[ca] Com a conseqüència de l'estil de vida i de factors que no són fàcilment quantificables, cada vegada es retarda més la paternitat i maternitat, la qual cosa deriva amb freqüència en problemes de fertilitat. Per tal d'evitar el denominat Permanent Involuntary Childlessness i els seus efectes col·laterals, com són l'estigmatització social o la frustració personal, aquelles persones que desitgen tenir descendència malgrat les dificultats nombrades, recorren a les Tècniques de Reproducció Humana Assistida. La infertilitat i/o els nous models de família comporten que, de vegades, es recorri a la donació de gàmetes, el que genera una gran casuística. En efecte, aquestes donacions, efectuades en un marc jurídic no sempre explícit i inclús, de vegades oscil·lant, comporten nombroses implicacions socials i ètiques, duent la relació dels usuaris d'aquestes TRHA a terceres persones, és a dir, als donants i als menors que neixen mitjançant aquestes tècniques que comentem. De fet, conciliar l'anonimat amb el dret a conèixer els orígens és un dels grans repte per resoldre. Per tant, amb aquesta tesi ens plantegem conèixer la realitat bioètica, social i legal del procés de donació. Per fer-ho, contrarestarem les opinions dels estudiants universitaris de la Facultat de Dret, Economia i Turisme, i la Facultat d'Infermeria i Fisioteràpia de la Universitat de Lleida, amb un grup d'investigadors de diferents camps de coneixement. Donada la dificultat inherent d'analitzar aquests coneixements i actituds, i davant l'absència d'instruments idonis per dur-ho a terme, hem decidit dissenyar, elaborar i validar al que denominem Cuestionario LSP2016. El nostre enfocament és tant qualitatiu com quantitatiu. Hem iniciat el nostre treball amb una revisió de la bibliografia per redactar el desenvolupament argumental i una scoping review sobre els instruments que existeixen; a continuació, hem realitzat una revisió sistemàtica de les pàgines webs de les clíniques amb programes de donació de Barcelona, així com un estudi etnogràfic. Per dur a terme la validació del qüestionari, hem realitzat la tècnica Delphi, una discussió amb expertes, una prova pilot i un test-retest amb una mostra heterogènia per tal de que el qüestionari estigui validat per a la població general. Al desenvolupament qualitatiu d'aquestes metodologies l'acompanyen diferents proves estadístiques per la validació del contingut, constructe, criteri, i per avaluar la confiabilitat. Finalment, hem realitzat el treball de camp amb la proposta final del Cuestionario LSP2016, així com les proves estadístiques pertinents per l'obtenció de resultats. Per últim, hem dut a terme la discussió de tots els apartats per separat, finalitzant amb les conclusions pertinents. Sense prejudicis de la lectura de les mateixes, podem destacar la gran diferència existent, entre les expertes i els resultats del treball de camp realitzat amb els estudiants.

[es] Como consecuencia del estilo de vida y de factores no fácilmente cuantificables, cada vez se retrasan más la paternidad y la maternidad, lo que deriva con frecuencia en problemas de fertilidad. Con objeto de evitar el denominado Permanent Involuntary Childlessness y sus efectos colaterales, como la estigmatización social o la frustración personal, quienes desean tener descendencia a pesar de las dificultadas citadas recurren a las Técnicas de Reproducción Humana Asistida. La infertilidad y/o los nuevos modelos de familia conllevan que a veces se recurra a la donación de gametos, lo que genera una casuística enorme. En efecto, estas donaciones, efectuadas en un marco jurídico no siempre explícito e incluso a veces oscilante, arrastran tras de sí numerosas implicaciones sociales y éticas, extendiendo la relación de los usuarios de estas TRHA a terceros, esto es, a los donantes y a los menores que nacen con las técnicas que comentamos. De hecho, conciliar el anonimato con el derecho a conocer los orígenes es uno de los grandes retos por resolver. Pues bien, con esta tesis nos planteamos conocer la realidad bioética, social y legal del proceso de donación. Para ello, contrastaremos las opiniones de los estudiantes universitarios de la Facultat de Dret, Economia i Turisme, y la Facultat d'Infermeria i Fisioteràpia de la Universitat de Lleida, con un grupo de investigadoras de diversos campos del conocimiento. Dada la dificultad inherente a analizar dichos conocimientos y actitudes, y ante la ausencia de instrumentos adecuados para hacerlo, hemos decidido diseñar, elaborar y validar un cuestionario al que denominamos Cuestionario LSP2016. Nuestro enfoque es tanto cualitativo como cuantitativo. Hemos iniciado nuestro trabajo con una revisión de la bibliografía para el desarrollo argumental y una scoping review sobre los instrumentos que existen; a continuación, hemos realizado una revisión sistemática de las páginas webs de las clínicas con programas de donación de Barcelona, así como un estudio etnográfico. Para la validación del cuestionario, hemos empleado la técnica Delphi, una discusión con expertas, una prueba piloto y un test-retest con una muestra heterogénea para que el cuestionario quede validado para la población general. Al desarrollo cualitativo de estas metodologías le acompañan diferentes pruebas estadísticas para la validación de contenido, constructo y criterio, y para evaluar su confiabilidad. Finalmente, hemos realizado el trabajo de campo con la propuesta final del Cuestionario LSP2016, así como las pruebas estadísticas pertinentes para la obtención de resultados. Por último, hemos procedido a la discusión de todos los apartados por separado, finalizando con las conclusiones pertinentes. Sin perjuicio de la lectura de las mismas, podemos destacar la enorme diferencia existente, en cuanto al enfoque, entre las expertas y los resultados del trabajo de campo realizado con los estudiantes.