BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] El present Treball Final de Grau (TFG) pren per objectiu analitzar els discursos i imaginaris col·lectius que existeixen al voltant de les persones joves de classe treballadora respecte la seva posició i expectatives en el mercat laboral, assumint que existeixen importants diferències segons el sexe de les persones. Des d'una perspectiva de gènere, es pretén analitzar tant les aspiracions educatives com els significats que les persones joves atribueixen al treball productiu, així com la interrelació existent entre ambdós fenòmens, en un context on les persones joves pateixen amb major severitat l'atur i la precarietat laboral.

[es] El presente Trabajo Final de Grado (TFG) tiene por objetivo analizar los discursos e imaginarios colectivos que existen alrededor de las personas jóvenes de clase trabajadora acerca de su posición y expectativas en el mercado laboral, asumiendo que existen importantes diferencias según el sexo de las personas. Desde una perspectiva de género, se pretende analizar tanto las aspiraciones educativas como los significados que las personas jóvenes tienen en relación al trabajo productivo, así como la interrelación existente entre estos dos fenómenos, en un contexto donde las personas jóvenes padecen con mayor severidad el paro y la precariedad laboral.
[ca] La Distribució Urbana de mercaderies és un procés vital i per tant estratègic per al creixement econòmic, social i cultural d'una ciutat. Múltiples factors i actors diversos presenten interessos contraposats que xoquen amb especial virulència a les ciutats europees més dinàmiques i al centres històrics de qualsevol ciutat. No existeixen solucions simples a aquest problema, i el sector s'atorga històricament un paper de "víctima" d'un cert "oblit" a tots els nivells. L'article revisa la situació i els actors implicats i els seus punts de vista, analitza els costums actuals, exposa les tendències detectades i proposa millores d'implantació factible.

[es] La Distribución Urbana de mercancías es un proceso vital, y por tanto estratégico, para el crecimiento económico, social y cultural de una ciudad. Múltiples factores y actores diversos presentan intereses contrapuestos que chocan con especial virulencia en las ciudades europeas más dinámicas y en los centros históricos de cualquier ciudad. No existen soluciones simples a este problema, y el sector se otorga históricamente un papel de "víctima" de un cierto "olvido" en todos los niveles. El artículo revisa la situación y los actores implicados y sus puntos de vista, analiza las costumbres actuales, expone las tendencias detectadas y propone mejoras de implantación factible.
[ca] Aquest estudi explora la relació entre la participació en programes de mobilitat i el seu impacte a la identitat europea i l'opinió sobre la Unió Europea (UE). Utilitzant dades d'enquestes a ciutadans de la UE, analitzem com la mobilitat educativa influeix en la percepció i el sentiment de pertinença a Europa, i com es modifica aquesta relació per la participació en activitats socials. Els models estadístics realitzats revelen que la participació en programes de mobilitat és un predictor significatiu d'una opinió favorable sobre la UE, encara que aquest efecte varia segons el nivell de participació a activitats socials. Les anàlisis indiquen que la identitat europea no només es veu enfortida per la mobilitat, sinó també com aquestes experiències s'entrellacen amb la percepció dels valors i polítiques europees.

[es] Este estudio explora la relación entre la participación en programas de movilidad y su impacto en la identidad europea y la opinión sobre la Unión Europea (UE). Utilizando datos de encuestas a ciudadanos de la UE, analizamos cómo la movilidad educativa influye en la percepción y el sentimiento de pertenencia a Europa, y cómo esta relación se ve modificada por la participación en actividades sociales. Los modelos estadísticos realizados revelan que la participación en programas de movilidad es un predictor significativo de una opinión favorable sobre la UE, aunque este efecto varía según el nivel de participación en actividades sociales. Los análisis indican que la identidad europea no solo se ve fortalecida por la movilidad, sino también por cómo estas experiencias se entrelazan con la percepción de los valores y políticas europeas
[ca] Els envasos faciliten molt la vida als ciutadans, però alhora suposen una important font de residus que cal reduir al màxim. L'Institut de Tecnologia i Ciència Ambientals de la Universitat Autònoma de Barcelona ha estudiat ara com es pot reduir l'impacte mediambiental aplicant el concepte Ecodisseny.

[es] Los envases facilitan mucho la vida a los ciudadanos, pero al mismo tiempo suponen una importante fuente de residuos que conviene reducir al máximo. El Institut de Tecnologia i Ciència Ambientals de la Universitat Autònoma de Barcelona ha estudiado ahora cómo se puede reducir el impacto medioambiental aplicando el concepto Ecodiseño.
[ca] Molts pacients amb joc patològic recauen durant el tractament psicològic o l'abandonen. En aquest estudi es busquen variables predictores d'aquests dos factors d'error terapèutic, centrant-se en les característiques de personalitat i la seva relació amb els resultats de la teràpia. Els resultats mostren que els pacients amb joc patològic presenten major neuroticisme que els subjectes sans, i que aquells més impulsius tenen més risc de recaure o abandonar el tractament.

[es] Muchos pacientes con juego patológico recaen durante el tratamiento psicológico o lo abandonan. En este estudio se buscan variables predictoras de estos dos factores de fallo terapéutico, centrándose en las características de personalidad y su relación con los resultados de la terapia. Los resultados muestran que los pacientes con juego patológico presentan mayor neuroticismo que los sujetos sanos, y que aquellos más impulsivos tienen más riesgo de recaer o abandonar el tratamiento.
[ca] Aquest treball se centra en la delinqüència sexual juvenil a Espanya, examinant la responsabilitat penal dels menors i avaluant la situació actual i la resposta jurídica al nostre país. Com a punt de partida, s'analitzen les últimes dades estadístiques i sentències relatives als agressors sexuals menors d'edat, així com la legislació espanyola rellevant per a aquests casos, destacant les disposicions específiques que regulen la responsabilitat penal dels menors en delictes d'índole sexual. En relació amb la responsabilitat penal dels menors, s'estudien les mesures legals vigents, incloent-hi sancions penals i mesures socioeducatives. El treball destaca la importància d'aportar un enfocament jurídic que protegeixi els drets dels menors i que garanteixi la seguretat ciutadana i l'efectivitat de les intervencions legals. D'aquesta manera, aquest treball contribueix a comprendre la complexitat de la delinqüència sexual juvenil a Espanya i a desenvolupar estratègies legals adequades per a abordar aquesta problemàtica.

[es] Este trabajo se centra en la delincuencia sexual juvenil en España, examinando la responsabilidad penal de los menores y evaluando la situación actual y la respuesta jurídica en nuestro país. Como punto de partida, se analizan los últimos datos estadísticos y sentencias relativas a los agresores sexuales menores de edad, así como la legislación española relevante para estos casos, destacando las disposiciones específicas que regulan la responsabilidad penal de los menores en delitos de índole sexual. En relación con la responsabilidad penal de los menores, se estudian las medidas legales vigentes, incluyendo sanciones penales y medidas socioeducativas. El trabajo destaca la importancia de aportar un enfoque jurídico que proteja los derechos de los menores y que garantice la seguridad ciudadana y la efectividad de las intervenciones legales. De este modo, este trabajo contribuye a comprender la complejidad de la delincuencia sexual juvenil en España y a desarrollar estrategias legales adecuadas para abordar esta problemática.
[ca] En els últims anys la major part de la informació que es genera és emmagatzemada en format digital en sistemes que probablement tenen accés a Internet. Qualsevol node que formi part d'aquesta gran xarxa és vulnerable a ser atacat. Amb l'evolució d'Internet i la facilitat d'accés per part de qualsevol usuari produeix que els atacants cada cop estiguin més preparats. Fa unes dècades, la seguretat informàtica no es considerava com un terme important al qual parar atenció. Com és habitual en l'ésser humà, només pren notorietat allò que es pot percebre visualment. No ha estat fins fa uns anys, i ara amb l'accentuació de l'ús massiu de les xarxes socials on els usuaris han compartit informació indiscriminadament a través de la xarxa, que no s'ha pres consciència del perill real que corren les dades en viatjar a través de la xarxa. És per això que la seguretat informàtica ha esdevingut en els últims anys un àmbit crucial en el qual estan invertint empreses, institucions i organitzacions. Ara les organitzacions són conscients que la informació és un dels béns amb més valor que posseeixen i que ha de ser protegida.

[es] En los últimos años la mayor parte de la información que se genera es almacenada en formato digital en sistemas que probablemente tienen acceso a Internet. Cualquier nodo que forme parte de esta gran red es vulnerable a ser atacado. La evolución de Internet y la facilidad de acceso por parte de cualquier usuario produce que los atacantes cada vez estén más preparados. Hace unas décadas, la seguridad informática no se consideraba como un término importante al que prestar atención. Como es habitual en el ser humano, sólo toma notoriedad lo que se puede percibir visualmente. No ha sido hasta hace unos años, y ahora con la acentuación del uso masivo de las redes sociales donde los usuarios han compartido información indiscriminadamente a través de la red, que no se ha tomado conciencia del peligro real que corren los datos al viajar a través de la red. Es por ello que la seguridad informática se ha convertido en los últimos años en un ámbito crucial en el que están invirtiendo empresas, instituciones y organizaciones. Ahora las organizaciones son conscientes de que la información es uno de los bienes con más valor que poseen y que debe ser protegida.
[ca] Espanya i Itàlia són països identificats dins del perfil mediterrani, caracteritzat familiarisme i per un dèbil suport de l'estat de benestar. Arran de la Segona Transició Demogràfica noves formes familiars han emergit, como les famílies monoparentals, promogudes pel creixement de les taxes de divorci. Aquest estudi vol analitzar si les mares monoparentals espanyoles i italianes comparteixen patrons de temps similars a les seves homòlogues biparentals. Per fer-ho, han estat seleccionades famílies amb al menys un fill menor de 18 anys. La quantitat de temps que la mare inverteix en les activitats diàries (temps dedicat a cura, tasques de la llar, treball remunerat, cures personals i lleure) ha estat calculada. Els resultats mostren com les mares monoparentals comparteixen el mateix patró als dos països. El resultat més important és que no existeix una diferencia en el temps dedicat a cura entre mares monoparentals i biparentals. Aquesta recerca contribueix a la literatura existent analitzant els usos del temps de una població emergent i inexplorada, identificant un patró comú en aquests dos països mediterranis.

[es] España e Italia son países identificados dentro del perfil mediterráneo, caracterizado por el familiarismo y un débil apoyo del estado de bienestar. Desde la Segunda Transición Demográfica nuevas formas familiares han emergido, como las familias monoparentales, promovidas por el crecimiento de las tasas de divorcio. Este estudio analiza si las madres monoparentales españolas e italianas comparten patrones de tiempo similares con sus homólogas biparentales. Para ello, han sido seleccionadas familias con al menos un hijo menor de 18 años. La cantidad de tiempo que la madre invierte en actividades diarias (tiempo dedicado a cuidado, tareas del hogar, trabajo remunerado, cuidados personales y ocio) ha sido calculado. Los resultados muestran como las madres monoparentales comparten el mismo patrón en los dos países. El resultado más importante es que no existe una diferencia en el tiempo dedicado a cuidado entre madres monoparentales y biparentales. Esta investigación contribuye a la literatura existente analizando los usos del tiempo de una población emergente e inexplorada, identificado un patrón común entre estos dos países mediterráneos.
[ca] Un projecte d'investigació "Interconnected inequalities and family life courses in Spain" (INTERINEQ) liderat per Andrés Castro, investigador del Centre d'Estudis Demogràfics, ofereix una mirada nova sobre la transició a la vida adulta i la baixa fecunditat a Espanya. Des d'una perspectiva quantitativa i multivariada, aquesta investigació identifica sis classes socials entre persones de 29 a 35 anys a Espanya: una classe alta consolidada, tres classes mitjanes i dues classes populars. La investigació mostra que tant els plans de formació familiar, com la seva execució depenen d'aquestes classes socials, en particular, dels avantatges i desavantatges relatius a l'interior de les classes mitjanes. Aquests desavantatges relatius s'associen a una emancipació i formació de parelles tardana i a un nombre de fills menor al desitjat. Als sectors populars, no s'observa endarreriment dels patrons de formació familiar ni bretxes de fecunditat entre el nombre desitjat de fills i els que efectivament es tenen.

[es] Un proyecto de investigación "Interconnected inequalities and family life courses in Spain" (INTERINEQ) liderado por Andrés Castro, investigador del Centre d'Estudis Demogràfics, ofrece una mirada nueva sobre la transición a la vida adulta y la baja fecundidad en España. Desde una perspectiva cuantitativa y multivariada, esta investigación identifica seis clases sociales entre personas de 29 a 35 años en España: Una clase alta consolidada, tres clases medias, y dos clases populares. La investigación muestra que tanto los planes de formación familiar, como su ejecución dependen de estas clases sociales, en particular, de las ventajas o desventajas relativas al interior de las clases medias. Estas desventajas relativas se asocian a una emancipación y formación de pareja tardías, y a un número de hijos menor al deseado. En los sectores populares, no se observan patrones de formación familiar tardíos, ni tampoco brechas de fecundidad.
[ca] L'historietista mexicà Eduardo del Río García -més conegut per milions de lectors al món pel seu pseudònim Rius- va desenvolupar un nou gènere de còmic amb intencionalitat clarament política i pedagògica. Aquest article presenta la pedagogia gràfica de Rius com una contribució teòrica vernacla al debat sobre la justícia en l'àmbit de la Filosofia del Dret, i l'inscriu a l'horitzó utòpic d'una educació del desig enfocada a la realització històrica de la hipòtesi comunista.

[es] El historietista Eduardo del Río García -mejor conocido para millones de lectores en el mundo por su pseudónimo, Rius- desarrolló un género nuevo de cómic con intencionalidad claramente política y pedagógica. El presente artículo presenta la pedagogía gráfica de Rius como una contribución teórica vernácula al debate sobre la justicia en sede de Filosofía del Derecho, y le inscribe en el horizonte utópico de una educación del deseo enfocada en la realización histórica de la hipótesis comunista.
[ca] Aquest treball s'ha portat a terme amb l'objectiu de demostrar que mitjançant la fi didàctica dels subtítols es pot difondre un llenguatge inclusiu que empre recursos i mecanismes propis de la llengua per tal que els parlants els incorporin al seu discurs. Els subtítols han augmentat la seva presència en els últims anys, sobretot, amb la difusió de material audiovisual a xarxes socials. A aquestes plataformes, la subtitulació s'ha convertit en una ferramenta fonamental per garantir una transmissió adequada del missatge que les diverses entitats volen transmetre. Al llarg del treball, s'analitza un corpus d'exemples de subtítols interlingüístics amb combinació anglès-espanyol i intralingüístics en espanyol en què es pot aplicar el llenguatge inclusiu i es justifiquen les diferents decisions sempre subjectes a paràmetres lingüístics i tècnics. Amb tot i això, es mostra la importància de l'ús del llenguatge inclusiu en la subtitulació sempre que aquest no modifiqui la trama i veurem com les persones que porten a terme la subtitulació tenen el paper d'incorporar-lo en la mesura del que és possible amb la finalitat de respondre a les necessitats del moviment feminista i garantir la no discriminació mitjançant el llenguatge, ja que aquest evoluciona tal i com ho fa la societat.

[es] Este trabajo se ha llevado a cabo con el objetivo de demostrar que a través de la finalidad didáctica de los subtítulos se puede difundir un lenguaje inclusivo que emplee recursos y mecanismos propios de la lengua, de manera que estos resulten naturales a los hablantes y los incorporen en su discurso. Los subtítulos han aumentado su presencia en los últimos tiempos, sobre todo, con la difusión de material audiovisual en redes sociales. En estas plataformas, la subtitulación se ha convertido en una herramienta fundamental para garantizar una buena difusión del mensaje que las diferentes entidades quieren transmitir. A lo largo del trabajo, se analiza un corpus de ejemplos de subtítulos interlingüísticos con combinación inglés-español e intralingüísticos en español en los que es aplicable el lenguaje inclusivo y se justifican las diferentes decisiones y propuestas ateniéndonos a parámetros lingüísticos y técnicos. Con esto, se muestra la importancia del uso del lenguaje inclusivo en la subtitulación siempre que este no modifique la trama y cómo las personas que llevan a cabo la subtitulación tienen el papel de incorporarlo en la medida de lo posible con el fin de responder a las necesidades del movimiento feminista y garantizar la no discriminación a través del lenguaje en tanto que este evoluciona según la sociedad lo hace.
[ca] La construcció europea s'ha enfrontat en els últims anys a un triple repte: la major, i més desafiant (valgui la redundància) adhesió de nous membres, passant de quinze a Vint, l'aprofundiment del procés polític, econòmic i social a través de l'adopció del Tractat pel qual s'estableix una Constitució per a Europa (termes altament simbólicos1) i, finalment, la crisi transatlàntica, que ha explotat al voltant de la guerra contra Iraq, i que ha desencadenat, al seu torn, una crisi entre els membres de la Unió al voltant de seva actuació internacional. Aquestes pàgines s'abordaran, justament, el tema de l'acció exterior de la Unió, sense oblidar que aquesta, com veurem, és un producte de factors estructurals (el que ens permetrà parlar d'una política exterior europea estructural) però, també, un producte de factors conjunturals (l'evolució del context internacional determinat, en bona mesura, per la política dels Estats Units). Tres temes seran desenvolupats en aquestes pàgines: el poder de "transformació" que la Unió té en l'escena internacional, el balanç de la política exterior de la Unió sota el marc legal del Tractat de la Unió Europea i, finalment, una breu reflexió sobre el tractament que l'acció exterior mereix en el Tractat Constitucional (en procés de ratificació).

[es] La construcción europea se ha enfrentado en los últimos años a un triple desafío: la mayor, y más desafiante (valga la redundancia) adhesión de nuevos miembros, pasando de Quince a Veinticinco; la profundización del proceso político, económico y social a través de la adopción del Tratado por el que establece una Constitución para Europa (términos altamente simbólicos1) y; finalmente, la crisis transatlántica, que ha explotado en torno a la guerra contra Irak, y que ha desencadenado, a su vez, una crisis entre los miembros de la Unión en torno a su actuación internacional. Estas páginas van a abordar, justamente, el tema de la acción exterior de la Unión, sin olvidar que la misma, como veremos, es un producto de factores estructurales (lo que nos permitirá hablar de una política exterior europea estructural) pero, también, un producto de factores coyunturales (la evolución del contexto internacional determinado, en buena medida, por la política de Estados Unidos). Tres temas van a ser desarrollados en estas páginas: el poder de "transformación" que la Unión tiene en la escena internacional; el balance de la política exterior de la Unión bajo el marco legal del Tratado de la Unión Europea y, finalmente, una breve reflexión en torno al tratamiento que la acción exterior merece en el Tratado Constitucional (en proceso de ratificación).
[ca] En els darrers cinc anys, la incorporació de la traducció automàtica com a una eina més en el procés de traducció ha portat a la comunitat docent a replantejar-se les competències i habilitats que tradicionalment han format part del currículum formatiu del traductor. En aquest article s'enfronta aquest repte des de la concepció del procés de traducció com a cicle iteratiu en què la persona que tradueix administra el funcionament de la màquina que tradueix.

[es] En los últimos cinco años, la incorporación de la traducción automática como una herramienta más en el proceso de traducción ha llevado a la comunidad docente a replantearse las competencias y habilidades que tradicionalmente han formado parte del currículum formativo del traductor. En este artículo se afronta este desafío desde la concepción del proceso de traducción como un ciclo iterativo en el que la persona que traduce administra el funcionamiento de la máquina que traduce.
[ca] En aquest treball es vol donar a conèixer una mica més la llengua aragonesa, i com a presentació, primer de tot s'exposa de manera breu la seva aparició al territori peninsular i l'expansió i retrocés que ha patit al llarg de la seva existència, així com la seva unió a la Corona d'Aragó. Com a segon punt trobem la part que constitueix el cos d'aquest treball; es presenten les traduccions al castellà de dos contes de tradició oral que vénen acompanyades de comentaris de traducció per així, a més de poder entendre el perquè d'aquestes traduccions i les decisions del traductor, s'exposi d'una manera més concisa la gramàtica i el lèxic de l'aragonès per tots aquells que la desconeguin. Per últim, es mostren les conclusions que s'han pogut extreure després d'haver analitzat i comparat ambdós idiomes. Com a punt final, s'han afegit els textos originals en un annex al final del treball, per tal de comprendre millor les traduccions i per qui senti curiositat per la llengua

[es] En este trabajo se quiere dar a conocer un poco más sobre la lengua aragonesa, y para su presentación, primero se expone de una manera breve su aparición en el territorio peninsular y la expansión y retroceso que ha sufrido a lo largo de su existencia, así como su unión a la Corona de Aragón. Segundo, en la parte que consta el cuerpo de este trabajo, se presentan las traducciones al castellano de dos cuentos de tradición oral que vienen acompañadas por comentarios de traducción para así, además de poder entender el porqué de dichas traducciones y las decisiones del traductor, presentar de una manera más concisa la gramática y léxico del aragonés para todos aquellos que la desconozcan. Por último, se muestran las conclusiones que se han podido extraer tras analizar y comparar ambos idiomas. Como punto final, se ha querido añadir los textos originales en un anexo al final del trabajo para la mejor comprensión de las traducciones y para quien sienta curiosidad por la lengua