[ca] Els trastorns de la conducta alimentaria (TCA), són les malalties psiquiàtriques més greus pel fet de tenir les tasses de morbimortalitat més elevades, derivades de la desnutrició, les purgues, o bé, pel comportament suïcida constatat a diversos estudis. A més de les repercussions biopsicosocials, els TCA generen una elevada càrrega econòmica. Per aquests motius i per ser la tercera malaltia crònica més freqüent en les adolescents i dones joves, es consideren un problema de salut publica de gran magnitud. Els TCA generalment generen alteracions en els estils de vida amb canvis a la dieta, l'activitat física o bé amb l'inici d'addiccions a substàncies i/o a les noves tecnologies. No obstant, dins la literatura hi ha pocs estudis que analitzin els TCA i la seva associació a conductes de risc en relació als estils de vida, i els que hi ha fins el moment, obtenen resultat contradictoris. Per aquest motiu, la present tesis té com a objectiu profunditzar en el coneixement del TCA mitjançant la determinació de la prevalença del risc de TCA y conèixer com s'associen als diferents factors de risc sociodemogràfics, estils de vida i psicològics al risc de sofrir un TCA en una població adulta jove universitària. Un estudi descriptiu transversal es dugué a terme durant el curs acadèmic 2017-2018 a una mostra de 2.006 estudiants de grau de la Universitat de les Illes Balears, que de forma voluntària i anònima, respongueren a una enquesta en la qual es va recollir informació de dades sociodemogràfiques, antropomètriques, psicològiques, sobre estils de vida, addiccions i el risc de sofrir TCA, així com de comportaments associats a aquest risc com dur a terme conductes de control de pes o afartaments. Es va observar que un 6,1% dels estudiants presentava risc de patir TCA, sent major en les dones respecte als homes (7,9% front a 3,0%). El 19,3% de tots els participants realitzaven alguna conducta de control de pes i el 22,2% informava realitzar afartaments. Aquestes conductes tenien una prevalença major en dones (p<0,05). Segons els anàlisis multivariants, el risc de TCA estava associat (p<0,05) a realitzar dietes alternatives, que suposava ser el factor més explicatiu en general; tenir addicció a l'activitat física; insatisfacció corporal, com a factor més important en dones; problemes amb l'ús del mòbil, com a factor més innovador considerat dins aquest estudi, i dur a terme conductes de control de pes. En conclusió, els resultats de la present tesi mostren una elevada prevalença de conductes relacionades amb els TCA entre els estudiants universitaris. Dins d'una major prevalença de risc RESUM de TCA en les dones, és destacable que el risc de TCA s'associa, a més dels factors com la realització de dietes i tenir insatisfacció corporal, al ús problemàtic del telèfon mòbil o al risc d'addicció a l'activitat física realitzada . Així mateix, s'aprecia en relació amb els estils de vida dins les persones amb risc de TCA, una menor prevalença de consum d'alcohol, una millor adherència a la dieta mediterrània, una major quantitat d'activitat física realitzada, però no s'observen diferències en el consum de tabac ni de cànnabis.

[es] Los trastornos de conducta alimentaria (TCA) son las enfermedades psiquiátricas más graves por tener las tasas de morbimortalidad más elevadas, fruto de la desnutrición, las purgas, o bien, por el mayor comportamiento suicida constatado en diversos estudios. Además de las repercusiones biopsicosociales, los TCA generan una elevada carga económica. Por ello, y por ser la tercera enfermedad crónica más frecuente en adolescentes y mujeres jóvenes, se consideran un problema de salud pública de gran magnitud. Con la presencia de los TCA, generalmente los estilos de vida se ven alterados, con cambios en la dieta, la actividad física o el inicio de adicciones a sustancias y/o a nuevas tecnologías. No obstante, en la literatura hay pocos estudios que analicen los TCA y su asociación con conductas de riesgo en relación con los estilos de vida, mostrando estos estudios, hasta el momento, resultados contradictorios. Por ello, la presente tesis tiene como objetivo profundizar en el conocimiento de los TCA a través de la determinación de la prevalencia del riesgo de TCA y conocer cómo se asocian los distintos factores de riesgo sociodemográficos, estilos de vida y psicológicos al riesgo de padecer un TCA en una población adulta joven universitaria. Para conseguir este objetivo, en la segunda mitad del curso académico 2017-2018 se llevó a cabo un estudio descriptivo transversal en una muestra de 2.006 estudiantes de grado de la Universitat de les Illes Balears que, de forma voluntaria y anónima, respondieron una encuesta en la que se recogían datos sociodemográficos, antropométricos, psicológicos, sobre estilos de vida, adicciones, y el riesgo de padecer TCA, así como de comportamientos asociados a este riesgo como conductas de control de peso o realización de atracones. Se observó que un 6,1% de los estudiantes presentaba riesgo de padecer TCA, siendo este riesgo mayor en mujeres que en hombres (7,9% frente a 3,0%). El 19,3% de todos los participantes realizaba alguna conducta de control de peso, y el 22,2% informaba realizar atracones, siendo estas conductas más prevalentes en mujeres (p<0,05). Según los análisis multivariantes, el riesgo de TCA estaba asociado (p<0,05) a realizar dietas alternativas, que suponía el factor más explicativo en general, tener riesgo de adicción a RESUMEN la actividad física, insatisfacción corporal, que suponía ser el factor más importante en mujeres, problemas con el uso del móvil, como factor más novedoso considerado dentro del presente estudio, y llevar a cabo conductas de control de peso. En conclusión, los resultados de la presente tesis muestran una elevada prevalencia de conductas relacionadas con los TCA entre los estudiantes universitarios. Dentro de una mayor prevalencia de riesgo de TCA en mujeres, es destacable que el riesgo de TCA se asocia, además de a factores como la realización de dietas y la insatisfacción corporal, al uso problemático del teléfono móvil o al riesgo de adicción a la actividad física. Asimismo, se aprecia, en relación con los estilos de vida, que dentro de las personas con riesgo de TCA hay una menor prevalencia de consumo de alcohol, una mejor adherencia a la dieta mediterránea y una mayor cantidad de actividad física realizada, pero no se observan diferencias en el hábito tabáquico ni en el consumo de cannabis.