BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Gràcies als sentits som capaços de percebre el món, i l'olfacte a més és el sentit que està relacionat amb la part més antiga del nostre cervell, aquella que és més instintiva i menys racional, és degut això que l'olfacte te un gran impacte sobre aspectes socials i emocionals, arribant a l'extrem d'estimar o odiar un objecte o un aliment pel simple fet de l'olor. És per això que en avui en dia es busca la durabilitat de les fragàncies que es compren, dels suavitzants de la roba, dels sabons i cremes corporals i fins i tot dels tes i les infusions. Com que tots aquests components s'evaporen de seguida, per la seva alta volatilitat, en aquest treball s'estudia com encapsular aquest principi actiu per tal que la seva olor sigui alliberada en el moment adequat. Per tal de no afegir més contaminants a l'escena global, aquest treball es realitzarà utilitzant biopolímers, que són biodegradables o compostables.

[es] Gracias a los sentidos, somos capaces de percibir el mundo. El olfato, además, es el sentido de que está relacionado con la parte más antigua de nuestro cerebro, aquella que es más instintiva y menos racional. Es por ello que el olfato tiene un gran impacto sobre los aspectos sociales y emocionales. Hasta el extremo que, a veces, se quier o se odia un objeto o un alimento, en función del olor que haga. Es por ello que en hoy en día se busca la durabilidad de las fragancias que se compran, los suavizantes de la ropa, de los jabones y cremas corporales e incluso de los tés y las infusiones. Como todos estos componentes se evaporan enseguida, por su alta volatilidad, en este trabajo se estudia cómo encapsular este principio activo para que su olor sea liberado en el momento adecuado. Con el fin de no añadir más contaminantes en la escena global, este trabajo se realizará utilizando biopolímeros, que son biodegradables o compostables.
[ca] Segons les prediccions de la Organització Mundial de la Salut (OMS) pels voltants del 2030 la Malaltia Pulmonar Obstructiva Crònica (MPOC) es convertirá en la tercera causa de mort en tot el món. L'MPOC és una patologia que afecta a les vies respiratòries i als pulmons. Avui en dia esdevé crónica i incurable però, és una malaltia tractable i prevenible. Fins ara les proves de diagnòstic usades per a detectar l'MPOC es basen en l'espirometria, aquesta prova, tot i indicar el grau d'obstrucció al pas de l'aire que es produeix en els pulmons, sovint no és molt fiable. És per aquest motiu que s'estan començant a usar tècniques basades en algorismes de Deep Learning per a la classificaió més acurada d'aquesta patologia, basant-se en imatges tomogràfiques de pacients malalts d'MPOC. Les xarxes neuronals convolucionals en tres dimensions (3D-CNN) en són un exemple. A partir de les dades i les imatges obtingudes en l'estudi observacional d'ECLIPSE proporcionades per l'equip de recerca de BRGE de ISGlobal, s'implementa una 3D-CNN per a la classificació de pacients amb risc d'MPOC. Aquest treball té com a objectiu desenvolupar una recerca extensa sobre la recerca actual en aquest àmbit i proposa millores per a l'optimització i reducció del cost computacional d'una 3D-CNN per aquest cas d'estudi concret.

[es] Según las predicciones de la Organización Mundial de la Salud (OMS), para alrededor del 2030, la Enfermedad Pulmonar Obstructiva Crónica (EPOC) se convertirá en la tercera causa de muerte en todo el mundo. La EPOC es una enfermedad que afecta las vías respiratorias y los pulmones. En la actualidad, se considera crónica e incurable, pero es una enfermedad tratable y prevenible. Hasta ahora, las pruebas de diagnóstico utilizadas para detectar la EPOC se basan en la espirometría. Esta prueba, a pesar de indicar el grado de obstrucción en el flujo de aire que ocurre en los pulmones, a menudo no es muy confiable. Es por esta razón que se están empezando a utilizar técnicas basadas en algoritmos de Deep Learning para una clasificación más precisa de esta patología, utilizando imágenes tomográficas de pacientes enfermos de EPOC. Las redes neuronales convolucionales en tres dimensiones (3D-CNN) son un ejemplo de esto. A partir de los datos y las imágenes obtenidas en el estudio observacional ECLIPSE proporcionado por el equipo de investigación de BRGE de ISGlobal, se implementa una 3D-CNN para la clasificación de pacientes con riesgo de EPOC. Este trabajo tiene como objetivo desarrollar una investigación exhaustiva sobre la investigación actual en este campo y propone mejoras para la optimización y reducción del costo computacional de una 3D-CNN para este caso de estudio concreto.
[ca] L'objectiu d'aquest projecte és analitzar l'impacte que tindrien els panells solars i els vehicles elèctrics a la xarxa elèctrica, concretament la injecció i/o absorció de potència reactiva per part dels inversors. Previ al tema en qüestió, el document conté una breu explicació de la situació climàtica, l'energia i les xarxes intel·ligents (tots ells temes centrals al document). L'estudi es durà a terme amb simulacions realitzades mitjançant Simulink sobre 3 casos diferents. El primer i segon cas consistiran en inversors monofàsics, mentre que el tercer cas s'executarà amb inversors trifàsics. En cada cas es variarà el nombre d'habitatges que es connectaran a la xarxa. A més de la incidència de la potència reactiva, en el cas 3 també s'estudiarà el comportament del sistema sotmès a pertorbacions de la xarxa. El treball consta de totes les explicacions necessàries per comprendre el funcionament dels fitxers de simulació empreats de Matlab i Simulink. També es farà servir el programa Excel per a alguns gràfics.

[es] El objetivo de este proyecto es analizar el impacto que tendrían los paneles solares y los vehículos eléctricos en la red eléctrica, concretamente, la inyección y/o absorción de potencia reactiva por parte de los inversores de éstos. Previo al tema en cuestión, el documento contiene una breve explicación de la situación climática, la energía y las redes inteligentes (todos ellos temas centrales en el documento). El estudio se llevará a cabo con simulaciones realizadas mediante Simulink sobre 3 casos diferentes. El primer y el segundo caso consistirán en inversores monofásicos, mientras que el tercer caso se ejecutará con inversores trifásicos. En cada caso se variará el número de viviendas que se conectarán a la red. Además de la incidencia de la potencia reactiva, en el caso 3 se estudiará también el comportamiento del sistema sometido a perturbaciones en la red. El trabajo consta de todas las explicaciones necesarias para comprender el funcionamiento de los archivos de simulación Matlab y Simulink. También se utilizará el programa Excel para algunos gráficos.
[ca] L'etapa de l'aprenentatge escolar és una de les fases del creixement d'un infant on es desenvolupen la major part de les habilitats que seran imprescindibles al llarg de la seva vida. Durant l'etapa escolar els alumnes realitzen infinitat d'activitats que involucren de manera directa i indirecta el sistema visual. És per això que mantenir un bon desenvolupament de les habilitats visuals resulta crucial perquè aquests nens siguin capaços d'aprendre i comprendre tot el que els rodeja. D'aquesta manera, revisar el desenvolupament dels infants en l'etapa escolar ajudarà a poder preveure dificultats en el seu aprenentatge. Aquest treball tracta d'analitzar la integració visomotora dels alumnes en l'etapa de la lectoescriptura. A més de com pot afectar aquesta condició a altres peces del sistema visual com per exemple la motilitat ocular o copiar una frase d'un text. En aquesta anàlisi hem pogut veure que la major part dels alumnes presenten una bona integració visomotora. No obstant això, centrant-nos en els alumnes que no integren la línia mitja observem que tots ells presenten uns moviments sacàdics no gaire desenvolupats. Per una altra banda, en referència a l'escriptura podem concloure que la majoria dels alumnes presenten uns resultats dins de la normalitat i la distància d'escriptura és adequada. Finalment, analitzant els resultats del test DEM dels alumnes que no integren la línia mitja observem que la majoria de nens presenten una tipologia IV i que, per tant, tenen un trastorn motor, a més d'una dificultat en la capacitat de verbalització.

[es] La etapa del aprendizaje escolar es una de las fases del crecimiento de un infante donde se desarrollan la mayor parte de las habilidades que serán imprescindibles a lo largo de su vida. Durante la etapa escolar los alumnos realizan infinidad de actividades que involucran de manera directa e indirecta al sistema visual. Es por eso que mantener un buen desarrollo de las habilidades visuales resulta crucial para que estos niños sean capaces de aprender y comprender todo lo que les rodea. De esta manera, revisar el desarrollo de los infantes en la etapa escolar ayudará a poder prevenir dificultades en su aprendizaje. Este trabajo trata de analizar la integración visomotora de los alumnos en la etapa de la lectoescritura. Además de cómo puede afectar esta condición a otras piezas del sistema visual como por ejemplo la motilidad ocular o copiar una frase de un texto. En este análisis hemos podido ver que la mayoría de los alumnos presentan una buena integración visomotora. No obstante, centrándonos en aquellos alumnos que no integran la línea media de la figura universal observamos que todos ellos presentan movimientos sacádicos no demasiado coordinados. Por otro lado, en referencia a la escritura podemos concluir que la mayoría presentan unos resultados dentro de la normalidad y la distancia de escritura es adecuada. Por último, analizando los resultados del test DEM de los alumnos que no integran la línea media observamos que la mayoría de niños presentan una tipología IV y que por lo tanto tienen un trastorno motor y además, dificultades en la capacidad de verbalización.
[ca] En les xarxes de telecomunicacions emprades a la realitat s'utilitzen sistemes de senyals complexes amb els seus protocols i estàndards definits i regularitzats. Un d'aquests són les xarxes sense fils o, en anglès, WLAN (Wireless Local Area Network). Aquests tipus d'estàndards han tingut molt d'èxit d'ençà que van sortir al mercat degut a que permeten connectar dos dispositius entre sí sense realment estar connectats físicament. En aquest treball s'estudiarà en profunditat la formació de la capa física de l'estàndard WLAN 802.11a. Es realitzarà una guia de com es forma el senyal en transmissió i els mètodes emprats per tal de ser rebut i entès correctament en recepció. Seguidament, s'utilitzarà un programari anomenat SystemVue de Keysight, per tal de, a partir del seu sistema de blocs de funcions senzilles, realitzar un esquemàtic dels sistemes de generació i recepció explicats. Tot i així, primer de tot, també es realitzaran sistemes de transmissió i recepció de senyals més senzilles per familiaritzar-se i veure tot el potencial del programari. Finalment, també es realitzarà un sistema de generació d'un senyal de l'estàndard 802.11g, utilitzant blocs de codi MATLAB per substituir funcions predeterminades

[es] En las redes de telecomunicaciones usadas en la realidad se utilizan sistemas de señales complejas con sus protocolos i estándares definidos i regularizados. Uno de estos son las señales inalámbricas, o en inglés, WLAN (Wireless Local Area Network). Este tipo de estándares han tenido mucho éxito des de que salieron al mercado debido a que permiten conectar dos dispositivos entre si sin tenerlos conectados físicamente. En este trabajo se estudiará en profundidad la formación de la capa física del estándar WLAN 802.11a. Se realizará una guía de como se forma la señal en transmisión y los métodos utilizados para ser recibido i entendido correctamente en recepción. Seguidamente, se utilizará un software llamado SystemVue de Keysight, para, a partir de su sistema de bloques de funciones sencillas, realizar un esquemático de los sistemas de generación i recepción explicados. Aún así, primero de todo, se realizarán sistemas de transmisión i generación de señales más sencillas para familiarizarse i ver todo el potencial del software. Finalmente, también se realizará un sistema de generación de una señal del estándar 802.11g, sustituyendo funciones predeterminadas por bloques de código MATLAB
[ca] L'objectiu d'aquest treball final de grau (TFG) és la implementació d'intel·ligència artificial en un vehicle per aconseguir un nivell de conducció autònoma elevat, amb capacitat per circular sense interacci externa per un circuit, aplicant control dinàmic de velocitat i esquivant obstacles en la ruta. Així, es farà ús del kit "JetRacer Pro AI Kit" de la marca Waveshare, que consisteix en un vehicle radiocontrol equipat amb càmera i una placa Jetson Nano de Nvidia, capaç de realitzar càlculs complexes que permeten la implementació d'intel·ligència artificial. La programació del vehicle es realitzarà utilitzant el llenguatge Python a través de la plataforma Jupyterlab, que permet una connexió remota al vehicle. L'aprenentatge del vehicle es durà a terme mitjançant xarxes neuronals, destacant entre elles Resnet18 per la seva eficiència i temps d'entrenament. Finalment, gràcies al codi creat i a l'ús de Resnet18, s'aconsegueix que el vehicle compleixi les expectatives, sent capaç de circular sense intervenció externa, regulant la seva velocitat de forma autònoma i esquivant obstacles a la ruta, tot mantenint una supervisió remota de totes les variables. Cal destacar que aquest projecte obre la porta a altres possibles projectes per aprofundir en els aspectes tractats, ja sigui optimitzant la resposta del vehicle i del model o millorant el coneixement en xarxes neuronals i intel·ligència artificial.

[es] El objetivo de este trabajo final de grado (TFG) es la implementación de inteligencia artificial en un vehículo para conseguir un nivel de conducción autónoma elevado, con capacidad para circular sin interacción externa por un circuito, aplicando control dinámico de velocidad y esquivando obstáculos en la ruta. Así, se hará uso del kit "JetRacer Pro AI Kit" de la marca Waveshare, que consiste en un vehículo radiocontrol equipado con cámara y una placa Jetson Nano de Nvidia, capaz de realizar cálculos complejos que permiten la implementación de inteligencia artificial. La programación del vehículo se realizará utilizando el lenguaje Python a través de la plataforma Jupyterlab, que permite una conexión remota al vehículo. El aprendizaje del vehículo se llevará a cabo mediante redes neuronales, destacando entre ellas Resnet18 por su eficiencia y tiempo de entrenamiento. Por último, gracias al código creado y al uso de Resnet18, se consigue que el vehículo cumpla las expectativas, siendo capaz de circular sin intervención externa, regulando su velocidad de forma autónoma y esquivando obstáculos en la ruta, manteniendo una supervisión remota de todas las variables. Cabe destacar que este proyecto abre la puerta a otros posibles proyectos para profundizar en los aspectos tratados, ya sea optimizando la respuesta del vehículo y el modelo o mejorando el conocimiento en redes neuronales e inteligencia artificial.
[ca] Palafolls és municipi situat a l'alt Maresme amb una història marcada per l'agricultura i la pagesia. Enclavat al centre del Delta de la Tordera i envoltat d'hortes, actualment és un dels punts de màxima producció d'hortalisses i tubercles de Catalunya. Fins fa poques dècades el teixit urbà de Palafolls, així com el de les poblacions proper, es troba estretament connectat amb el teixit agrari. Aquesta connexió no només era urbana, sinó que existia un lligam directe i quotidià entre la majoria dels veïns i els cicles naturals vinculats al camp. Avui en dia, en molts casos, aquests lligams s'han desfet, i la intersecció urbana-agrària acaba esdevinguen un espai desdibuixat i a vegades degradat, impossibilitant qualsevol mínima connexió, fins i tot visual. En un d'aquests punts d'encreuament, i a tocar de l'àmbit d'equipaments educatius existents (on trobem les dues escoles municipals de Palafolls), és on s'emplaça el projecte realitzat. El projecte engloba una Escola Agrària, que té com a objectiu proporcionar el coneixement necessari i garantir el relleu generacional al sector agrícola, i un eix verd, que substitueix la gran superfície asfaltada entre les dues escoles per una zona verda. A més, aquest nou eix verd vol convertir-se en un passeig que connecti els edificis educatius amb els equipaments culturals del centre poble.

[es] Palafolls es un municipio situado en el Alt Maresme con una historia marcada por la agricultura. Enclavado en el centro del Delta de la Tordera y rodeado de huertas, actualmente es uno de los puntos de mayor producción de hortalizas y tubérculos de Catalunya. Hasta hace pocas décadas, el tejido urbano de Palafolls, así como el de las poblaciones cercanas, se encontraba estrechamente conectado con el tejido agrario. Esta conexión no solo era urbana, sino que existía un vínculo directo y cotidiano entre la mayoría de los vecinos y los ciclos naturales vinculados al campo. Hoy en día, en muchos casos, estos lazos se han deshecho, y la intersección urbano-agraria termina convirtiéndose en un espacio desdibujado y a veces degradado, imposibilitando cualquier mínima conexión, incluso visual. En uno de estos puntos de cruce, y junto al ámbito de equipamientos educativos existentes (donde se encuentran las dos escuelas municipales de Palafolls), es donde se emplaza el proyecto realizado. El proyecto engloba una Escuela Agraria, que tiene como objetivo proporcionar el conocimiento necesario y garantizar el relevo generacional en el sector agrícola, y un eje verde, que sustituye la gran superficie asfaltada entre las dos escuelas por una zona verde. Además, este nuevo eje verde quiere convertirse en un paseo que conecte los edificios educativos con los equipamientos culturales del centro del pueblo.
[ca] La crisi residencial actual afecta les grans ciutats, on l'accés a un habitatge digne es complica cada cop més. Tot i les diverses propostes institucionals, la demanda urbana segueix creixent, fent necessari explorar noves solucions. La ciència-ficció ha anticipat aquests desafiaments, reflectint-los a través d'entorns utòpics i distòpics al cinema. Aquest estudi analitza com la ficció recent aborda aquestes problemàtiques i quines lliçons podem extreure per repensar el futur de l'arquitectura i l'urbanisme, demostrant que la línia entre ficció i realitat és més fina del que sembla.

[es] La crisis residencial actual afecta a las grandes ciudades, donde el acceso a una vivienda digna es cada vez más complicado. A pesar de las diversas propuestas institucionales, la demanda urbana sigue creciendo, lo que hace necesario explorar nuevas soluciones. La ciencia ficción ha anticipado estos desafíos, reflejándolos a través de entornos utópicos y distópicos en el cine. Este estudio analiza cómo la ficción reciente aborda estas problemáticas y qué lecciones podemos extraer para repensar el futuro de la arquitectura y el urbanismo, demostrando que la línea entre ficción y realidad es más fina de lo que parece.
[ca] El punt de partida de Percepcions simultànies a l'experiència física de l'espai arquitectònic neix del propòsit de saber què transmeten els espais més enllà de la seva arquitectura física. D'on prové el benestar, el malestar, l'estranyesa, la comoditat o el misteri dels llocs que recorrem i habitem? Es tracta d'un fet altament subjectiu, basat en l'experiència, o prové de les conseqüències físiques i quantificables que emanen d'aquests espais? Conèixer un espai a través d'imatges i les seves representacions no és equiparable a poder recórrer-lo i, per tant, a poder generar un vincle tridimensional amb ell. Per respondre a aquestes preguntes, aquest projecte consta d'un assaig teòric on es recullen els principis bàsics sobre fenomenologia acompanyat d'una miscel·lània de treballs que recolzen els punts presentats. En paral·lel, s'ha desenvolupat un exercici d'aproximació a diferents espais en forma de diari visual i escrit, que pretén fer un apropament més visceral i instintiu al tema presentat.

[es] El punto de partida de Percepciones simultáneas a la experiencia física del espacio arquitectónico nace del propósito de saber qué transmiten los espacios más allá de su arquitectura física. ¿De dónde proviene el bienestar, el malestar, la extrañeza, la comodidad o el misterio de los lugares que recorremos y habitamos? ¿Se trata de un hecho altamente subjetivo, basado en la experiencia, o proviene de las consecuencias físicas y cuantificables que emanan dichos espacios? Conocer un espacio a través de imágenes y sus representaciones no es equiparable a poder recorrerlo y, por lo tanto, a poder generar un vínculo tridimensional con él. Para responder a estas preguntas, este proyecto consta de un ensayo teórico donde se recogen los principios básicos sobre fenomenología, y se acompaña de una miscelánea de trabajos que respaldan los puntos presentados. En paralelo, se ha desarrollado un ejercicio de aproximación a distintos espacios en forma de dietario visual y escrito, que pretende hacer un acercamiento más visceral e instintivo al tema presentado.
[ca] Aquest projecte tracta sobre la simulació del comportament hardware d'una smart card fent ús de software, amb l'objectiu de poder testejar la capa de transport i xarxa del codi, que essencialment es tracta de la part llògica del protocol de communicació (la forma en que els diferents tipus de trama és processada i també l'ordre en que són enviades o rebudes). El projecte està centrat envers el protocol contactless, i inclou tant la simulació software de la capa de hardware, com la millora d'una eina anomenada IFDSIM, que permetrà la communicació entre la smart card i el lector virtual. Finalment es farà una modificació de la Contactless Test Suite, que està composada per tots aquells tests que comproven cada funcionalitat del protocol contactless. Amb l'implementació d'aquest projecte, he aconseguti crear un sistema end-to-end en el que el desenvolupador de software pot pujar els seus canvis a un repositori remot, de manera que acte seguit aquests canvis es testejaran de manera automàtica, pel que respecta a la llògica del protocol contactless. A més, he pogut eliminar la necessitat d'utilitzar aparells físics com poden ser les mateixes targetes o els lectors a l'hora de fer el testeig. Tot això fa que s'obri la porta a un sistema d'integració continua mest ràpid, flexible i automatitzat

[es] Este proyecto trata sobre la simulación del comportamiento hardware de una smart card a través de software, con el objetivo de poder testear la capa de transporte i red del código, que esencialmente se trata de la parte lógica del protocolo de comunicación (la forma en la que se procesa los diferentes tipos de trama, y también el orden en que se envían o se reciben). El proyecto se centra en el protocolo contactless, e incluye tanto la simulación software de la capa de hardware, como la mejora de una herramienta llamada IFDSIM, la cual permitirá la comunicación entre la smart card y el lector virtual. Finalmente se hará una modificación de la Contactless Test Suite, que està compuesta por todos aquellos tests que comprueban cada funcionalidad del protocolo contactless. Con la implementación de este proyecto, he conseguido crear un sistema end-to-end en el que el desarrollador de software puede subir sus cambios a un repositorio remoto, de manera que acto seguido dichos cambios se testearan de forma automática, por lo que respecta a la lógica del protocolo contactless. Además, he podido eliminar la necesidad de utilizar dispositivos físicos como podrían ser las tarjetas o los lectores a la hora de realizar el testeo. Todo esto hace que se abra la puerta a un sistema de integración continua más rápido, flexible y automatizado.