[ca] La llengua catalana coexisteix amb altres llengües (sobretot el castellà). Alguns sociolingüistes de l'àmbit catalanòfon, com Aracil o Ninyoles, han descrit aquesta coexistència mitjançant la teoria del conflicte, segons la qual la comunitat lingüística catalanòfona està minoritzada, això és, les estructures de poder li han imposat una llengua aliena. D'altra banda, la Teoria de l'Acomodació Comunicativa forneix un marc teòric psicolingüístic robust per a l'estudi d'aquest tipus de minorització, i ja s'ha aplicat en estudis de xarxes socials, on revela sovint relacions de poder. Així, analitzant la tria lingüística de català o castellà, estudiarem diversos grups de conversa a Whatsapp, en diferents àmbits i nivells de formalitat (associacions de famílies d'una escola, pares i mares d'una classe, amics d'un club esportiu) del barri de Sants (Barcelona) i determinarem com els parlants mantenen llur llengua, o convergeixen a la llengua de l'altra persona. L'objectiu fonamental d'aquest treball és aplicar aquestes dues eines -l'acomodació comunicativa i les teories del conflicte respecte la minorització del català- a casos concrets de converses amb un format i unes normes diferents (xats de Whatsapp), i desenvolupar unes eines que permetin detectar, mesurar i analitzar aquesta convergència. En aquesta anàlisi es relacionaran els comportaments personals en petits grups (micro) amb la situació social global del català (macro), en contextos diferents i en un format emergent. Es constatarà la validesa de la teoria de l'acomodació comunicativa per a aplicar-se en estudis empírics de converses de Whatsapp, i ens permetrà albirar hipòtesis sobre com les diferències de tria lingüística i acomodació poden dependre de la composició lingüística del grup, així com també de la vitalitat etnolingüística del català en diferents àmbits.

[es] La lengua catalana coexiste con otras lenguas (sobre todo el castellano). Algunos sociolingüistas del ámbito catalanófono, como Aracil o Ninyoles, han descrito esta coexistencia mediante la teoría del conflicto, según la cual la comunidad lingüística catalanófona está minorizada, esto es, las estructuras de poder le han impuesto una lengua ajena. Por otro lado, la Teoría de la Acomodación Comunicativa abastece un marco teórico psicolingüístic robusto para el estudio de este tipo de minorización, y ya se ha aplicado en estudios de redes sociales, donde revela a menudo relaciones de poder. Así, analizando la elige lingüística de catalán o castellano, estudiaremos varios grupos de conversación a Whatsapp, en diferentes ámbitos y niveles de formalidad (asociaciones de familias de una escuela, padres y madres de una clase, amigos de un club deportivo) del barrio de Sants (Barcelona) y determinaremos como los hablantes mantienen su lengua, o convergen a la lengua de la otra persona. El objetivo fundamental de este trabajo es aplicar estas dos herramientas -la acomodación comunicativa y las teorías del conflicto respeto la minorización del catalán- a casos concretos de conversaciones con un formato y unas normas diferentes (chats de Whatsapp), y desarrollar unas herramientas que permitan detectar, mesurar y analizar esta convergencia. En este análisis se relacionarán los comportamientos personales en pequeños grupos (micro) con la situación social global del catalán (macro), en contextos diferentes y en un formato emergente. Se constatará la validez de la teoría de la acomodación comunicativa para aplicarse en estudios empíricos de conversaciones de Whatsapp, y nos permitirá divisar hipótesis sobre como las diferencias de elige lingüística y acomodación pueden depender de la composición lingüística del grupo, así como también de la vitalidad etnolingüística del catalán en diferentes ámbitos.