BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] En el nostre projecte hem dissenyat una aplicació Android amb l'objectiu de obtenir les dades de mobilitat dels ciutadans de l'àrea metropolitana de Barcelona. La nostra aplicació obté, per una banda, localitzacions periodiques del usuari, i per l'altra, el tipus d'activitat que està realizant, de forma síncrona. D'aquestes dades se n'extreuen diversos parametres de mobilitat d'interes sobre l'usuari, i totes són processades de forma conjunta. Les dades queden emmagatzemades en arxius per tal d'extreu-re'n posteriorment patrons de mobilitat que puguin ajudar a millorar les actuals infrastructures de transport.

[es] En nuestro proyecto hemos diseñado una aplicación Android con el objetivo de obtener los datos de movilidad de los ciudadanos del área metropolitana de Barcelona. Nuestra aplicación obtiene, por un lado, localizaciones periódicas del usuario, y por otro, el tipo de actividad que éste está realizando, de forma sincronizada. De estos datos se extraen diversos parámetros de movilidad de interés sobre el usuario, y todos ellos son procesados de forma conjunta. Los datos quedan almacenados en archivos para extraer posteriormente patrones de movilidad que puedan ayudar a mejorar las actuales infraestructuras de transporte.
[ca] Aquest document descriu el procés seguit durant l'anàlisi aerodinàmic d'un perfil geomètric. La finalitat d'aquest projecte és estudiar i aportar coneixement sobre el comportament d'un prisma rectangular quan es veu sotmès al flux d'un fluid sota unes condicions conegudes. El projecte es desenvolupa en tres àmbits d'estudi: l'estudi teòric, l'estudi experimental i l'estudi computacional. Durant l'anàlisi teòric s'ha realitzat un recull d'informació i s'han estudiat les diferents magnituds, fenòmens, lleis i equacions que expliquen la mecànica de fluids. Aquest estudi teòric ha permès contextualitzar l'estat de l'art sobre el qual es desenvolupa aquest projecte. Per a l'estudi experimental, s'ha realitzat un assaig aerodinàmic del perfil geomètric utilitzant un túnel de vent. Les dades de velocitat, pressió i forces aerodinàmiques que s'han obtingut han permès obtenir informació i visualitzar el perfil de velocitats del fluid sota la influència del model geomètric. Recreant les mateixes condicions, s'ha realitzat una simulació computacional del comportament del fluid amb el programari OpenFOAM. Els resultats de la simulació s'han pogut visualitzar gràficament i validar mitjançant l'eina ParaView. Finalment, s'ha dut a terme una comparació entre els resultats obtinguts de l'assaig experimental i l'assaig computacional que ha permès validar el global de l'estudi aerodinàmic realitzat al llarg del projecte. Les conclusions en detall s'exposen al final d'aquest document.

[es] Este documento describe el proceso seguido durante el análisis aerodinámico de un perfil geométrico. La finalidad de este proyecto es estudiar y aportar conocimiento sobre el comportamiento de un prisma rectangular cuando se ve sometido al flujo de un fluido en unas condiciones conocidas. El proyecto se desarrolla en tres ámbitos de estudio: el estudio teórico, el estudio experimental y el estudio computacional. Durante el análisis teórico se ha realizado una recopilación de información y se han estudiado las diferentes magnitudes, fenómenos, leyes y ecuaciones que explican la mecánica de fluidos. Este estudio teórico ha permitido contextualizar el estado del arte sobre el cual se desarrolla este proyecto. En el estudio experimental, se ha realizado un ensayo aerodinámico del perfil geométrico utilizando un túnel de viento. Los datos de velocidad, presión y fuerzas aerodinámicas que se han obtenido han permitido obtener información y visualizar el perfil de velocidades del fluido bajo la influencia del modelo geométrico. Recreando las mismas condiciones que en el ensayo experimental, se ha realizado una simulación computacional del comportamiento del fluido con el software OpenFOAM. Los resultados de la simulación se han podido visualizar gráficamente y validar mediante el único ParaView. Por último, se ha hecho una comparación entre los resultados obtenidos del ensayo experimental y el ensayo computacional que ha permitido validar el global del estudio aerodinámico realizado al largo del proyecto. Las conclusiones en detalle se exponen en el documento final.
[ca] La interacció humà-màquina és un dels objectius principals actualment en l'àmbit de la Intel.ligència Artifcial. En aquest treball es contribuirà a facilitar aquesta interacció explorant la nova tasca de Comprensió de l'Expressió Referent (CER), que consisteix en: donada una expressió referent —que pot ser una frase lingüística o parla humana— i una imatge, detectar l'objecte a què l'expressió es refereix (i.e., aconseguir una segmentació binària de l'objecte referit). El caràcter multimodal d'aquesta comesa farà necessari l'ús de diferents arquitectures d'aprenentatge profund, entre elles: xarxes neuronals convolucionals (visió artificial); i xarxes neuronals recurrents i el model Transformer (processament de el llenguatge natural). Aquesta tesi es presenta com un document autosuficient que pot ser entès per un lector sense coneixements previs en aprenentatge automàtic. El gruix de la feina consisteix en un estudi exhaustiu de la tasca de CER: des de les aplicacions; fins a l'estudi, comparació i implementació de models; passant per una descripció completa de l'estat de l'art actual. Així mateix, es presenta una pàgina web funcional, gratuïta i pública en la qual es permet la interacció d'una manera senzilla amb el model descrit en aquest treball.

[es] La interacción humano-máquina es uno de los objetivos principales actualmente en el ámbito de la Inteligencia Artifcial. En este trabajo se contribuirá a facilitar esta interacción explorando la novedosa tarea de Comprensión de la Expresión Referente (CER), consistente en: dada una expresión referente —que puede ser una frase lingüística o habla humana— y una imagen, detectar el objeto al que la expresión se refiere (i.e., conseguir una segmentación binaria del objeto referido). El caracter multimodal de este cometido hará necesario el uso de diferentes arquitecturas de aprendizaje profundo, entre ellas: redes neuronales convolucionales (visión artificial); y redes neuronales recurrentes y el modelo Transformer (procesamiento del lenguaje natural). Esta tesis se presenta como un documento autosuficiente que puede ser entendido por un lector sin conocimientos previos en aprendizaje automático. El grueso del trabajo consiste en un estudio exhaustivo de la tarea de CER: desde las aplicaciones; hasta el estudio, comparación e implementación de modelos; pasando por una descripción completa del estado del arte actual. Así mismo, se presenta una página web funcional, gratuita y pública en la que se permite la interacción de una manera sencilla con el modelo descrito en este trabajo.
[ca] ﻿Després de la Segona Guerra Mundial, els arquitectes i urbanistes japonesos van haver d'enfrontar-se a un gran repte, trobar noves maneres de composició urbana i d'habitar adaptades a les noves necessitats de l'època, impulsades per la destrucció totalitaria de les ciutats més poblades del país. Japó, a diferència de les terres occidentals, degut a les recurrents catàstrofes naturals i meteorològiques i la seva creença budista, ja havia viscut numeroses vegades destrosses i reconstruït les seves llars i ciutats, tot i així la guerra va ser un cop molt fort per a la seva societat i un punt d'inflexió en la seva arquitectura. Als anys 60 sorgeix un moviment d'arquitectes i urbanistes que pretenen proposar una nova metodologia i filosofia urbana i incentivar un model de societat centrada en l'individu autònom, la mobilitat i la tecnologia d'última generació. Les seves obres es composen de dos elements principals; les megaestructures com a mitjans de comunicació i estructuració de la ciutat, i les càpsules com a unitats funcionals per a les activitats necessàries de l'usuari. Aquest treball pretén analitzar i estudiar el mecanisme futurista de l'arquitectura càpsula el qual sorgeix d'aquest moviment, entre d'altres. La càpsula, aquest mòdul d'habitacle mínim, és freqüentment aplicada en les obres de l'arquitecte metabolista Kisho Kurokawa (1934-2007); això ens dóna peu a profunditzar en les seves obres visualitzant quins mètodes aplica per a aquesta tipologia arquitectònica.

[es] Después de la Segunda Guerra Mundial, los arquitectos y urbanistas japoneses tuvieron que enfrentarse a un gran reto, encontrar nuevas formas de composición urbana y de habitar adaptadas a las nuevas necesidades de la época, impulsadas por la destrucción totalitaria de las ciudades más pobladas del país. Japón, a diferencia de las tierras occidentales, debido a las recurrentes catástrofes naturales y meteorológicas y su creencia budista, ya había vivido numerosas veces destrozos y reconstruido sus hogares y ciudades, sin embargo la guerra fue un golpe muy fuerte para su sociedad y un punto de inflexión en su arquitectura. En los 60 surge un movimiento de arquitectos y urbanistas que pretenden proponer una nueva metodología y filosofía urbana e incentivar un modelo de sociedad centrada en el individuo autónomo, la movilidad y la tecnología de última generación. Sus obras se componen de dos elementos principales; las megaestructuras como medios de comunicación y estructuración de la ciudad; y las cápsulas como unidades funcionales para las actividades necesarias del usuario. Este trabajo pretende analizar y estudiar el mecanismo futurista de la arquitectura cápsula que surge de este movimiento, entre otros. La cápsula, este módulo de habitáculo mínimo, es frecuentemente aplicada en las obras del arquitecto metabolista Kisho Kurokawa (1934-2007); esto nos da pie a profundizar en sus obras visualizando qué métodos aplica para esta tipología arquitectónica.
[ca] L'augment del consum d'aliments per emportar ha incrementat el malbaratament d'envasos d'usar i tirar, molts d'ells insostenibles. Com a resultat, aquest treball vol abordar els materials actualment en ús i les seves alternatives més sostenibles i que també tinguin bones sinergies amb els aliments. Per això, s'ha realitzat un estat de l'art respectiu a la història i creixement de l'embalatge i més específicament per al take away, així com l'estudi dels materials més comuns per a l'execució d'aquest servei. Com a resultat, es va voler avaluar les alternatives possibles més sostenibles per a aquest tipus d'embalatges per emportar. Amb tot això hem pogut veure els diferents problemes actuals que hi ha sobre la substitució dels materials més comuns. No obstant això, les noves normatives i legislacions ambientals creen una major necessitat de noves alternatives verdes. Finalment, cal destacar que cal investigar més nous materials ecològics, i que alhora tinguin sinergies òptimes amb l'aliment, el seu transport i el consum.

[es] El aumento del consumo de alimentos para llevar ha hecho crecer el desperdicio de envases de usar y tirar, siendo muchos de ellos no sostenibles. En consecuencia, este trabajo quiere abordar los materiales que actualmente se usan y sus alternativas más ecológicas que además tengan buenas sinergias con el alimento. Para ello, se ha realizado un estado del arte respectivo a la historia y el crecimiento del consumo de envases y más concretamente para el take away, así como, el estudio de los materiales más comunes para ejecutar dicho servicio. En consecuencia, se ha querido evaluar las posibles alternativas más sostenibles para este tipo de envases de un solo uso. Con todo ello hemos podido ver las diferentes problemáticas actuales que hay sobre la sustitución de los materiales más habituales. Sin embargo, las nuevas normativas y legislaciones por el medio ambiente crean mayor necesidad a la búsqueda de nuevas alternativas sostenibles. Por último, hay que destacar que se necesita seguir investigando nuevos materiales ecológicos que a la vez tengan óptimas sinergias con el alimento, su transporte y consumo. Palabras clave: take away, packaging, sostenibilidad, reciclaje, biodegradable, medioambiente, materiales.
[ca] L'objectiu d'aquest projecte és utilitzar elèctrodes amb tecnologia tèxtil per mesurar el senyal d'un electrocardiograma (ECG) durant l'activitat física. Durant l'exercici intens, es produeixen canvis en la freqüència cardíaca (augmenta) i es representa la morfologia del senyal de l'ECG. Els elèctrodes tèxtils poden ser els que millor s'adapten a la superfície del cos i faciliten el moviment durant l'exercici. A més, s'integra fàcilment a la roba. Com aquest tipus d'elèctrodes no es caracteritzen molt bé en situacions de moviment, els principals objectius del projecte han estat: 1- Estudiar aquelles àrees del tors on hi ha menys artefactes de moviment. S'han descobert tres àrees on l'ECG és bo. A la part dreta i esquerre del costat a l'altura de l'estèrnum. A sota del pit i per sobre del diafragma. I entre la part superior del pit i sota de la clavícula. 2- Caracteritzar la interfície elèctrode-pell des del punt de vista del soroll i els artefactes. L'elèctrode més adequat compleix amb les normatives de soroll quan s'aplica un gel conductor. 3- Disseny d'un sistema de posicionament d'elèctrodes fàcil d'instal·lar (samarreta de lycra). L'elèctrode ha estat cosit a la samarreta i s'ha fixat un rebló per col·locar el cable.

[es] El objetivo de este proyecto es utilizar electrodos con tecnología textil para medir la señal de un electrocardiograma (ECG) durante la actividad física. Durante el ejercicio intenso, se producen cambios en la frecuencia cardíaca (aumenta) y se representa la morfología de la señal del ECG. Los electrodos textiles pueden ser los que mejor se adaptan a la superficie del cuerpo y facilitan el movimiento durante el ejercicio. Además, se integra fácilmente en la ropa. Como este tipo de electrodos no se caracterizan muy bien en situaciones de movimiento, los principales objetivos del proyecto han sido: 1- Estudiar aquellas áreas del torso donde hay menos artefactos de movimiento. Se han descubierto tres áreas donde el ECG es bueno. En el lado derecho e izquierdo del costado a la altura del esternón. Debajo del pecho y por encima del diafragma. Y entre la parte superior del pecho y debajo de la clavícula. 2- Caracterizar la interfaz electrodo-piel desde el punto de vista del ruido y los artefactos. El electrodo más adecuado cumple con las normativas de ruido cuando se aplica un gel conductor. 3- Diseño de un sistema de posicionamiento de electrodos fácil de instalar (camiseta de lycra). El electrodo ha sido cosido a la camiseta y se ha fijado un remache para colocar el cable.
[ca] Aquesta tesi explora l'impacte de la Indústria 4.0 en petits productors i artesans, abordant la bretxa tecnològica que amenaça amb marginar-los en el futur del comerç minorista. La hipòtesi central suggereix que l'adopció de tecnologies avançades, actualment dominades per grans empreses, podria excloure o subordinar aquests petits actors si no es desenvolupen intervencions específiques. Sense accés a recursos tecnològics avançats, es veurien obligats a integrar-se en sistemes controlats per gegants del comerç electrònic, sacrificant la seva autonomia. La proposta se centra en la creació de OrigenHub Barcelona, una xarxa de centres de distribució i comercialització als mercats municipals. Aquests hubs funcionaran com a magatzems automatitzats i punts de recollida, permetent als petits productors i artesans accedir a tecnologies avançades sense perdre la seva independència. La implementació de centres de distribució a menor escala, recolzats per tecnologies de la Indústria 4.0, és essencial per assegurar la participació inclusiva i independent dels petits productors i artesans en el comerç minorista. Aquesta solució preserva l'autonomia i la identitat dels productors locals, permetent-los competir en igualtat de condicions en un entorn minorista en constant evolució. La tesi destaca la necessitat d'un disseny estratègic que combini tecnologia avançada amb accessibilitat, proporcionant una plataforma equitativa i sostenible per als petits actors del comerç digital.

[es] Esta tesis explora el impacto de la Industria 4.0 en pequeños productores y artesanos, abordando la brecha tecnológica que amenaza con marginarlos en el futuro del comercio minorista. La hipótesis central sugiere que la adopción de tecnologías avanzadas, actualmente dominadas por grandes empresas, podría excluir o subordinar a estos pequeños actores si no se desarrollan intervenciones específicas. Sin acceso a recursos tecnológicos avanzados, se verían obligados a integrarse en sistemas controlados por gigantes del comercio electrónico, sacrificando su autonomía. La propuesta se centra en la creación de OrigenHub Barcelona, una red de centros de distribución y comercialización en los mercados municipales. Estos hubs funcionarán como almacenes automatizados y puntos de recogida, permitiendo a los pequeños productores y artesanos acceder a tecnologías avanzadas sin perder su independencia. La implementación de centros de distribución a menor escala, respaldados por tecnologías de la Industria 4.0, es esencial para asegurar la participación inclusiva e independiente de los pequeños productores y artesanos en el comercio minorista. Esta solución preserva la autonomía y la identidad de los productores locales, permitiéndoles competir en igualdad de condiciones en un entorno minorista en constante evolución. La tesis destaca la necesidad de un diseño estratégico que combine tecnología avanzada con accesibilidad, proporcionando una plataforma equitativa y sostenible para los pequeños actores del comercio digital.
[ca] Aquest projecte consisteix en l?exploració de les possibilitats que pot oferir el sistema incrustat Jetson TK1 de NVIDIA i, en concret, en fer l?adaptació d?un software existent d?assistència avançada al conductor (SAAC). En primer lloc s?ha creat un entorn de desenvolupament de software establint un sistema de cros-compilació entre un PC (?Host?) i el dispositiu Jetson. S?ha portat el software d?assistència al conductor sobre el dispositiu Jetson. El software consisteix en un sistema de visió panoràmica 360° formada a partir del ?stitching?, o reconstrucció panoràmica, a partir de les imatges provinents de quatre càmeres situades al voltant del vehicle. Posteriorment, s?ha optimitzat l?algorisme de reconstrucció panoràmica mitjançant computació amb la GPU (CUDA), buscant utilitzar al màxim les prestacions que ofereix la placa Jetson. Com a part final del treball s?ha explorat el comportament del dispositiu davant d?aplicacions de deep learning.

[es] Este proyecto consiste en la exploración de las posibilidades que puede ofrecer el sistema embebido Jetson TK1 de NVIDIA y, en concreto, al hacer la adaptación de un software existente de asistencia avanzada al conductor (SAAC). En primer lugar se ha creado un entorno de desarrollo de software estableciendo un sistema de cros-compilación entre un PC ("Host") y el dispositivo Jetson. Se ha llevado el software de asistencia al conductor sobre el dispositivo Jetson. El software consiste en un sistema de visión panorámica 360° formada a partir del "stitching", o reconstrucción panorámica, a partir de las imágenes provenientes de cuatro cámaras situadas alrededor del vehículo. Posteriormente, se ha optimizado el algoritmo de reconstrucción panorámica mediante computación con la GPU (CUDA), buscando utilizar al máximo las prestaciones que ofrece la placa Jetson. Como parte final del trabajo se ha explorado el comportamiento del dispositivo ante aplicaciones de ?deep learning?.
[ca] Gaia és una missió de l'ESA per crear un mapa en 3D de la nostra galàxia. L'objectiu principal és proporcionar mesuraments de posició d'uns mil milions d'estrelles. Gaia escanejarà la mateixa regió del cel al voltant de 85 vegades en diferents direccions. Això produirà múltiples observacions de la mateixa estrella en posicions lleugerament diferents creant clústers d'observacions. El projecte consisteix en el disseny i implementació d'una anàlisi estadística adequat dels clústers d'estrelles. Les estadístiques seran utilitzades per identificar i seleccionar casos particulars de grans conjunts de dades. Els algoritmes i codi desenvolupats han de ser dissenyats per ser escalables i distribuïbles per tal d'executar-se en grans grups i entorns de supercomputació.

[es] Gaia es una misión de la ESA para crear un mapa en 3D de nuestra galaxia . El objetivo principal es proporcionar mediciones de posición de unos mil millones de estrellas . Gaia escaneará la misma región del cielo alrededor de 85 veces en diferentes direcciones. Esto producirá múltiples observaciones de la misma estrella en posiciones ligeramente diferentes creando clústers de observaciones. El proyecto consiste en el diseño e implementación de un análisis estadístico adecuado de los clústers de estrellas . Las estadísticas serán utilizadas para identificar y seleccionar casos particulares de grandes conjuntos de datos. Los algoritmos y código desarrollados deben ser diseñados para ser escalables y distribuibles con el fin de ejecutarse grandes grupos y entornos de supercomputación.
[ca] En aquests darrers anys, el concepte de metavers ha passat a un primer pla i companyies com Nvidia, volen desenvolupar un entorn on empreses puguin vendre els seus productes i/o serveis. És per això que aquestes necessiten uns avatars per poder tenir accés al metavers. Esmentar, que aquest projecte ha estat desenvolupat gràcies a Blender, un programa de modelatge 3D i/o renderitzat, i un altre programa anomenat Audio to face de Nvidia. Aquest darrer programa es va utilitzar per implementar el moviment del disseny mitjançant intel·ligència artificial. Aquest projecte té com a objectiu, ser un primer estudi per al desenvolupament d'avatars a l'entorn metavers. Els punts tractats són els següents; com utilitzar blender i dissenyar un personatge, perquè posteriorment sigui implementat a Audio to face de Nvidia. També es van analitzar punt a punt, les eines de Blender, que s'han utilitzat durant el desenvolupament daquest projecte. Un altre dels objectius d'aquest projecte seria, la realització d'un prototip final, que posteriorment s'utilitzarà com a guia per a futurs avatars. Afegir que aquest treball s'ha realitzat amb la idea de poder millorar la comunicació entre els diferents doctors/es mitjançant el metavers. L'intercanvi d'informació entre ells permet avenços a la comunitat mèdica. Cal destacar, que també està orientat a la comunicació mèdico-pacient. Per acabar comentar, que també se citen aspectes tècnics de com s'ha de desenvolupar un prototip, ell qual es vulgui implementar en altres plataformes, com en aquest cas l'Àudio to face de Nvidia.

[es] En estos últimos años, el concepto de metaverso ha pasado a un primer plano y compañías como Nvidia, desean desarrollar un entorno donde empresas puedan vender sus productos y/o servicios. Es por ello, que estas necesitan de unos avatares para poder tener acceso al metaverso. Mencionar, que este proyecto ha sido desarrollado gracias a Blender, un programa de modelado 3D y/o renderizado, y otro programa llamado Audio to face de Nvidia. Este último programa se utilizó para implementar el movimiento del diseño mediante inteligencia artificial. Este proyecto tiene como objetivo, ser un primer estudio para el desarrollo de avatares en el entorno metaverso. Los puntos que se han tratado son los siguientes; cómo utilizar blender y diseñar un personaje, para que posteriormente sea implementado en Audio to face de Nvidia. También se analizó punto a punto, las herramientas de Blender, que se han utilizado durante el desarrollo de este proyecto. Otro de los objetivos de este proyecto sería, la realización de un prototipo final, que posteriormente se utilizará como guía para futuros avatares. Añadir que, este trabajo se ha realizado con la idea de poder mejorar la comunicación entre los diferentes doctores/-as mediante el metaverso. El intercambio de información entre ellos permite avances en la comunidad médica. Cabe destacar, que también está orientado a la comunicación médico-paciente. Para finalizar comentar, que también se citan aspectos técnicos de cómo se ha de desarrollar un prototipo, él cual se quiera implementar en otras plataformas, como en este caso el Audio to face de Nvidia.