BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] El treball estudia els efectes de la crisi fil·loxerica sobre els vins de Menorca. S'analitzen els condicionants de la lluita antifil·loxèrcia a l'arxipèleg balear, on les mesures defensives eren independents a cada illa, i l'impacte de l'arribada de la plaga a Mallorca i a Menorca.També, s'estudien les repercussions de la malaltia sobre el mercat vinícola a través dels anuncis publicats a la premsa, veient com l'aparició de l'insecte a Espanya afavorí la producció interna. Així mateix, es constata com, de forma paral·lela, s'estava produint un procés de millora tècnica que permetia l'augment dels rendiments.

[en] The study examines the effects of the phylloxeric crisis over the wines of Minorca. We analyse the determinants of the antiphylloxeric fight in the Balearic Islands, where defensive measures were independent on each island, and the impact of the arrival of the plague in Mallorca on the smaller islands.It is also studied the consequences of the disease on the wine market through advertisements in the press, so that the appearance of the insect in Spain favoured domestic production. It also shows how, in parallel, a process of technical improvement tended to increase yields.
[ca] Aquest article es planteja tres objectius. D'una banda, fer una primera aproximació als grans marcs referencials recreats per les expressions majoritàries del catalanisme a cavall dels segles XIX i XX, i escatir-ne els factors bàsics de la sociogènesi, reproducció i evolució. Per tal d'aprofundir en aquest objectiu, examina d'antuvi els factors més bàsics que intervenen en la construcció i legitimació de la regió o la nació per part del catalanisme. Així, analitza, d'una banda, la concepció de comunitat en el catalanisme i com varia en les diverses expressions del catalanisme conforme a la mateixa evolució del moviment, i, d'altra banda, avalua el paper necessari dels models culturals/civilitzatoris i dels sentiments/consciències regionalistes i nacionalistes en la construcció i legitimació de la regió o nació per part del catalanisme. El segon objectiu és fer una breu aproximació a la naturalesa dels símbols del noucentisme. I el tercer, és presentar un univers local específic d'imaginari noucentista: el que basteix la burgesia catalanista de Tàrrega des dels últims anys del segle XIX fins a la Guerra Civil del segle XX.

[en] This article considers three objectives. On the one hand, it takes an initial look at the main referential themes recreated by the main expressions of Catalanism in the years between the XIXth and XXth century, and selects the basic factors of their social, reproductive and evolutionary origins. In order to study this objective in more detail, he begins to examine the most basic factors that take place in the building and the legitimisation of the region or nation on behalf of Catalanism. So, on the one hand, he analyses the conception of a community in terms of Catalanism, and how this changes into diverse expressions of Catalanism depending on the same evolution of the movement, while on the other hand, he evaluates the basic role of the cultural/civilization models and of the regional and national feeling or awareness in the construction and legitimisation of the region or nation from the perspective of Catalanism. The second objective is to carry out a short approximation on the nature of symbols from the XIXth century. And the third is to introduce a specific local universe of XIXth century imaginarium: the one that decorated the Catalan bourgeoisy of Tàrrega from the last years of the XIXth century until the Civil war in the XXth century.
[ca] Aquest article vol posar en relleu la relació no fàcil entre els ofi cials de la Governació a València i els diputats del General del Regne de València durant la dècada dels anys noranta en el regnat de Ferran el Catòlic. De fet, no és un cas únic. Tots sabem que entre 1487 i 1488 Ferran II va intervenir en el nomenament de diputats i comptador del braç nobiliari tant en la Diputació valenciana com en la catalana i en l'aragonesa. I també coneixem que fi ns a la introducció del sistema d'insaculació en aquestes tres institucions la normalitat —és un dir— no tornà a totes elles. Durant aquest parèntesi problemes de jurisdicció civil i criminal en el cas valencià foren reiteratius, amb signes jurídics, administratius i fi ns i tot violents. Varen ser uns enfrontaments pel poder al regne entre la Governació reial i la Diputació del General. Un fet que a un altre nivell sembla que va tenir ressò en el cas català, com es desprèn d'aquest treball. I no tan sols era una qüestió política, sinó que també hi havia aspectes econòmics, en el cobrament de tot tipus d'impostos i en el rebuig de fer-ho per part de moltes vil·les reials, com va ser el cas de les Barraques dels Reials. Una qüestió que es veu amb molta claredat en el document que es publica íntegre com a apèndix.

[en] This article studies the uneasy relations between the offi cers of the Governació of Valencia and the diputats of the General (the permanent committee of its Corts or Parliament) during the 1490s, in Ferdinand the Catholic's reign. In 1487 and 1488, the king took a hand in appointing diputats and fi nancial officials of the noble estate in the Diputació of Valencia, as well as in those of Catalonia and Aragon. A sort of settlement was not reached until the implementation of the insaculación or lottery system for the offi ces of the said three institutions. During this parenthesis, Valencia underwent frequent tensions related to both civil and criminal jurisdiction, including juridical, administrative and even violent acts. Th is was a struggle for power between the royal Governació and the Diputació del General, a struggle that reached out to Catalonia as well. Besides the political issue, there were also economic interests, having to do with taxes and the refusal to pay them, as was the case of the town of Les Barraques dels Reials. Th e document published as an appendix clearly shows this.
[ca] Acabada la Guerra de Successió, la gran majoria dels oficials de l'exèrcit austracista que van aconseguir escapar de l'hostigament fi lipista van acabar refugiantse en els dominis de l'emperador Carles VI. Francesc Busquests i Mitjans, pagès benestant que en el decurs de la guerra va arribar al grau de coronel, va ser un d'ells. L'estudi dels seus anys d'exili i de les vicisituds per les que va pasar juntament amb molts dels oficials de l'exèrcit vençut pretén apropar-se a la vida d'aquest grup, particularment per terres italianes i austríaques, i a les conseqüències que per a ells van tenir el tractat de pau de 1725 i la posterior pèrdua de Nàpols i Sicilia patida per l'Emperador el 1734, any en què Busquests va morir a Viena. L'article, tot describint el sistema funerari de la capital austríaca durant aquella època, aporta informació d'arxiu sobre els funerals i l'enterrament de què Busquests va ser objecte i estudia també les seves últimes voluntats i l'execució testamentària pels seus marmesors, companys austracistes exiliats.

[en] After the War of the Spanish Succession, the bulk of Spanish army offi cers of the Habsburg army who managed to escape ended up taking refuge in Emperor Charles VI's dominions. Francesc Busquets i Mitjans, a landowning farmer who reached the rank of colonel during the war, was one of them. By studying his years in exile and the events he had to go through, along with the fellow offi cers of the defeated army, this article sheds light, fi rst, on the lives of this group of refugees, particularly in Italian and Austrian lands, and then on the consequences for them of both the peace treaty of 1725 and the loss to the Emperor of the kingdoms of Naples and Sicily in 1734, when Busquets died in Vienna. After describing the funerary system of the Austrian capital in the eighteenth century, it provides information from archival sources on the funeral service and burial Busquets was given. Th e article also studies his last will and the execution thereof by his executors, also Austracista exiles.
[ca] A partir d'una aproximació de camp qualitativa, en diàleg amb l'experiència de l'investigador com a treballador social a l'àmbit de la salut, s'exploren els factors socioculturals que expliquen i signifiquen les soledats de les persones grans en els processos d'hospitalització. Els resultats apunten que la pèrdua de funcionalitat subjacent a alguns processos de salut-malaltia, i la conseqüent necessitat d'una major cura social, es converteixen en una conjuntura a través de la qual la soledat pot fer-se palesa, escenificant-se, de vegades, en els processos d'hospitalització. La crisi del model de cures s'ha situat com un marc explicatiu sobre el qual aquestes experiències individuals transcendeixen el subjecte, reconeixent-ne la dimensió política i social.

[en] From a qualitative approach, the socio-cultural factors that explain and signify the loneliness of some elderly are explored. The results indicate that the loss of functionality underlying some health-disease processes, and the consequent need for greater social care that cannot always be satisfied, become a conjuncture through which loneliness can become apparent, thus being staged, in occasions, in the hospitalisation processes. The care crisis has been an explanatory framework on which these individual experiences transcend the subject, recognizing its political and social dimension.
[ca] L'article explora les possibilitats de la metodologia de l'aprenentatge-servei en la seva aplicació als estudis superiors de les arts. Per això, presenta els resultats obtinguts d'una recerca realitzada en la Universitat de Barcelona, en la qual es van prendre com a exemple les experiències d'aprenentatge-servei de cinc països llatinoamericans: México, Costa Rica, Venezuela, Argentina i Chile. L'article justifica l'objecte d'estudi i descriu la metodologia utilitzada.

[en] The paper explores the possibilities of Service-Learning as applied to arts higher education. To do so, it presents the results obtained from a research carried out in the University of Barcelona, which took Service-Learning experiences of five Latin American countries, México, Costa Rica, Venezuela Argentina and Chile, as example. The paper justifies this subject of study and describes the methodology used.
[ca] Aquest article discuteix les diferències entre la lectura entesa com una activitat de recepció i la lectura entesa com una activitat crítica. A partir d'una revisió de les propostes de Wolfgang Iser, Hans Robert Jauss i Stanley Fish, aquest assaig argumenta que la condició de possibilitat de la lectura crítica és la negativa a rebre el text literari, per la qual cosa ha d'elaborar el seu propi objecte d'estudi amb l'objectiu de produir un discurs crític. D'aquesta manera, els estudis literaris han de pensar-se no com un examen d'un text literari, sinó com una anàlisi d'un acte de lectura.

[en] This article discusses the differences between reading as an activity of reception and reading as an activity of criticism. By means of a revision of Wolfgang Iser's, Hans Robert Jauss,' and Stanley Fish's proposals, this paper's argument is that the condition of possibility for critical reading is the refusal to receive the literary text. Therefore, critical reading must elaborate its own object of study in order to produce a critical discourse. Instead of a commentary on a literary text, from this perspective literary studies become an analysis of an act of reading.
[ca] Els processos a Alonso Ramírez de Prado i a Pere Franquesa van ser el primer atac efectiu al poder del duc de Lerma i van representar un moment crucial en els vint anys del govern del favorit de Felip III. Vinculades als dos acusats principals, altres persones van haver de declarar devant els jutges sobre les seves accions i les seves relacions amb els membres principals de la facció dominant a la cort. A més dels familiars i clients d'ambdós secretaris, també es van veure involucrats en les pesquises sis ofi cials de la Secretaria d'Estat, que havien mantingut una estreta col·laboració amb Franquesa durant els anys anteriors. De l'anàlisi de les acusacions substanciades contra ells i de les respostes dels seus advocats defensors sorgeix una veritable xarxa de corrupció, que unia la cort amb les principals ciutats mediterrànies, en particular Ciutat de Mallorca, Palerm i Nàpols. Aquests processos, per tant, són una mostra més de l'extensió del poder de Lerma i de la seva habilitat en exercir infl uència sobre diverses àrees i sobre els grups dirigents dels dominis de la Monarquía dels Àustries.

[en] The trials of Alonso Ramírez de Prado and Pedro Franqueza were the fi rst real attack against the power of the Duke of Lerma and represented a crucial moment in the twenty years of government by the favourite of Philip III. Linked to the main defendants, other people had to testify before the judges about their actions and relationship with key members of the ruling faction at court. In addition to family members and clients of the two secretaries, six offi cials of the Secretary of State, who had closely worked with Franqueza in the previous years, were also involved in the inquiries. Th rough the analysis of both the charges made against them and the replies submitted by the defense lawyers, a network of corruption emerges, linking the court to several main cities in the Mediterranean, in particular Majorca, Palermo and Naples. Th ese trials are therefore further evidence of Lerma's sheer power and of his ability to exert influence over the ruling classes of the various dominions of the Spanish Habsburgs.
[ca] Aquest article se centra en la figura històrica de Miquel Pedrola i Alegre, militant del POUM. Es fa un recorregut complet a l'entorn del personatge: els seus origens socials; la militància en el BOC i el POUM; la participació en la revolta del 6 d'octubre de 1934, en els combats del 19 de juliol de 1936 i en la Guerra Civil; la seva mort al front d'Aragó i els posteriors homenatges que va rebre. Seguidament, s'explica els procés de recuperació d'aquest personatge arran dels descobriment d'uns vestigis físics de l'antic nomenclàtor del carrer de Sant Miquel de la Barceloneta (Barcelona) que havia estat rebatejat en el 1937 amb el seu nom així com, finalment, el moviment veïnal desencadenat.

[en] This work focuses on the historical figure of Michael and Pedrola Alegre, militant of the POUM. It is an overview about the character: his social origins, his membership in the BOC and POUM; his participation in the uprising of 6th October 1934, in the fighting on 19 July 1936 and the Civil War; his death on the Aragon front and the tributes that he received afterwards. Then it is explained the recovery process of this character due to the discovery of the remains of the ancient nomenclator of Sant Miquel's street in the Barceloneta (Barcelona) which was renamed in 1937 with his name and, finally, the neighborhood movement triggered.
[ca] La Cega és un el col·lectiu d'advocats/des populars, que va començar a funcionar l'any 2007 a l'Argentina. El nostre col·lectiu es va formar a partir de les experiències de militància estudiantil en la facultat de Dret, de la universitat de La Plata, quan discutíem sobre el nostre rol professional i ens trobem amb la necessitat de pensar com posar les eines jurídiques, amb les quals ens havíem format en la universitat, al servei de les organitzacions socials i del camp popular.

[en] La Ciega is a collective of popular lawyers, which began operating in 2007 in Argentina. Our group originated from the experiences of student militancy in the Faculty of Law, of the University of La Plata, when we discussed about our professional role and we found ourselves in need to think about how to put the legal tools to which we had been trained at the university at the service of social and popular organizations.
[ca] La talassonímia del sud de Mallorca és un reflex de la percepció, cognició, relació espacial i les particularitats geolingüístiques que manifesten els mariners de la zona. S'analitzen els talassònims que han estat recopilats a partir d'entrevistes realitzades als pescadors professionals i recreatius dels principals ports del Migjorn de Mallorca, el que ha permès conformar un aplec dels noms de les pesqueres marítimes situades al sud de l'illa així com un mapa mental dels pescadors de la contrada. El mapa talassonímic resultant és la contribució al coneixement geogràfic d'aquest important sector marítim a la vegada que s'analitzen les claus que permeten explicar tant l'origen com la seva correcta interpretació.

[en] The talasonymy of Majorca's South is a reflection of the perception, cognition, spatial relationship and the geo-linguistic characteristics manifested by sailors in the area. The place names of the sea that have been compiled from interviews with professional and recreational fishermen of the main harbours of Majorca's south are analyzed, making possible to form a set of names of the maritime fisheries located in the south of the island and also a mental map of the fishermen of that region. The resulting map is the contribution to geographical knowledge of this important maritime sector at the same time that the keys that allow us to explain the origin and the correct interpretation are analyzed.
[ca] Molts col·lectius minoritzats tenen barreres per accedir a diferents espais de la vida diària com els estudis, el treball, el lleure o les relacions socials. Quan es reclama interseccionalitat, rarament s'hi inclouen les condicions de discapacitat i dins d'aquestes, les neurodivergències. El capacitisme fa referència a la violència social i normalitzada, que sobrevalora determinats funcionaments i n'infravalora d'altres, fomentant, cap a aquests darrers, prejudicis, estigma, discriminació i exclusió. Aquest article narra com el capacitisme influeix en les persones amb trastorn de dèficit d'atenció i hiperactivitat –(T)DAH–. Actualment, hi ha molta desinformació sobre el (T)DAH, reproduint-se diferents mites a la comunitat sanitària i altres espais socials. En aquest article es ressalten tant els mites com la importància de conèixer i aplicar el model de la neurodiversitat, actualitzar-se com a professionals i persones sobre el (T)DAH i qüestionar les barreres i privilegis presents en el nostre context sociocultural. Al llarg del mateix, es pot reflexionar sobre actituds i metodologies de la vida diària, que fomenten dinàmiques d'exclusió cap a persones (T)DAH. PARAULES CLAU: TDAH; inclusió; salut; &nbsp;capacitisme; neurodiversitat.

[en] Many minoritized groups have barriers to accessing different areas of life such as studies, work, leisure or social relationships. When intersectionality is claimed, disabling conditions are rarely included, and within these, neurodivergences. Ableism refers to social and normalized violence, which overvalues certain functions and undervalues others, promoting, towards these last ones, prejudice, stigma, discrimination and exclusion. This article narrates how ableism influences people with Attention Deficit Hyperactivity Disorder -ADH(D)-. Currently, there is a lot of misinformation about ADH(D), reproducing different myths in the health community and other social spaces. This article highlights both the myths and the importance of knowing and applying the neurodiversity model, updating as professionals and people on ADH(D) and questioning the barriers and privileges present in our sociocultural context. Throughout it, it possible to reflect on attitudes and methodologies of daily life, which foster dynamics of exclusion towards ADH(D) people. KEY WORDS: ADHD; inclusion; health; ableism; neurodiversity.
[ca] El present article repassa la memòria històrica dels vencedors. Amb una exhaustiva recopilació de dades i referències ens mostra totes les iniciatives portades a terme durant la dictadura per aconseguir recordar les víctimes de la guerra del bàndol franquista.

[en] This work reviews the historic memory of the winners. An exhaustive compilation of data and references shows us the initiatives that the dictatorship headed, in order to remember the war casualties of the Franco's side.
[ca] L'aprenentatge de la lectura és un procés que s'inicia sovint abans de l'entrada a l'escola, però és en aquesta on de manera sistemática s'inverteixen recursos i dedicació especialitzada per afavorir-ne l'apropiació. L'article examina els inicis del camí que porta a ser lector autònom, posant atenció a les característiques del nostre sistema d'escriptura, la comprensió de les quals és imprescindible per a progressar en l'aprenentatge. Es descriuen a grans trests les diverses fases per les que passen els lectors debutants, que han de ser conegudes pels mestres que proporcionen l'ajuda imprescindible en el procés d'aprenentatge, i s'ofereixen uns paràmetres generals per a dissenyar l'ensenyança.

[en] Learning to read is a process that often begins before entering school, but it is precisely here where resources and specialized attention are systematically invested to promote acquisition of reading skills. This paper examines the beginning of the journey to becoming an independent reader, paying particular attention to the characteristics of our writing system, the understanding of which is essential to progress in learning. The paper broadly describes various phases through which new readers pass - phases that teachers should be familiar with, because they provide an essential aid in the learning process - and offers some general parameters for instructional design.
[ca] Aquest assaig té el propòsit d'establir una relació d'intertextualitat hipotètica entre "L'origen de l'obra d'art" (1935-1936) de Martin Heidegger i l'obra Atrabiliarios (1992/2004) de l'artista colombiana Doris Salcedo. Si bé no existeixen actualment proves explícites de que Heidegger hagi format part constitutiva de la biblioteca de l'artista, el rumb d'aquesta anàlisi permetrà inferir que la interacció de Salcedo respecte a la teoria de l'art de Heidegger és versemblant. Aquesta anàlisi argumentarà que la interacció versemblant, tal com és materialitzada a Atrabiliarios, no suposa una simple refracció o un cas il·lustratiu de la teoria estètica heideggeriana, sinó un distanciament crític dels seus pressupostos filosòfics.

[en] This essay aims to establish a relation of hypothetical intertextuality between "The Origin of the Work of Art" (1935-1936) by Martin Heidegger and the work Atrabiliarios (1992/2004) by Colombian artist Doris Salcedo. Even though there is no explicit evidence of Heidegger being part of Salcedo's personal library, her works and recent interviews suggest that she might have been influenced by Heidegger's aesthetic theory. This analysis will demonstrate that the aforementioned influence, as exemplified in Atrabiliarios, does not entail a mere refraction or an illustration of Heidegger's theory of art, but rather a critical departure from its philosophical presumptions.