BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] L'elaboració del cadastre després de l'annexió japonesa de Corea (1910) revela noves estructures de domini i de fiscalitat a tot el país. La documentació que resulta d'aquest procés ofereix una informació rica per analitzar la transformació de la societat coreana de l'últim segle a diferents nivells (històric, antropològic, socioeconòmic i urbanístic). Els plànols del cadastre constitueixen de fet la primera cartografia urbana moderna. En aquest article intentem entendre el context històric i socioeconòmic en què es duu a terme el procés; de descriure detalladament la tècnica, el mètode i la informació resultant i de dibuixar el mapa urbà de Busan, la ciutat on arrenca el domini colonial per la seva proximitat al Japó i pel valor estratègic del seu port, a partir de centenars de fulls del cadastre. Això ens permet comparar el dibuix resultant amb la realitat urbana que suposadament representa, i desvetllar alguns significats ocults.

[es] La elaboración del catastro tras la anexión japonesa de Corea (1910), revela nuevas estructuras de dominio y de fiscalidad en todo el país. La documentación que resulta de dicho proceso ofrece una rica información para analizar la transformación de la sociedad coreana del último siglo a diferentes niveles (histórico, antropológico, socioeconómico y urbanístico). Los planos del catastro constituyen de hecho la primera cartografía urbana moderna. En este artículo tratamos de entender el contexto histórico y socioeconómico en que se lleva a cabo el proceso; de describir en detalle la técnica, el método y la información resultante y de dibujar el mapa urbano de Busan, la ciudad donde arranca el dominio colonial por su cercanía a Japón y por el valor estratégico de su puerto, a partir de centenares de hojas del catastro. Esto nos permite comparar el dibujo resultante con la realidad urbana que supuestamente representa, y desvelar algunos significados ocultos.
[ca] Un dels sectors més afectats per la pandèmia de la Covid-19 va ser l'educació, amb la suspensió de les classes presencials el març de 2020 a les escoles públiques i privades de Brasil, seguint les directrius sanitàries. En aquest context, les escoles van adoptar l'ensenyament a distància d'emergència, impartint classes a través de plataformes, aplicacions i programes digitals. La docència a distància presentava reptes pel que fa a la presència d'una infraestructura que respongués a aquesta necessitat, com ara internet, xarxes, equipaments (mòbil, portàtil, tauleta, ordinador) i programes actualitzats; i els reptes pel que fa al rendiment del professorat en l'ús de les tecnologies digitals en el procés d'aprenentatge. L'objectiu principal del text és analitzar aquests reptes amb l'objectiu de contribuir a l'ús de les tecnologies en entorns educatius digitals per continuar després de la pandèmia i no limitar-se a l'ensenyament a distància.

[es] Uno de los sectores más afectados por la pandemia del Covid-19 fue el de la educación con las clases presenciales suspendidas en marzo de 2020 en escuelas públicas y privadas de Brasil, siguiendo pautas sanitarias. En este contexto, las escuelas adoptaron la enseñanza remota de emergencia, impartiendo clases a través de plataformas, aplicaciones y programas digitales. La enseñanza remota presentó desafíos tanto relacionados con la presencia de una infraestructura que respondiera a esta necesidad, como internet, redes, equipos (celular, notebook, tablet, computadora) y programas actualizados; como vinculados al desempeño de los docentes en el uso de tecnologías digitales en el proceso de aprendizaje. El principal objetivo del texto es analizar estos desafíos con el propósito de contribuir a que el uso de las tecnologías en entornos educativos digitales continúe después de la pandemia y no se limite a la enseñanza remota.
[ca] Els nous aires que acompanyen la LOMLOE en Educació Primària, que parteixen de l'Agenda 2030 i dels ODS, afavoreixen un millor coneixement de la història de les dones en les classes des de l'àmbit de les Ciències Socials. En aquest article es donaran les claus dels canvis que ha generat la normativa en el currículum i, especialment, se centrarà en com s'han interpretat i adaptat en els manuals escolars a l'hora d'ensenyar i aprendre Història. Tres són els eixos principals per entendre les innovacions quant a la presència femenina en els llibres de text de Socials a Primària: noves temàtiques i continguts que hi fan referència, una major presència en les imatges que acompanyen els textos, i l'ús d'un llenguatge més inclusiu, que les anomena i visibilitza.

[es] Los nuevos aires que acompañan a la LOMLOE en Educación Primaria, dependiente de la Agenda 2030 y de los ODS, favorecen un mejor conocimiento de la historia de las mujeres en las clases desde el ámbito de las Ciencias Sociales. En este artículo se darán las claves de los cambios que la normativa ha generado en el currículo y, especialmente, se centrará en cómo se han interpretado y adaptado en los manuales escolares a la hora de enseñar y aprender Historia. Tres son los ejes principales para entender las innovaciones en cuanto a la presencia femenina en los libros de texto de Sociales en Primaria: nuevas temáticas y contenidos que hacen referencia a ellas, una mayor presencia en las imágenes que acompañan a los textos, y el uso de un lenguaje más inclusivo, que las nombra y visibiliza.
[ca] L'entrada en vigor de la Llei Orgànica 3/2021 sobre l'eutanàsia a Espanya (2021) ha suscitat un debat rellevant en l'àmbit de la bioètica, com és el de l'objecció de consciència (OC) dels professionals de la salut. Tanmateix, malgrat que la literatura científica ha abordat aquesta qüestió, és cert que la comprensió dels motius subjacents que impulsen els professionals a objectar no està del tot clara. Diversos autors han destacat que l'OC troba els seus fonaments en creences personals, ètica professional, aspectes emocionals i dinàmiques del propi sistema. Al seu torn, s'ha observat com hi ha posicions diverses sobre la legitimitat de l'OC, generant debats sobre la seva validesa. Els objectius d'aquest article són revisar el concepte d'objecció de consciència en l'àmbit sanitari; analitzar els factors que motiven aquest dret; examinar les repercussions de l'OC en la càrrega assistencial dels professionals no objectors; i explorar el seu possible conflicte ètic amb la justícia distributiva en l'atenció sanitària. Finalment, es reflexionarà sobre la possibilitat de l'OC institucional i les seves possibles repercussions en els drets dels pacients i treballadors.

[es] La entrada en vigor de la Ley Orgánica 3/2021 sobre eutanasia en España (2021), ha propiciado un debate de relevancia en el ámbito de la bioética, como es el de la objeción de conciencia (OC) de los profesionales de la salud. Ahora bien, a pesar de que la literatura científica ha abordado esta cuestión, lo cierto es que la comprensión de los motivos subyacentes que impulsan a los profesionales a objetar no está del todo clara. Diversos autores han destacado que la OC halla sus fundamentos en creencias personales, ética profesional, aspectos emocionales y dinámicas del propio sistema. A su vez, se ha observado cómo hay posiciones diversas sobre la legitimidad de la OC, generando debates sobre su validez. Los objetivos de este artículo son revisar el concepto objeción de conciencia en el ámbito sanitario; analizar los factores que motivan este derecho; examinar las consecuencias de la OC en la carga asistencial de los profesionales no objetores; y explorar su posible conflicto ético con la justicia distributiva en la atención sanitaria. Por último, se reflexionará sobre la posibilidad de la OC institucional y sus posibles consecuencias en los derechos de pacientes y trabajadores.
[ca] Aquest article descriu una experiència didàctica innovadora duta a terme durant l'any 2014 en paral·lel a les eleccions al Parlament Europeu. L'experiència es va centrar en la simulació i avaluació participativa en nou instituts amb aproximadament 800 alumnes de tercer i quart curs de secundaria obligatòria a Catalunya. En aquest cas en concret, l'objectiu principal era fomentar el coneixement dels elements del sistema democràtic europeu en l'alumnat de secundària. El projecte consistia a motivar la participació activa de l'alumnat mostrant-los diverses vies de participació convencional i no convencional. El projecte va culminar amb la simulació educativa de l'exercici del vot dos dies abans de les eleccions reals estatals, coincidint amb l'ambient electoral del comicis al Parlament Europeu durant el maig del 2014. En aquest article s'exposen les bases teòriques i metodològiques que fonamenten aquesta experiència, es descriu el procés de disseny i elaboració dels materials didàctics del programa, i s'explica l'execució de l'experiència didàctica, viscuda per l'alumnat, l'equip de professorat i l'equip de recerca, fruit de implementació del projecte a les aules dels diferents centres escolars participants viscuts per l'alumnat, l'equip de professorat i l'equip de recerca. També, es profunditza en les valoracions i recomanacions assenyalades per part del professorat participant.

[es] Este artículo describe una experiencia didáctica innovadora llevada a cabo en el año 2014 en paralelo a las elecciones al Parlamento Europeo. La experiencia se centra en la simulación y evaluación participativa en nueve institutos con cerca de 800 alumnos de tercer y cuarto curso de secundaria obligatoria en Cataluña. En este caso en concreto, el principal objetivo era fomentar el conocimiento de los elementos del sistema democrático europeo en el alumnado de secundaria. El proyecto consistía en motivar la participación política activa del alumnado mostrando varias vías de participación convencional y no convencional. El proyecto culminó con la simulación educativa del ejercicio del voto dos días antes de las elecciones reales estatales, coincidiendo con el ambiente electoral de los comicios al Parlamento Europeo durante mayo de 2014. En el presente artículo se exponen las bases teóricas y metodológicas que fundamentan esta experiencia, se describe el proceso de diseño y elaboración de los materiales didácticos del programa y se explica la ejecución de la experiencia didáctica, fruto de su implementación en las aulas de los distintos centros de educación secundaria participantes, vivida entre el alumnado, el equipo de profesores y el equipo investigador. También se profundiza en las valoraciones y recomendaciones señaladas por parte del profesorado participante.
[ca] Dins de la intensa escena teòrica que es desplega en el context soviètic postrevolucionari, amb l'objecte d'explorar i desentranyar els engranatges sobre els quals s'articula la pràctica creativa de qualsevol tipus, l'expressió cinematogràfica es veurà erigida a mode de plataforma privilegiada on es donen cita els dominis reflexius propis de la teoria literària i de la musicologia.Així, en el si de la primerenca tradició teoritzadora emanada substancialment de l'exercici muntatgista resulta convocat un apassionat diàleg especulatiu al voltant de ritmes, metàfores i intervals. Desvetllar des d'una perspectiva integradora les íntimes connexions que es teixeixen al seu interior constitueix l'objecte d'aquest article.

[es] Dentro de la intensa escena teórica que se despliega en el contexto soviético postrevolucionario, con el objeto de explorar y desentrañar los engranajes sobre los que se articula la práctica creativa de cualquier tipo, la expresión cinematográfica se verá erigida a modo de plataforma privilegiada donde se dan cita los dominios reflexivos propios de la teoría literaria y de la musicología.Así, en el seno de la temprana tradición teorizadora emanada sustancialmente del ejercicio montajista resulta convocado un apasionado diálogo especulativo en torno a ritmos, metáforas e intervalos. Desvelar desde una perspectiva integradora las íntimas conexiones que se tejen en su interior, constituye el objeto de este artículo.
[ca] L'objectiu d'aquesta recerca és analitzar les representacions i actituds del professorat de llengües de secundària envers la diversitat lingüística i cultural. La recollida de dades s'ha dut a terme mitjançant entrevistes individuals en profunditat i una discussió de grup. Els resultats ens mostren que si bé predomina la idea que el plurilingüisme és un valor positiu, no totes les llengües són valorades de la mateixa manera. Així mateix, prevalen concepcions de la cultura com quelcom estàtic i en bloc, que condueixen a la interpretació del contacte intercultural en termes de substitució. Des d'aquesta perspectiva, la diversitat cultural es percep com una amenaça a la pròpia identitat. S'evidencia la necessitat de formació que aprofundeixi en els conceptes de plurilingüisme i interculturalitat i en la necessitat de dotar els centres educatius de recursos que permetin una vivència positiva de la diversitat lingüística i cultural.

[es] El objetivo de esta investigación consiste en analizar las representaciones y actitudes del profesorado de lenguas de secundaria en torno a la diversidad lingüística y cultural. La recogida de datos se ha realizado mediante entrevistas individuales en profundidad y una discusión de grupo. Los resultados muestran que si bien predomina la idea de que el plurilingüismo és un valor positivo, no todas las lenguas son valoradas del mismo modo. Así mismo, prevalecen concepciones de la cultura como algo estático i en bloque que conducen a la interpretación del contacto intercultural en términos de substitución. Bajo esta perspectiva la diversidad cultural se percibe como una amenaza para la propia identidad. Se evidencia la necesidad de formación que profundice en los conceptos de plurilingüismo e interculturalidad y en la necesidad de dotar a los centros educativos de recursos que permitan una vivencia positiva de la diversidad lingüística y cultural.
[ca] L'avaluació d'assignatures desenvolupades exclusivament al laboratori és una tasca complexa que requereix l'ús de diverses metodologies per aconseguir una valoració completa dels coneixements, les aptituds, les capacitats i les habilitats que ha desenvolupat l'alumnat durant el curs acadèmic. En aquest treball, discutim i mostrem els resultats obtinguts amb l'aplicació de diverses metodologies d'avaluació: mitjançant l'avaluació d'informes de pràctiques, mitjançant proves escrites i mitjançant exercicis pràctics que cal realitzar al laboratori. Els resultats mostren que l'avaluació del treball de l'alumnat no es pot fer tan sols avaluant els informes de les pràctiques realitzades, sinó que és necessari afegir-hi un examen individual, el qual pot ser escrit, o pràctic al laboratori. Pareix que els resultats obtinguts no difereixen molt entre realitzar un examen escrit o un examen pràctic, però considerem que mentre siga possible (grups poc nombrosos) és millor tenir en compte els resultats de totes tres proves. Totes aquestes proves proporcionen dades sobre les aptituds, les capacitats, els coneixements i les habilitats de l'alumnat, però unes incideixen més que altres en cadascun d'aquests aspectes; així, els informes proporcionen una informació àmplia sobre les aptituds i les capacitats de l'alumnat; l'examen escrit, sobre els coneixements que té, i el pràctic, sobre les habilitats que posseeix.

[es] La evaluación de asignaturas desarrolladas exclusivamente en el laboratorio es una tarea compleja que requiere el uso de diversas metodologías para conseguir una valoración completa de los conocimientos, las aptitudes, las capacidades y las habilidades que ha desarrollado el alumnado durante el curso académico. En este trabajo, se discuten y muestran los resultados obtenidos con la aplicación de diversas metodologías de evaluación: mediante la evaluación de informes de prácticas, mediante pruebas escritas y mediante ejercicios prácticos a realizar en el laboratorio. Los resultados muestran que la evaluación del trabajo del alumnado no se puede hacer sólo evaluando los informes de las prácticas realizadas, sino que es necesario añadir un examen individual, el cual puede ser escrito, o práctico en el laboratorio. Parece que los resultados obtenidos no difieren mucho entre realizar un examen escrito o un examen práctico, pero consideramos que mientras sea posible (grupos poco numerosos) es mejor tener en cuenta los resultados de las tres pruebas. Todas estas pruebas proporcionan datos sobre las aptitudes, las capacidades, los conocimientos y las habilidades del alumnado, pero unas inciden más que otras en cada uno de estos aspectos, así, los informes proporcionan una información amplia sobre las aptitudes y las capacidades del alumnado; el examen escrito, sobre los conocimientos que tiene, y el práctico, sobre las habilidades que posee.
[ca] Aquest article busca sintetitzar dues històries de praxi a la universitat estatunidenca: la "crisi de les humanitats"i l'ascens i la caiguda de la "teoria francesa". La primera, caracteritzada per la disminució de la matrícula i de les expectatives de treball del professorat, s'ha analitzat principalment com a resultat d'un gir neoliberal (Delbanco, Deresiewicz, Kerr, Menand). Aquests debats estan separats de la història intel·lectual que estudia la recepció transatlàntica de les escoles teòriques (Culler, Eagleton, Leitch). Referint-me a un subconjunt de la teoria de la literatura, anacronísticament etiquetada com a "teoria francesa", argumento que aquestes històries han d'estar connectades. Contràriament al que moltes polèmiques sostenen, la banalització de la teoria es pot veure com una víctima, no una causa, de la crisi actual a l'educació de les arts liberals.

[es] Este artículo busca sintetizar dos historias de praxis en la universidad estadounidense: la "crisis en las humanidades"y el auge y la caída de la "teoría francesa". La primera, caracterizada por la disminución de la matrícula y las perspectivas de empleo académico, ha sido analizada principalmente como el resultado de un giro neoliberal (Delbanco, Deresiewicz, Kerr, Menand). Dichas discusiones permanecen en gran medida separadas del trabajo de historia intelectual sobre la recepción transatlántica de escuelas teóricas (Culler, Eagleton, Leitch). Al enfocarme en un subconjunto de la teoría literaria, anacrónicamente etiquetada "teoría francesa", sostengo que estas historias deberían estar vinculadas. A diferencia de lo que afirman muchas polémicas, la banalización de la teoría puede verse como una víctima y no como una causa de la crisis actual en la educación de artes liberales.
[ca] La irrupció inesperada de la COVID-19 a mitjans del curs 2019-2020, juntament amb l'establiment de l'estat d'alarma per part del govern espanyol, va provocar una situació mai vista a les aules en tots els nivells educatius i d'abast internacional mundial. Les classes tradicionals van passar obligatòriament a un model no presencial inexistent i imprevist al que tant professorat com alumnat hi van haver de fer front sense formació prèvia. Això va suposar un gran esforç i dedicació per a ambdues parts. Aquest article presenta, així doncs, un estudi de cas de l'adaptació duta a terme en una assignatura eminentment pràctica com és l'anglès aplicat i la percepció d'aquesta de part dels alumnats implicats a través d'un qüestionari d'avaluació de la metodologia i de les activitats realitzades. Els resultats obtinguts ens mostren els encerts i errors comesos, l'opinió sobre aquests, i ens apunta possibles solucions per corregir les pràctiques identificades com a millorables a través de noves estratègies d'ensenyament/aprenentatge. Alhora, s'evidencia la gran evolució en l'ús de noves tecnologies en educació que fins fa poc era difícil de concebre.

[es] La irrupción inesperada de la COVID-19 a mitad del curso 2019-2020, junto con el establecimiento del estado de alarma por parte del gobierno español, provocó una situación nunca vista en las aulas a todos los niveles educativos y con un alcance internacional mundial. Las clases tradicionales dieron paso obligatoriamente a un modelo no presencial inexistente e imprevisto que tanto profesorado como alumnado tuvo que afrontar sin experiencia previa y que supuso un gran esfuerzo y dedicación por ambas partes. El presente artículo presenta un estudio de caso de la adaptación llevada a cabo en una asignatura eminentemente práctica como es el inglés aplicado y su percepción por parte de los alumnos implicados, a través de un cuestionario de evaluación de la metodología y actividades realizadas. El resultado obtenido nos muestra los aciertos y errores cometidos, la opinión del alumnado sobre los mismos y nos apunta posibles soluciones para corregir las prácticas identificadas como mejorables a través de nuevas estrategias de enseñanza/aprendizaje. Al mismo tiempo se evidencia la gran evolución en el uso de nuevas tecnologías en la educación, difícil de imaginar hace poco más de un año.
[ca] Aquest estudi exploratori se centra en les pràctiques de retroalimentació correctiva escrita (RCE) de docents que imparteixen anglès llengua estrangera (ALE) a educació secundaria (batxillerat) a Espanya. A diferència de les investigacions sobre l'efectivitat de la RCE en l'escriptura de l'alumnat i el seu aprenentatge lingüístic en una segona llengua o llengua estrangera (L2), els estudis sobre les pràctiques de RCE del professorat, especialmente en aquest context, han estat menys freqüents. Aquest treball pretén omplir modestament aquest buit en la recerca mitjançant l'anàlisi dels tipus de RCE que proporcionen quatre docents d'ALE en els dos cursos de batxillerat d'un centre públic espanyol. Per a aquesta anàlisi, es van recollir un total de 60 textos escrits per estudiants d'ambdós cursos. El punt de partida per a l'anàlisi va ser la classificació de RCE establerta per Ellis (2009a). Els resultats indiquen una preferència general dels docents per la retroalimentació negativa, no focalitzada, local i directa, en la mateixa línia que altres treballs similars sobre la RCE del professorat d'anglès L2. Aquests resultats presenten les possibilitats i limitacions de la RCE tant per al professorat com per a l'alumnat d'ALE de batxillerat a Espanya.

[es] Este estudio exploratorio se centra en las prácticas de retroalimentación correctiva escrita (RCE) de docentes que imparten inglés lengua extranjera (ILE) en el contexto de la educación secundaria (bachillerato) en España. A diferencia de las investigaciones sobre la efectividad de la RCE en la escritura del alumnado y su aprendizaje lingüístico en una segunda lengua o lengua extranjera (L2), los estudios sobre las prácticas de RCE del profesorado, especialmente en dicho contexto, han sido menos frecuentes. Este trabajo pretende atender modestamente este vacío en la investigación mediante el análisis de los tipos de RCE que proporcionan cuatro docentes de ILE en los dos cursos de Bachillerato de un centro público español. Para dicho análisis, se recogieron un total de 60 textos escritos por estudiantes de ambos cursos, los cuales se examinaron tomando como punto de partida la clasificación de RCE establecida por Ellis (2009a). Los resultados indican una preferencia general de los docentes por la retroalimentación negativa, no focalizada, local y directa, en línea con otros trabajos similares sobre la RCE del profesorado de L2 inglés. Estos resultados apuntan a algunas posibilidades y limitaciones de la RCE para el profesorado y para el alumnado de ILE de bachillerato en España.