BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Aquest article és una reflexió crítica sobre el concepte modern de família que problematitza la idea de cèl·lula social bàsica, la qual amaga les formes d'opressió de classe i gènere que suposa la manera convencional d'entendre i de viure la família. L'objectiu d'aquest treball és resignificar la família, des d'una perspectiva ecofeminista i cosmopolítica, entendre-la de forma comunitària i més que humana, com un model ètic que ens permeti afrontar la crisi ambiental que travessem, per a això es prenen com referència les idees Donna Haraway.

[es] Este artículo es una reflexión crítica sobre el concepto moderno de familia que problematiza la idea de célula social básica, la cual esconde las formas de opresión de clase y género que supone la manera convencional de entender y vivir la familia. El objetivo de este trabajo es resignificar la familia, desde una perspectiva ecofeminista y cosmopolítica, entenderla de forma comunitaria y más que humana, como un modelo ético que nos permita afrontar la crisis ambiental que atravesamos, para lo cual se toman como referencia las ideas Donna Haraway.
[ca] En l'escenari de la quarta dècada del segle XX, crític amb les conseqüències de la guerra per Alemanya i exiliat als Estats Units, l'escriptor Thomas Mann va publicar la novel·la Doktor Faustus. La vida del compositor alemany Adrian Leverkühn contada per un amic. L'obra entreveu la naturalesa singular de la creació en contrast amb les condicions socials de l'època en què va ser escrita i destaca una reflexió particular sobre la restitució de l'experiència humana dins d'un context de "crisi general de la cultura". L'article indaga en aquesta experiència dins de la novel·la mitjançant les anàlisis de Mann, d'alguns crítics de l'obra i del problema de la poètica, en la mirada de Jean-Luc Nancy.

[es] En el escenario de la cuarta década del siglo XX en Europa, crítico de las consecuencias de la guerra en Alemania y en su exilio en los Estados Unidos, el escritor Thomas Mann publicó la novela Doktor Faustus. La vida del compositor alemán Adrian Leverkühn contada por un amigo. La obra explora la naturaleza singular de la creación en contraste con las condiciones sociales de la época en la que fue escrita y señala una reflexión particular sobre la restitución de la experiencia humana en un contexto de "crisis general de la cultura". El artículo indaga en esa experiencia en la novela por medio de los análisis de Mann, de algunas aproximaciones críticas sobre la obra y del problema de lo poético, según la mirada de Jean-Luc Nancy.
[ca] Els estudis que s'han portat a terme sobre la història de la llengua catalana contemporània han utilitzat, generalment, fonts procedents d'àmbits literaris, intel·lectuals i polítics. Sovint, s'han deixat de banda les fonts provinents dels sectors populars i, en canvi, són documents que ofereixen un testimoni molt important per observar tant la vitalitat del català com el grau d'aplicació de la normativa vigent. En aquest article, ens proposem de posar en relleu les escriptures populars com a objecte d'estudi que ha de permetre analitzar diferents aspectes relacionats amb la història de la llengua i la sociolingüística. L'estudi se centra, concretament, en les escriptures populars que van sorgir arran de l'exili republicà del 1939, un moment cabdal en la producció d'aquest tipus de documents.

[es] Los estudios que se han llevado a cabo sobre la historia de la lengua catalana contemporánea han utilizado, generalmente, fuentes procedentes de ámbitos literarios, intelectuales y políticos. A menudo, se han omitido las fuentes provenientes de los sectores populares y, en cambio, son documentos que ofrecen un testimonio muy importante para observar tanto la vitalidad del catalán como el grado de aplicación de la normativa vigente. En este artículo, nos proponemos poner en relieve las escrituras populares como objeto de estudio que ha de permitir analizar diferentes aspectos relacionados con la historia de la lengua y la sociolingüística. El estudio se centra, concretamente, en las escrituras populares que surgieron a raíz del exilio republicano del 1939, un período fundamental del mundo contemporáneo el cual es caudal en la producción de este tipo de documentos.
[ca] El nostre planeta és especial. Aquesta afirmació no es deu a un simple rampell d'egocentrisme,sinó que fa referència al significat genuí de la paraula especial. Encara que hi hagi molts altres cossos celestes amb capacitat d'albergar vida, i encara avui el nombre de candidats segueixaugmentant ostensiblement, la Terra és l'únic planeta conegut que conté vida. Durant milersde milions d'anys, incomptables éssers vius han estat coexistint, evolucionant, donant lloc aespècies més complexes i deixant una petita empremta que permetia identificar el seu pas.Així, ara podem conèixer l'existència d'organismes que, tot i extingir-se fa eres, van exercir unrol extremadament important, teixint els fils que formen el nostre passat i van permetre aixíque la vida sigui com la coneixem actualment.

[es] Nuestro planeta es especial. Esta afirmación no se debe a un simple arrebato de egocentrismo,sino que se hace referencia al significado genuino de la palabra especial. Aunque haya muchosotros cuerpos celestes con capacidad de albergar vida y todavía hoy el número de candidatossigue aumentando ostensiblemente, la Tierra es el único planeta conocido que contiene vida.Durante miles de millones de años, incontables seres vivos han estado coexistiendo,evolucionando, dando lugar a especies más complejas y dejando una pequeña huella quepermitía identificar su paso. Así podemos conocer la existencia de organismos que, aunhabiéndose extinguido hace eras, desempeñaron un rol extremadamente importante, forjandolos eslabones que forman nuestro pasado y permitieron así que la vida sea como la conocemosactualmente.
[ca] En aquest article es discuteixen les transformacions en el Moviment dels Treballadors Rurals Sense Terra (MST) a partir de la definició del caràcter estratègic i multiforme de l'ocupació de terra com a forma de lluita, instrument per a l'expansió del Moviment, espai de formació i element de distinció de les altres organitzacions polítiques. A través de la literatura especialitzada i d'un conjunt d'entrevistes fetes amb els actors del procés estudiat, s'aprofundeix en els lideratges que es van formular i que van portar a terme les ocupacions de terres durant els anys de 1980, especialment en el Nord-est brasiler. Són analitzades les disputes, les deliberacions, la relació amb l'Estat i les conquestes materials i simbòliques derivades de les ocupacions de terra en territori nacional.

[es] En este artículo se discuten las transformaciones en El Movimiento de los Trabajadores Rurales Sin Tierra (MST) a partir de la definición del carácter estratégico y multiforme de la ocupación de tierra como forma de lucha, instrumento para la expansión del Movimiento, espacio de formación y elemento de distinción de las demás organizaciones políticas. A través de la literatura especializada y de un conjunto de entrevistas hechas con los actores del proceso estudiado, se profundiza en los liderazgos que se formularon y que llevaron a cabo las ocupaciones de tierras durante los años de 1980, en especial en el Nordeste brasileño. Son analizadas las disputas, las deliberaciones, la relación con el Estado y las conquistas materiales y simbólicas derivadas de las ocupaciones de tierra en territorio nacional.
[ca] L'objectiu del present treball és sotmetre a un judici crític una tendència recurrent – aquí denominada 'tesi de la multiplicitat interpretativa' – sobre les teories del càstig sorgides en el marc de la tradició marxista. Prenent a David Garland com a figura més influent d'aquesta postura, la confutació aquí proposada no apunta a articular una argumentació tan abraçadora com aquella críticada. Menys ambiciosament, allò que es busca és qüestionar la suposada contraposició epistèmica entre enfocaments marxistes sobre el càstig, exemplificada per Garland, en la juxtaposició entre la teoria de Pašukanis, d'una banda, i aquella de Rusche i Kirchheimer, de l'altra. Duent a terme una relectura d'aquests autors, i deixant de costat disputes teòriques que excedeixen l'abast d'aquest treball, es vol aquí plantejar que qualsevol asserció d'una multiplicitat de teories marxistes del càstig no deuria basar-se en dades purament exteriors, sinó en la demostrada impossibilitat de recomposicions a través de denominadors comuns i constitutius de la tradició teòrica de referència. La conclusió de la relectura aquí proposta és, més aviat, l'existència d'una complementarietat epistemològica entre les dues teories, no sols per la seva mera compatibilitat, sinó per una coincidència de categories d'anàlisis i paral·lelismes argumentatius

[es] El objetivo del presente trabajo es someter a un juicio crítico una tendencia recurrente – aquí denominada 'tesis de la multiplicidad interpretativa' – acerca de las teorías del castigo surgidas en el marco de la tradición marxista. Tomando a David Garland como figura más influyente de dicha postura, la confutación aquí propuesta no apunta a articular una argumentación tan abarcadora como aquella criticada. Menos ambiciosamente, lo que busca es cuestionar la presunta contraposición epistémica entre enfoques marxistas sobre el castigo, ejemplificada por Garland en la yuxtaposición entre la teoría de Pašukanis, por un lado, y aquella de Rusche y Kirchheimer, por el otro. Llevando a cabo una relectura de estos autores, y dejando de lado disputas teóricas que exceden el alcance de este trabajo, se quiere aquí plantear que cualquier aserción sobre una multiplicidad de teorías marxistas del castigo no debería basarse en datos puramente exteriores, sino en la demostrada imposibilidad de recomposiciones a través de denominadores comunes y constitutivos de la tradición teórica de referencia. La conclusión de la relectura aquí propuesta es, más bien, la existencia de una complementariedad epistemológica entre las dos teorías, no sólo por su mera compatibilidad, sino por una coincidencia de categorías de análisis y paralelismos argumentativos.
[ca] INTRODUCCIÓ. En els centres educatius es produeixen situacions en què alumnes amb dificultats de regulació de la conducta pateixen episodis d'agitació deguts a frustracions, conflictes entre iguals o incapacitat per acceptar els límits, entre altres motius. En algunes ocasions aquests episodis generen situacions de risc per al mateix alumne o per als seus companys i companyes o per a altres membres de la comunitat educativa. MÈTODE. S'analitzen diversos documents legislatius, normatius, de referència i d'experts des d'una perspectiva teoricoconceptual i crítica. RESULTATS. Els docents han de respondre a situacions de risc associades a episodis d'agitació de l'alumnat de manera ràpida, eficaç i segura. Les estratègies de contenció de l'alumnat són diverses i poden anar des de les contencions verbals i d'acompanyament emocional fins a intervencions en què sigui necessari restringir temporalment els moviments de l'alumne. DISCUSSIÓ. Les contencions coercitives en l'entorn escolar generen diversos neguits en els docents, ja que suposen una contradicció respecte dels principis de beneficència i autonomia. L'excepcionalitat i els riscos que implica l'ús de mesures de contenció coercitiva en els centres educatius obliga a una reflexió ètica sobre la necessitat, els procediments i les condicions de la seva utilització.

[es] INTRODUCCIÓN. En los centros educativos se producen situaciones en las cuales los alumnos con dificultades de regulación de la conducta sufren episodios de agitación debido a frustraciones, conflictos entre iguales, incapacidad para aceptar los límites entre otros motivos. En algunas ocasiones estos episodios generan situaciones de riesgo para el propio alumno, para sus compañeros o para otros miembros de la comunidad educativa. MÉTODO. Se analizan diversos documentos legislativos, normativos, de referencia y de expertos desde una perspectiva teórico-conceptual y crítica. RESULTADOS. Los docentes deben responder a situaciones de riesgo asociadas a episodios de agitación del alumnado de una forma rápida, eficaz y segura. Las estrategias de contención del alumnado son diversas y pueden ir desde las contenciones verbales y de acompañamiento emocional hasta intervenciones donde sea necesario restringir temporalmente los movimientos del alumno. DISCUSIÓN. Las contenciones coercitivas en el entorno escolar generan inquietud en los docentes, ya que suponen una contradicción entre los principios de beneficencia y autonomía. La excepcionalidad y los riesgos que supone el uso de medidas de contención coercitiva en los centros educativos obliga a una reflexión ética sobre su necesidad, los procedimientos más adecuados y las condiciones de su uso.
[ca] La centralitat dels articles científics publicats en revistes en línia per a la valorització del coneixement geogràfic ha estat un procés més intens al Brasil en les últimes dues dècades. Partint del principi que persones, institucions i llocs estan asimètricament involucrats en aquesta dinàmica, vam establir un perfil de la producció científica entre dones i homes en el context de la geografia brasilera expressat en aquesta forma de comunicació acadèmica. L'estudi d'autoria de 20.865 articles en 97 revistes va revelar importants disparitats de gènere. Les dones han tingut una major participació en termes de publicacions en els últims anys, però continuen sent menys expressives tant en el nombre total d'articles com en el prestigi dels vehicles i l'autoritat científica. La comprensió i l'abordatge d'aquestes qüestions apunten a les geometries de poder implicades en un ampli ventall d'actors i continguts en aquest camp científic, així com a les diferents escales en les quals es disputen els recursos materials i simbòlics.

[es] La centralidad de los artículos científicos publicados en revistas online para la valorización del conocimiento geográfico ha sido un proceso más intenso en Brasil en las últimas dos décadas. Partiendo del principio de que personas, instituciones y lugares están asimétricamente involucrados en esta dinámica, establecemos un perfil de la producción científica entre mujeres y hombres en el contexto de la geografía brasileña expresada en esta forma de comunicación académica. El estudio de autoría de 20.865 artículos en 97 revistas reveló importantes disparidades de género. Las mujeres han registrado una mayor participación en términos de publicaciones en los últimos años, pero siguen siendo menos expresivas tanto en el número total de artículos como en el prestigio de los vehículos y la autoridad científica. La comprensión y el abordaje de estas cuestiones apuntan a las geometrías de poder implicadas en un amplio abanico de actores y contenidos en este campo científico, así como a las diferentes escalas en las que se disputan los recursos materiales y simbólicos.
[ca] Aquest article examina les circumstàncies en què un emigrant jueu-alemany que es va allistar com a voluntari a les Brigades Internacionals durant la Guerra Civil espanyola va caure sota sospita de "trotskisme" i va ser condemnat a mort i afusellat pels seus propis companys, a finals de 1938 , presumiblement a prop de Sant Quirze de Besora. El seu destí mai no ha estat objecte d'estudi. L'article es basa en documents inèdits dels fitxers russos i espanyols.

[es] Este artículo examina las circunstancias en las que un emigrante judío-alemán que se alistó como voluntario en las Brigadas Internacionales durante la Guerra Civil española cayó bajo sospecha de "trotskismo" y fue condenado a muerte y fusilado por sus propios compañeros, a finales de 1938, presumiblemente cerca de Sant Quirze de Besora. Su destino nunca ha sido objeto de estudio. El artículo se basa en documentos inéditos de los archivos rusos y españoles.
[ca] Aquest article analitza la Conferència Mundial de Solidaritat amb Xile a Madrid (1978) com a expressió de les mobilitzacions internacionals contra la dictadura d'Augusto Pinochet. S'emmarca en una història relacional de les esquerres entre Espanya i Xile, a més de la inserció espanyola a les xarxes transnacionals de solidaritat existents a Europa, en el context del tardofranquisme i la Transició. De la mateixa manera, s'explica el funcionament de la conferència, les tensions internes, les pressions de la dictadura xilena i les seves conseqüències, en concordança amb el paper dels principals partits d'esquerres en aquesta trobada

[es] Este artículo analiza la Conferencia Mundial de Solidaridad con Chile en Madrid (1978) como expresión de las movilizaciones internacionales contra la dictadura de Augusto Pinochet. Se enmarca en una historia relacional de las izquierdas entre España y Chile, además de la inserción española en las redes transnacionales de solidaridad existentes en Europa, en el contexto del tardofranquismo y la Transición. Del mismo modo, se explica el funcionamiento de la conferencia, las tensiones internas, las presiones de la dictadura chilena y sus consecuencias, en concordancia con el papel de los principales partidos de izquierdas en este encuentro.
[ca] Aquest article examina el paper de la violència en les relacions que estableixen déus i humans dins la tradició grecoromana. D'entre les diverses formes que aquesta violència pren en els mites, es tractarà la bèl·lica, la punitiva i la sexual. Aquestes apareixen envoltades de fenòmens com l'orgull humà, l'enveja divina i la metamorfosi física. A més, la violència és també present en pràctiques religioses fonamentals com el sacrifici i entronca amb la problemàtica del destí. Aquesta concepció de la divinitat, però, troba els seus primers crítics dins la mateixa Antiguitat.

[es] Este artículo examina el papel de la violencia en las relaciones que establecen dioses y humanos dentro de la tradición grecorromana. Entre las diferentes formas que esta violencia toma en los mitos, se tratará la bélica, la punitiva y la sexual. Estas aparecen rodeadas por fenómenos como el orgullo humano, la envidia divina y la metamorfosis física. Además, la violencia también está presente en prácticas religiosas fundamentales como el sacrificio y entronca con la problemática del destino. Esta concepción de la divinidad, aún así, encuentra a sus primeros críticos en la misma Antigüedad.
[ca] La Guia de Barcelona. República i Guerra Civil. Didàctica i Patrimoni recull una relació exhaustiva d'elements patrimonials i indrets significatius on van passar coses durant el període republicà de 1931-1939. La guia fa possible un viatge transtemporal i permet una bona aproximació als anys de l'epopeia de Generalitat republicana i els seus contextos.

[es] La Guia de Barcelona. República i Guerra Civil. Didàctica i Patrimoni recoge una relación exhaustiva de elementos patrimoniales y lugares significativos donde ocurrieron cosas durante el período republicano de 1931-1939. La guía posibilita un viaje transtemporal y permite una buena aproximación a los años de la epopeya de Generalitat republicana y sus contextos.
[ca] La denegació d'una autorització de residència per arrelament familiar al progenitor d'un menor espanyol pel fet de tenir antecedents penals no pot ser automàtica. Per a la seva concessió o denegació, cal que la resolució tingui en compte el "interès del menor" i que es dugui a terme una interpretació restrictiva dels conceptes de "ordre públic" i "seguretat pública". A més, en el cas que existeixi una sentència prèvia en la qual un altre tribunal hagi valorat la revocació d'una ordre d'expulsió imposada a conseqüència d'una condemna penal del recurrent, i hagi determinat que l'arrelament familiar ha de prevaler, pel principi de seguretat jurídica, s'ha d'exigir al segon tribunal una major motivació en la seva resolució.

[es] La denegación de una autorización de residencia por arraigo familiar al progenitor de un menor español por el hecho de tener antecedentes penales no puede ser automática. Para su concesión o denegación, es preciso que la resolución tenga en cuenta el "interés del menor" y que se lleve a cabo una interpretación restrictiva de los conceptos de "orden público" y "seguridad pública". Además, en el caso de que exista una sentencia previa en la que otro tribunal haya valorado la revocación de una orden de expulsión impuesta como consecuencia de una condena penal del recurrente, y haya determinado que el arraigo familiar debe prevalecer, por el principio de seguridad jurídica, se debe exigir al segundo tribunal una mayor motivación en su resolución.
[ca] En l'última dècada s'han consolidat a Espanya nous estils culturals amb els quals representar el passat recent, en estreta relació amb l'emergència dels debats entorn de l'anomenada memòria històrica i amb el desenvolupament contemporani de les indústries culturals. Aquests estils han arribat a estandarditzar una sèrie de procediments de composició i efectes textuals que permeten que el públic els identifiqui amb les estètiques de la memòria. El testimoniatge, com a forma paraliterària i discurs cívic, ha aconseguit un lloc d'excepció en aquesta estandarització de les estètiques de memòria, però el seu ús mecanitzat ha privilegiat la seva rendibilitat dramàtica sobre el seu potencial crític.

[es] En la última década se han consolidado en España nuevos estilos culturales con los que representar el pasado reciente, en estrecha relación con la emergencia de los debates en torno a la llamada memoria histórica y con el desarrollo contemporáneo de las industrias culturales. Esos estilos han llegado a estandarizar una serie de procedimientos de composición y efectos textuales que permiten que el público los identifique con las estéticas de la memoria. El testimonio, como forma paraliteraria y discurso cívico, ha alcanzado un lugar de excepción en esa estandarización de las estéticas de memoria, pero su uso mecanizado ha privilegiado su rentabilidad dramática sobre su potencial crítico.
[ca] Per tal d'aconseguir un quadre el més fidedigne possible de la censura de les obres literàries italianes a Espanya i entendre la veritable dimensió del fenomen censori s'imposa com a imprescindible la comparació de la censura a Itàlia ia Espanya, compostes totes dues per diferents individualitats administratives, tot el llarg dels segles XVI i XVII amb la finalitat última de poder oferir tant una descripció com una interpretació generals del fenomen, llegit aquesta vegada a la llum d'una anàlisi de la difusió de la literatura italiana a Espanya. Per això la importància de l'estudi dels índexs tant romans com espanyols i del paper que la Inquisició espanyola va desenvolupar davant la censura d'estat.

[es] Para conseguir un cuadro lo más fidedigno posible de la censura de las obras literarias italianas en España y entender la verdadera dimensión del fenómeno censorio se impone como imprescindible la comparación de la censura en Italia y en España, compuestas ambas por distintas individualidades administrativas, a lo largo de los siglo XVI y XVII con la finalidad última de poder ofrecer tanto una descripción como una interpretación generales del fenómeno, leído esta vez a la luz de un análisis de la difusión de la literatura italiana en España.&nbsp;De ahí la importancia del estudio de los índices tanto romanos como españoles y del papel que la Inquisición española desarrolló frente a la censura de estado.