[ca] Es van realitzar 3 experiments amb l'objectiu d'avaluar els efectes de la xolla o el tractament amb hormones (melatonina o cabergolina) a la lactació de 2 races d'ovelles lleteres (Lacaune, LC; Manchega, MN). En Exp. 1, es va utilitzar un total de 48 ovelles a meitat de lactació en condicions d'hivern suau. Les ovelles es van distribuir en 8 grups equilibrats als quals se'ls van aplicar els tractaments experimentals (control sense xolla, CO; xolla, SH). Les respostes a la xolla van variar segons la raça, la temperatura rectal després de la xolla va disminuir només en les ovelles MN (‒0.36°C). La ingestió i la producció de llet van augmentar (5 i 10%, respectivament) a les LC-SH, en comparació de les LC-CO, però no van variar en les MN. No es van observar efectes en la composició de la llet ni en el perfil d'àcids grassos de la llet en cap de les races, però la producció de proteïna va augmentar un 9% en les ovelles LC-SH. A més a mes, no es van detectar efectes en els indicadors fisiològics en sang, així com en les reserves corporals de cap de les races. En Exp. 2, es van utilitzar 72 ovelles en l'inici de la lactació en condicions de tardor que van ser estabulades en 12 grups equilibrats. Els tractaments van ser: Control (CO), que no va rebre cap tractament, i Melatonina (MEL), que va rebre 1 implant (18 mg/ovella) s.c. a la base de l'orella. No es van detectar efectes de MEL sobre la ingestió, la producció de llet o la composició de la llet en cap de les races. Els valors de melatonina en plasma van mostrar un augment significatiu en les ovelles MEL de les dues races, però la PRL en plasma només va disminuir en les ovelles MN. No es van detectar efectes de MEL en l'IGF-I en plasma ni en els valors de les reserves corporals de cap de les races. En Exp. 3, es van utilitzar un total de 30 ovelles a final de lactació. Les ovelles es van distribuir en 3 grups equilibrats. Els tractaments van consistir en una sola injecció i.m. de cabergolina, un antagonista de la dopamina, a diferents dosis per ovella: baixa (L, 0.56 mg), alta (H, 1.12 mg) i control (CO, 1 ml de solució salina). No es va detectar cap reacció local en el lloc de la injecció, però la producció de llet va disminuir ràpidament després del tractament en ambdues races (MN vs. LC, ‒54% vs. ‒27%) i el contingut de greix i proteïna de la llet va augmentar de manera similar en ambdues races i en les dues dosis de cabergolina (23%, de mitjana), en comparació amb les ovelles CO. La PRL va disminuir dràsticament en les ovelles tractades amb cabergolina, en comparació amb les ovelles CO. El volum del braguer va ser similar per a les ovelles tractades amb cabergolina, però tots dos valors van ser més baixos que els de les ovelles CO com a resultat de la involució mamària. En conclusió, la xolla d'ovelles lleteres durant la lactació en condicions d'hivern suau, és una opció de maneig adequada que pot augmentar la ingestió i la producció de llet, sense efectes perjudicials sobre la composició de la llet. L'ús dels implants de MEL a l'inici de la lactació i en condicions de tardor no té efectes sobre la producció de ovelles lleteres. Finalment, la injecció de cabergolina pot ser una eina útil per facilitar la disminució de la producció de llet via la inhibició de la secreció de PRL de ovelles lleteres en el període de l'assecatge.

[en] Three experiments were carried out in order to evaluate the lactational effects of shearing or treating with hormones (melatonin or cabergoline) in 2 breeds of dairy ewes (Lacaune, LC; Manchega, MN). In Exp. 1, a total of 48 ewes in mid-lactation were used under mild-winter conditions. Ewes were allocated in 8 balanced groups to which the experimental treatments (control unshorn, CO; shorn, SH) were applied. Responses to shearing varied according to breed, the rectal temperature after shearing only decreasing in MN ewes (‒0.36°C). Feed intake increased 5% in the LC-SH, when compared to LC-CO, but did not vary in MN ewes. Milk yield of LC-SH ewes was 10% greater than LC-CO, but no differences were detected in MN ewes. No effects in milk composition, nor on milk fatty acid profile, were observed in either breed, but LC-SH yielded 9% more milk protein than LC-CO ewes. Moreover, no effects were detected in on plasmatic glucose, NEFA, cortisol and insulin, as well as in body reserves of either breed. In Exp. 2, a total of 72 dairy ewes in early-lactation under autumn conditions were penned indoors in 12 balanced groups. Treatments were: Control (CO), that did not receive any treatment, and Melatonin (MEL), that received 1 implant (18 mg/ewe) s.c. in the ear base. No MEL effects were detected on feed intake, milk yield and milk composition in either breed. MEL values in plasma showed a significant increase in the MEL-treated ewes of both breeds, but PRL in plasma only decreased in the MN ewes. No MEL effects were detected in plasmatic IGF-I and body reserves values of either breed throughout the experiment. In Exp. 3, a total of 30 ewes in late-lactation and managed as a single flock under spring conditions, were used. Ewes were allocated in 3 groups to which the treatment were assigned. Treatments consisted of a single i.m. injection of cabergoline, a dopamine antagonist, at different doses per ewe: low (L, 0.56 mg), high (H, 1.12 mg) and control (CO, 1 mL saline). No local reaction in the injection site was detected but milk yield fell rapidly after treatment in both breeds (MN vs. LC, ‒54% vs. ‒27%) and milk fat and protein contents increased similarly in both breeds and at both cabergoline doses (23%, on average), when compared to CO ewes. PRL decreased dramatically in the cabergoline treated ewes, when compared to CO ewes. Nevertheless, on d 14 of treatment, PRL values rebounded transitorily, being 58% greater in the cabergoline treated than in CO ewes. Udder volume was similar for the cabergoline treated ewes, but both values were lower than those of CO ewes as a result of mammary involution. In conclusion, shearing dairy ewes during lactation under mild-winter conditions, is a suitable management option that may increase feed intake and milk production, without deleterious effects on milk composition. The use of exogenous MEL implants in early-lactation and under autumn conditions has no effects on the lactational performances of dairy sheep in early lactation. Finally, cabergoline injection may be a useful tool to facilitate the decrease of milk production by inhibiting PRL secretion of dairy ewes at dry-off.