquest article Jordi Vallverdú, professor del Departament de Filosofia ens explica amb matisos una narrativa molt propícia del cinema de ciència-ficció, però que cada vegada va adquirint més forma d'una "llegenda urbana" que s'enriqueix de la necessitat humana de percebre la realitat en clau emocional i d'arribar a creure que les màquines senten, el cel s'enfada i que la nostra tortuga ens entén.

[es] ¿Puede un robot tener emociones o entender las de los humanos? En este artículo Jordi Vallverdú, profesor del Departamento de Filosofía nos explica con matices una narrativa muy propicia del cine de ciencia ficción, pero que cada vez va adquiriendo más forma de un "leyenda urbana" que se enriquece de la necesidad humana de percibir la realidad en clave emocional y llegar a creer que las máquinas sienten, el cielo se enfada y que nuestra tortuga nos entiende.
[ca] Planificació d'un curtmetratge, des de la seva ideació fins la finalització de la seva postproducció, preparat per la seva distribució i projecció. El guió es basa en la vida de Sant Josep Oriol, un sacerdot barceloní de finals del segle XVII i principis del XVIII. El sacerdot, en els seus darrers dies de vida, comença a patir per conflictes morals i les conseqüències d'aquests.

[es] Planificación de un cortometraje, des de su ideación hasta la finalización de su posproducción, preparado para su distribución y proyección. El guió se basa en la vida de San Josep Oriol, un sacerdote barcelonés de finales del siglo XVII y inicios del XVIII. El sacerdote, en sus últimos días de vida, sufre por conflictos morales y las consecuencias de los mismos.
[ca] Les plataformes VOD han introduït noves formes de consum que al seu torn han acabat generant una sèrie de pràctiques de consum noves com el Binge-Watching. En aquest TFG hem analitzat les fórmules empleades per les principals plataformes de VOD que operen a Espanya per tal d'encoratjar el binge-watching, és a dir el consum intensiu i continu de continguts. A més a més, ens hem plantejat les possibles relacions de l'ús d'aquestes estratègies amb el contingut ofert a les plataformes.

[es] Las plataformas VOD han introducido nuevas formas de consumo que a su vez han terminado generando una serie de prácticas de consumo nuevas como el Binge-Watching. En este TFG hemos analizado las fórmulas empleadas por las principales plataformas de VOD que operan en España para alentar el binge-watching, es decir, el consumo intensivo y continuo de contenidos. Además, hemos planteado las posibles relaciones del uso de estas estrategias con el contenido ofertado en las plataformas.
[ca] Aquesta investigació acadèmica pretén conèixer com es relacionen marques i usuaris en l'entorn Social Media des d'un punt de vista perceptiu. Per una banda, es vol conèixer l'opinió de diversos professionals del sector de la comunicació i especialment de les xarxes socials. Per altra banda, es vol conèixer l'opinió i percepció d'usuaris i no usuaris de les xarxes socials en relació a la interacció amb marques dins d'elles. A partir d'aquesta informació, es coneixeran aquells punts clau per a realitzar, des del punt de vista de la marca, una estratègia d'èxit dins d'aquest mitjà.

[es] Esta investigación académica pretende conocer cómo se relacionan marcas y usuarios en el entorno Social Media desde un punto de vista perceptivo. Por un lado, se quiere conocer la opinión de diferentes profesionales del sector de la comunicación y especialmente de las redes sociales. Por otro lado, se quiere conocer la opinión y percepción de usuarios y no usuarios de las redes sociales en relación a la interacción con marcas dentro de éstas. A partir de esta información, se conocerán aquellos puntos clave para realizar, desde el punto de vista de la marca, una estrategia exitosa dentro de este medio.
[ca] La preocupació per la limitació de les reserves de combustibles fòssils i l'ús que se'n fa a càmera ràpida en relació amb la seva lenta producció natural planteja molts problemes respecte a l'actual infraestructura vital i de provisionament dels països desenvolupats. Aquesta preocupació arriba a l'alimentació. Fins a quin punt la nostra provisió d'aliments depèn de les energies fòssils? Investigadors de la UAB han realitzat un estudi comparatiu entre 21 països i durant 12 anys de l'ús d'estratègies dependents de combustibles fòssils en l'agricultura.

[es] La preocupación por la limitación de las reservas de combustibles fósiles y su uso en cámara rápida en relación con su lenta producción natural plantea muchos problemas respecto a la actual infraestructura vital y de abasteciminento de los países desarrollados. Esta preocupación llega a la alimentación: ¿hasta qué punto nuestra provisión de alimentos depende de las energías fósiles? Investigadores de la UAB han realizado un estudio comparativo entre 21 países y durante 12 años del uso de estrategias dependientes de combustibles fósiles en la agricultura.
[ca] Anàlisi de les principals causes que determinen les característiques del sector del transport aeri a les Illes Balears. Es proposen certes iniciatives per a millorar la connexió entre les illes i a l'hora incentivar l'economia del territori a partir de promocions turístiques.

[es] Análisis de las principales causas que determinan las características del sector del transporte aéreo en las Islas Baleares. Se proponen ciertas iniciativas para mejorar la conexión entre las islas y a la vez incentivar la economía del territorio a partir de promociones turísticas.
[ca] Les institucions associades al fet literari han reservat a l'escriptora cubana Juana Borrero (1877-1896) el destí del "mite". La nostra lectura del seu valuós Epistolario privilegia una mirada psicològica que deconstrueix els principals tòpics que han fet possible el mite. Amb aquesta finalitat, s'ha contextualitzat a Borrero dins la literatura hispanoamericana i cubana del XIX; s'han revaluat alguns tòpics biogràfics i crítics; i s'han delimitat els principals components del seu discurs epistolar: claus psicològiques de la subjectivitat, estratègies de seducció i autoafirmació, les cartes com a collage d'emocions, la retòrica del discurs i del mite amorós, i la retòrica de la corporalitat. Finalment, es proposen un seguit de noves imatges de l'autora a partir del comparatisme amb d'altres imatges femenines de la fi de segla europea i hispanoamericana

[es] Las instituciones asociadas al hecho literario han reservado a la escritora cubana Juana Borrero (1877-1896) la categoría de "mito". La presente lectura de su valioso Epistolario privilegia una mirada psicológica que desarticula los principales tópicos que han favorecido el mito. Con ese fin, se ha contextualizado a Borrero en la literatura hispanoamericana y cubana del XIX; se han reevaluado algunos tópicos biográficos y críticos; y se han delimitado los principales componentes de su discurso epistolar: las claves psicológicas de su subjetividad, las estrategias de seducción y autoafirmación, las cartas como collage de emociones, la retórica del discurso y del mito amoroso, y la retórica de la corporalidad. Finalmente, se proponen nuevas imágenes para la autora a partir del comparatismo con otras imágenes femeninas de fin de siglo europeo e hispanoamericano.
[ca] Investigadors de l'Institut Català de Paleontologia Miquel Crusafont, del qual la UAB és un dels patrons, han trobat restes d' Amphiperatherium frequens, un petit mamífer que és l'últim marsupial que va sobreviure en el continent europeu, a un jaciment a Castelló. Fins ara, aquesta espècies estava limitada al centre d'Europa, sent així aquesta la seva presència més meridional. Aquesta troballa obre nous interrogants sobre els ecosistemes mediterranis del Miocè, així com sobre les característiques biològiques de la pròpia espècie.

[es] Investigadores del Institut Català de Paleontologia Miquel Crusafont, del cual la UAB es uno de los patrones, han encontrado restos en un yacimiento en Castellón, de Amphiperatherium frequens, un pequeño mamífero que es el último marsupial que sobrevivió en el continente europeo. Hasta ahora, esta especie estaba limitada al centro de Europa, siendo así esta su presencia más meridional. Este hallazgo abre nuevos interrogantes sobre los ecosistemas mediterráneos del Mioceno, así como sobre las características biológicas de la propia especie.
[ca] El jaciment del Valle del Azogue es troba situat en Sierra Almagrera (província d'Almeria). El jaciment es situa en roques d'edat Permotriàsiques del Complex del Nevado-Filábride, pertanyent al Domini Cortical del Alborán. El jaciment presenta la següent mineralogia: barita, quars, metacinabri, estibina, dolomita, calcita, pirita o marcassita, esfalerita, celestina i matèria orgànica. Les textures del quars observades són: en ventall, laminar fantasma i en trencaclosques. La textura en ventall és una textura de quars primari, en canvi, les textures laminar fantasma i en trencaclosques indiquen unes condicions de reemplaçament i de recristal·lització respectivament. Tant la paragènesis com les textures observades són compatibles amb les definides en jaciments epitermals de baixa sulfuració.

[es] El yacimiento del Valle del Azogue se encuentra ubicado en Sierra Almagrera (provincia de Almería). El yacimiento se encaja en rocas de edad Permo-Triásica del Complejo Nevado-Filábride, perteneciente al Dominio Cortical de Alborán. El yacimiento presenta la siguiente mineralogía: barita, cuarzo, metacinabrio, estibina, dolomita, calcita, pirita o marcasita, esfalerita, celestina y materia orgánica. Las texturas del cuarzo observadas son: en abanico, laminar fantasma y en rompecabezas. La textura en abanico es una textura de cuarzo primario, en cambio, las texturas laminar fantasma y en rompecabezas indican unas condiciones de reemplazamiento y de recristalización respectivamente. Tanto la paragénesis como las texturas observadas son compatibles con las definidas en yacimientos epitermales de baja sulfuración.
[ca] Aquest article es centra en una figura específica de l'adaptació visual de la Comèdia de Blake: Virgili, a qui Dante va invocar com a predecessor poètic i un model ètic. Els moviments i gestos físics del personatge en els panells de Blake suggereixen una inclusió d'aquesta versió de Virgili dins de la tradició de les escriptures sagrades que l'autor considerava profètica. Com veurem, això suposa una decisió conscient per part de Blake d'abandonar els valors fonamentals i el significat més ampli de Virgili en la Comèdia original. L'article pretén oferir una lectura de la versió de Blake del poeta mantuà basada en les nocions de profecia que havia desenvolupat entre 1804 i 1820, en les seves il·lustracions per a les obres de John Milton i en el poema il·luminat Jerusalem, que ha de considerar-se la seva última i més decisiva declaració sobre el tema. El que sorgirà no serà una perspectiva definitiva sobre el Virgili de Blake (cap lectura pot considerar-se "definitiva" pel que fa a Blake), sinó una en la qual els gestos profètics de la figura apareixeran en tota la seva potencialitat de significat.

[es] Este artículo se centra en una figura específica de la adaptación visual de la Comedia de Blake: Virgilio, a quien Dante invocó como predecesor poético y un modelo ético. Los movimientos y gestos físicos del personaje en los paneles de Blake sugieren una inclusión de esta versión de Virgilio dentro de la tradición de las escrituras sagradas que el autor consideraba profética. Como veremos, esto supone una decisión consciente por parte de Blake de abandonar los valores fundamentales y el significado más amplio de Virgilio en la Comedia original. El artículo pretende ofrecer una lectura de la versión de Blake del poeta mantuano basada en las nociones de profecía que había desarrollado entre 1804 y 1820, en sus ilustraciones para las obras de John Milton y en el poema iluminado Jerusalén, que debe considerarse su última y más decisiva declaración sobre el tema. Lo que surgirá no será una perspectiva definitiva sobre el Virgilio de Blake (ninguna lectura puede considerarse "definitiva" en lo que respecta a Blake), sino una en la que los gestos proféticos de la figura aparecerán en toda su potencialidad de significado.
[ca] El dret d'accés a la informació pública s'ha convertit en els últims anys en un dels eixos rectors de les democràcies occidentals. Amb aquest instrument es permet que els ciutadans fiscalitzin l'acció duta a terme per l'Administració Pública. En el cas espanyol, el fet de promoure legislació en matèria com la participació i la transparència ha permès que s'incrementi la confiança dels ciutadans (en els qui resideix la sobirania nacional) en les institucions públiques alhora que s'ha atret inversió estrangera. Malgrat els beneficis que pot comportar aquest instrument jurídic, ha de tenir-se en compte que no és un dret absolut i, com a tal, està subjecte a uns certs límits legals. En el present s'analitzaran aquests límits amb especial atenció al límit de la protecció de dades. La finalitat del present versa en la determinació de si el límit de la protecció de dades és més onerós que la resta (1) i en la comprovació de si aquest límit pot usar-se per a impedir la fiscalització de l'acció portada per l'Administració Pública (2).

[es] El derecho de acceso a la información pública se ha convertido en los últimos años en uno de los ejes rectores de las democracias occidentales. Con este instrumento se permite que los ciudadanos fiscalicen la acción llevada a cabo por la Administración Pública. En el caso español, el hecho de promover legislación en materia como la participación y la transparencia ha permitido que se incremente la confianza de los ciudadanos (en quienes reside la soberanía nacional) en las instituciones públicas a la vez que se ha atraído inversión extranjera. A pesar de los beneficios que puede conllevar este instrumento jurídico, debe tenerse en cuenta que no es un derecho absoluto y, como tal, está sujeto a ciertos límites legales. En el presente se analizarán estos límites con especial atención al límite de la protección de datos. La finalidad del presente versa en la determinación de si el límite de la protección de datos es más gravoso que el resto (1) y en la comprobación de si este límite puede usarse para impedir la fiscalización de la acción llevada por la Administración Pública (2).
[ca] En unes excavacions a la cova Vanguard, a Gibraltar, s'ha trobat per primera vegada l'estructura que feien servir els neandertals fa 60.000 anys per extreure quitrà i utilitzar-lo en la fabricació d'armes de caça o protecció. La troballa ha servit per identificar quina metodologia d'extracció van desenvolupar i mostra l'elevat i complex nivell d'organització i cognició dels neandertals.

[es] En unas excavaciones en la cueva Vanguard, en Gibraltar, se ha encontrado por primera vez la estructura que usaban los neandertales hace 60.000 años para extraer el alquitrán y emplearlo en la fabricación de armas de caza o protección. El hallazgo ha servido para identificar qué metodología de extracción desarrollaron y muestra el elevado y complejo nivel de organización y cognición de los neandertales.
[ca] La implantació del règim franquista va significar una profunda reestructuració de la societat espanyola. En la seva tesi doctoral Javier Tébar es va submergir en la història d'aquella època a través d'un col·lectiu específic: Las Hermandades de Labradores y Ganaderos en Catalunya, endinsant-se en les seves formes d'organització, xarxes socials i funcionament.

[es] La implantación del régimen franquista significó una profunda reestructuración de la sociedad española. En su tesis doctoral Javier Tébar se sumergió en la historia de aquella época a través de un colectivo específico: Las Hermandades de Labradores y Ganaderos en Catalunya, adentrándose en su formas de organización, redes sociales y funcionamiento.
[ca] Aquesta tesi doctoral és un recull d'articles publicats. Consta de dos articles que aborden el tema de la penetrabilitat cognitiva de la percepció i de dos treballs que discuteixen el cas de la distinció percepció/cognició. Tots els papers estan relacionats entre si; la relació entre percepció i cognició dependrà d'on tracem la frontera entre elles, i traçar aquesta frontera serà, alhora, determinant per saber com es relacionen.

[es] Esta tesis doctoral es un compendio de artículos publicados. Consta de dos artículos que abordan el tema de la penetrabilidad cognitiva de la percepción y dos trabajos que discuten el caso de la distinción percepción/cognición. Todos los papeles están relacionados entre sí; la relación entre percepción y cognición dependerá de dónde tracemos la frontera entre ellas, y trazar esa frontera será, a su vez, determinante para saber cómo se relacionan.
[ca] És indubtable el gran desenvolupament dels processos de formació professional en els darrers anys. De tota manera, per bé que aquest ha estat extens i divers, no ha estat així pel que fa a unitat i coherència. Les exigències i demandes, i les oportunitats polítiques i formatives, han configurat una multiplicitat de sistemes de formació (reglada, ocupacional i contínua) entre els quals cal trobar i buscar un punt de confluència i de coordinació. La nostra intenció és aproximar-nos als esmentats reptes, per bé que hem d'analitzar prèviament la caracterització dels subsistemes, per tal que, en un segon moment, ens apropem, especialment en el nostre cas i des de la perspectiva de la Comunitat Autònoma d'Andalusia, a la configuració d'un sistema de formació professional amb major coordinació a través del sistema de qualificacions professionals i a la posada en marxa dels centres integrats de formació professional.

[es] Que duda cabe del gran desarrollo de los procesos de Formación Profesional en las últimas décadas. Pero si este ha sido extenso y diverso, no lo ha sido tanto en unidad y coherencia. Las exigencias y demandas, y las oportunidades políticas y formativas han ido configurando una multiplicidad de sistemas de Formación Profesional (reglada, ocupacional y continua), entre los que debemos encontrar y buscar un punto de confluencia y de coordinación. Es nuestra intención aproximarnos a dichos retos, pero debemos analizar previamente la caracterización de los subsistemas, para en un segundo momento, acercarnos, especialmente en nuestro caso desde una perspectiva de la Comunidad Autónoma de Andalucía, a la configuración de un sistema de Formación Profesional con mayor coordinación a través del sistema de cualificaciones profesionales y la puesta en marcha de los centros integrados de Formación Profesional.
[ca] Una investigació del Grup d'Òptica ha aconseguit obtenir perfils d'intensitat de llum a la carta, un control molt precís del comportament de la llum. La investigació permet incrementar o disminuir a voluntat la profunditat de focus i obtenir múltiples focals, amb aplicacions tecnològiques interessants.

[es] Una investigación del Grupo de Óptica ha conseguido obtener perfiles de intensidad de luz a la carta, un control muy preciso del comportamiento de la luz. La investigación permite incrementar o disminuir a voluntad la profundidad de foco y obtener multiples focales, con aplicaciones tecnológicas interesantes.
[ca] En vèdic, hi ha un grup de formes atemàtiques en -si amb funció de 2a sg. de l'imperatiu (no indicatiu!). L'irlandès antic, el tocari i l'hitita presenten algunes formes comparables. L'existència de subjuntius o futurs sigmàtics semitemàtics en altres llengües implica la reconstrucció d'un paradigma en s atemàtic que va experimentar un desplaçament cap a valors modals des dels inicis de la protollengua.

[es] En védico, hay un grupo de formas atemáticas en -si con función de 2ª sg. del imperativo (¡no indicativo!). El irlandés antiguo, el tocario y el hitita presentan algunas formas comparables. La existencia de subjuntivos o futuros sigmáticos semitemáticos en otras lenguas implica la reconstrucción de un paradigma en s atemático que sufrió un desplazamiento hacia valores modales desde fecha temprana en la protolengua.