[ca] Per a la realització d'aquesta tesi s'ha dut a terme un estudi sobre estudiants de gestió d'empreses de diversos països que estan a punt d'incorporar-se al mercat laboral, amb l'objectiu de descobrir i entendre el fenomen de la motivació a la feina. La tesi es basa en dades primàries recollides per l'investigador, que inclouen 44 entrevistes en profunditat, 2 grups de discussió, documents escrits i quatre anys d'observació directa a quatre universitats. La comunitat acadèmica ha conclòs que la motivació a la feina continua ocupant un lloc significatiu a la recerca especialitzada i a la comunitat empresarial. El món dels negocis canvia i s'endinsa al segle XXI, i J.B Miner (1978 i 1993) i Latham i Pinder (2005) conclouen a les seves obres que la motivació a la feina continua tenint un gran pes als estudis científics. La motivació i el comportament envers la feina són cada vegada més importants, ja que les plantilles de les empreses substitueixen els seus treballadors més veterans per empleats més joves, acabats de sortir de la universitat. Els nous treballadors que s'incorporin a aquestes plantilles procedents de la facultat, seran naturalment diferents als actuals treballadors. El punt de partida d'aquesta tesi és un repàs a la motivació en relació amb la ciència de la gestió empresarial i la psicologia, juntament amb una revisió del pensament filosòfic relacionat amb la interpretació de la motivació a la feina. S'analitza llavors pas a pas la literatura sobre la teoria de la motivació, que es divideix en cinc grups. Els resultats ofereixen un marc exhaustiu per a la motivació a la feina en el context de la mostra teòrica per a l'anàlisi de dades i dels mètodes qualitatius per a la recollida de dades. La unió de la literatura i els descobriments empírics de l'estudi ha demostrat que certes teories de la motivació a la feina poden relacionar-se amb l'existència de les quatre tipologies descobertes mitjançant les dades empíriques. Després de comparar i contrastar la literatura amb les dades, aquestes relacions poden interpretar-se i aplicar-se.

[es] Para la realización de esta tesis se ha llevado a cabo un estudio sobre estudiantes de gestión de empresas de varios países que están a punto de incorporarse al mercado laboral con el fin de descubrir y comprender el fenómeno de la motivación en el trabajo. La tesis se basa en datos primarios recogidos por el investigador, que incluyen 44 entrevistas en profundidad, 2 grupos de discusión, documentos escritos y cuatro años de observación directa en cuatro universidades. La comunidad académica ha concluido que la motivación en el trabajo sigue ocupando un lugar significativo en la investigación especializada y en la comunidad empresarial. El mundo de los negocios cambia y se adentra en el siglo XXI, y J.B Miner (1978 y 1993) y Latham y Pinder (2005)concluyen en sus obras que la motivación en el trabajo sigue teniendo un gran peso en los estudios científicos. La motivación y el comportamiento hacia el trabajo son cada vez más importantes, ya que las plantillas de las empresas sustituyen a sus trabajadores más veteranos por empleados más jóvenes, recién salidos de la universidad. Los nuevos trabajadores que se incorporen a estas plantillas procedentes de la facultad serán naturalmente diferentes de los actuales trabajadores. El punto de partida de esta tesis es un repaso a la motivación en relación con la ciencia de la gestión empresarial, y la psicología, junto a una revisión del pensamiento filosófico relacionado con la interpretación de la motivación en el trabajo. Se analiza entonces paso a paso la literatura sobre la teoría motivacional, que se divide en cinco grupos. Los resultados ofrecen un marco exhaustivo para la motivación en el trabajo en el contexto del muestreo teórico para el análisis de datos y de los métodos cualitativos para la recogida de datos. La unión de la literatura y los descubrimientos empíricos del estudio ha demostrado que ciertas teorías de la motivación en el trabajo pueden relacionarse con la existencia de las cuatro tipologías descubiertas mediante los datos empíricos. Tras comparar y contrastar la literatura con los datos, dichas relaciones pueden interpretarse y aplicarse.