[ca] Actualment, el món enfronta nombrosos conflictes armats. El dret internacional humanitari té com a objectiu regular els mètodes i mitjans utilitzats en aquests conflictes, així com protegir les víctimes. No obstant això, no tots els conflictes armats involucren dos països; també hi ha enfrontaments interns, com el conflicte armat entre les forces estatals de Colòmbia i grups armats dissidents dins del país. Això planteja qüestions sobre l'aplicació i la interpretació del Dret Internacional Humanitari en aquests conflictes. El propòsit d'aquest estudi és examinar si el dret internacional humanitari s'aplica en conflictes armats no internacionals, específicament en el context del conflicte intern a Colòmbia, i com s'aplica i s'interpreta, així com les seves implicacions. Per abordar aquestes qüestions, es va fer una anàlisi exhaustiva del conflicte colombià i els principis teòrics del Dret Internacional Humanitari. Es van examinar les normes, la jurisprudència i els informes d'organitzacions internacionals, tant estatals com no governamentals, per comprendre la intervenció dels actors i les normes del dret internacional humanitari en el conflicte. A més, es va analitzar l'acord de pau i la situació actual per avaluar els resultats d'aquesta intervenció i els èxits aconseguits. S'observa que els convenis de Ginebra es poden aplicar a conflictes sense caràcter internacional, com el colombià, i han de ser respectats per totes les parts involucrades. No obstant això, persisteixen nombroses violacions del DIH a Colòmbia, cosa que requereix la intervenció de les normes del DIH per sancionar i aturar aquestes violacions. Les organitzacions internacionals tenen un paper crucial en difondre les normes del DIH, informar sobre les violacions, garantir-ne el respecte i proporcionar assistència a les víctimes. A més, aquestes organitzacions contribueixen a condemnar les violacions, oferir recursos per restaurar la pau i dialogar amb les parts per promoure la reconciliació. La intervenció del dret internacional humanitari també ha permès la implementació d'un acord de pau i ha impulsat l'Estat colombià a prendre més accions i iniciatives per restablir la pau i aturar les violacions. Tot i aquests avenços, persisteixen la violència i la inseguretat a Colòmbia, cosa que destaca la necessitat d'accions més contundents per part dels Estats i els actors del Dret Internacional Humanitari per aconseguir una pau sostenible.

[en] The world is currently facing numerous armed conflicts. International Humanitarian Law aims to regulate the methods and means used in these conflicts, as well as to protect the victims. However, not all armed conflicts involve two countries; there are also internal confrontations, such as the armed conflict between Colombian state forces and dissident armed groups within the country. This raises questions about the application and interpretation of international humanitarian law in such conflicts. The purpose of this study is to examine whether and how international humanitarian law applies in non-international armed conflicts, specifically in the context of the internal conflict in Colombia, and its implications. To address these questions, a comprehensive analysis of the Colombian conflict and the theoretical principles of international humanitarian law was carried out. The norms, jurisprudence and reports of international organisations, both state and non-governmental, were examined in order to understand the intervention of the actors and the norms of IHL in the conflict. In addition, the peace agreement and the current situation were analysed to assess the results of this intervention and the achievements made. It was noted that the Geneva Conventions can be applied to non-international conflicts, such as the Colombian conflict, and must be respected by all parties involved. Nevertheless, numerous violations of IHL persist in Colombia, requiring the intervention of the rules of IHL to sanction and stop these violations. International organisations play a crucial role in disseminating the rules of IHL, reporting violations, ensuring their respect and providing assistance to victims. In addition, these organisations contribute to condemning violations, providing remedies to restore peace and engaging in dialogue with the parties to promote reconciliation. The intervention of International Humanitarian Law has also allowed for the implementation of a peace agreement and has prompted the Colombian state to take more actions and initiatives to restore peace and stop violations. Despite these advances, violence and insecurity persist in Colombia, highlighting the need for more forceful action by states and IHL actors to achieve sustainable peace.