[ca] L'arqueologia a la cosa sud del Perú sempre ha estat marcada per una tendència històrico-cultural centrada en la creació de cronologies relatives basades en fòssils directors com la ceràmica o els tèxtils. D'aquesta manera, acabaren invisibilitzant-se els subjectes socials que vivien en aquest territori per donar protagonisme a l'objecte. Des d'una arqueologia social i feminista, pretenem tornar el protagonisme a l'objecte d'estudi de l'arqueologia, que són les societats i els subjectes socials que habiten en elles. Aquesta perspectiva implica un apropament als diferents col·lectius socials i sexuals, els quals són partícips de la producció de la vida social i es desenvolupen en el marc d'unes relacions socials concretes, com poden ser de reciprocitat, de caràcter estatal o patriarcal. El mètode que suggerim es en base a la indumentària, entenent aquesta com una materialització de les relacions entre col·lectius, i analitzant-la tant des d'una esfera econòmica, que atén a la seva producció, ús, consum i patiment; com des d'una esfera politico-ideològica de l'aparença i representació. Amb aquesta finalitat, s'ha portat a terme la realització d'una base de dades suficientment exhaustiva que ens permeti posteriorment poder desenvolupar anàlisis estadístics en torn a la tipologia dels elements d'indumentària i d'associació significativa entre grups socials i sexuals. Han estat registrats un total de 2622 elements d'indumentària, amb una contextualització clara, compresos principalment entre els horitzons temporals del 800/700 cal ANE al 400 cal DNE. El registre de les dades ha implicat una recopilació de documentació realitzada des de principis del segle XX fins a l'actualitat, fet que inclou publicacions, documents i informes científic-tècnics inèdits d'arxius històrics. A aquest fet es sumen les dades procedents de les excavacions en extensió de el Cerro de El Trigal i El Trigal III (Nasca, Ica, Perú). Els resultats obtinguts han proporcionat una visió global tant a nivell sincrònic com diacrònic de les tendències i usos exclusius dels elements de d'indumentària per part de cada col·lectiu social i sexual, fet que permet una elaboració de categories socials de vestimenta que van vinculades al sexe, edat, classe social, treball o grups d'afiliació dels individus. Els resultats d'aquesta Tesi Doctoral han contribuït a un dels elements clau per entendre l'organització social dels col·lectius, a més a més de posar de relleu la necessitat d'un apropament al registre arqueològic des d'una perspectiva que visibilitzi a aquests grups i les relaciones entre aquests.

[es] El estudio arqueológico en la costa sur del Perú siempre ha venido marcado por una tendencia histórico cultural centrada en la creación de cronologías relativas en base a fósiles directores, como la cerámica o los textiles. De esta manera, acabaron invisibilizándose los sujetos sociales que vivían en este territorio para dar protagonismo al objeto. Desde una arqueología social y feminista, pretendemos devolver el protagonismo al objeto de estudio de la arqueología, que son las sociedades y los sujetos sociales que habitan en ellas. Esta perspectiva implica un acercamiento a los distintos colectivos sociales y sexuales, los cuales son partícipes de la producción de la vida social y se desarrollan en el marco de unas relaciones sociales concretas, como pueden ser de reciprocidad, de carácter estatal o patriarcal. El método que sugerimos es hacerlo desde la indumentaria, entendiendo ésta como una materialización de las relaciones entre los colectivos, y analizándola tanto desde una esfera económica, que atiende a su producción, uso consumo, disfrute y padecimiento; como desde una esfera político-ideológica de la apariencia y representación. Para ello ha sido llevada a cabo una base de datos lo suficientemente exhaustiva que nos permita posteriormente poder desarrollar análisis estadísticos en torno a la tipología de elementos de atuendo y de asociación significativa entre grupos sociales y sexuales. Han sido registrados en total 2622 elementos de indumentaria, con una contextualización clara, comprendidos principalmente en los horizontes temporales del 800/700 cal ANE al 400 cal DNE. El registro de los datos ha implicado una recopilación de documentación realizada desde principios del siglo XX hasta la actualidad, lo que incluye publicaciones, documentos e informes científico-técnicos inéditos de archivos históricos. A ello se le suman los datos procedentes de las excavaciones en extensión del Cerro de El Trigal y El Trigal III (Nasca, Ica, Perú). Los resultados obtenidos han proporcionado una visión global tanto a nivel sincrónico como diacrónico de las tendencias y usos exclusivos de los elementos de indumentaria por parte de cada colectivo social y sexual, lo que permite una elaboración de categorías sociales de atuendo que van vinculadas al sexo, edad, clase social, trabajo o grupos de afiliación de los individuos. Los resultados de esta Tesis Doctoral han arrojado luz sobre uno de los elementos clave para el entendimiento de la organización social de los colectivos, además de poner de relieve la necesidad de un acercamiento al registro arqueológico desde una perspectiva que visibilice a estos grupos y a las relaciones entre éstos.