BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] L'objectiu principal d'aquest article és compartir la metodologia desenvolupada i els seus resultats en les classes d'Econometria I, matèria troncal del nou grau d'Economia en la USC implantada per primera vegada en el present curs 2009-10. Com a part essencial de la metodologia, hem de destacar les activitats realitzades en les classes interactives que tracten de que l'alumne s'impliqui, assimili, interpreti i comprengui l'Econometria como a eina empírica per l'anàlisi econòmic. Aquest enfocament aplicat és aconseguit gràcies a les possibilitats de les classes interactives, amb el suport del Campus Virtual, davant de les tradicionals classes magistrals amb un enfocament més teòric i que no fomenta la participació de l'alumnat. Presentem una descripció de la metodologia de les activitats desenvolupades en les classes interactives. Finalment, presentem els resultats d'un qüestionari d'avaluació plantejat als alumnes, que posen de manifest l'alt grau de satisfacció amb la metodologia de les classes interactives en front a les classes magistrals, tot i que ha suposat un repte aquest canvi de sistema d'aprenentatge

[es] El objetivo principal de este artículo es compartir la metodología desarrollada y sus resultados en las clases de Econometría I, materia troncal del nuevo grado de Economía en la USC implantada por primera vez en el presente curso 2009-10. Como parte esencial de la metodología, debemos destacar las actividades realizadas en las clases interactivas que tratan de que el alumno se implique, asimile, interprete y comprenda la Econometría como herramienta empírica para el análisis económico. Este enfoque aplicado es alcanzado gracias a las posibilidades de las clases interactivas, con el soporte del Campus Virtual, frente a las tradicionales clases magistrales con un enfoque más teórico y que no fomenta la participación del alumno. Presentamos una descripción de la metodología de las actividades desarrolladas en las clases interactivas. Finalmente, presentamos los resultados de un cuestionario de evaluación planteado a los alumnos, que ponen de manifiesto el alto grado de satisfacción con la metodología de clases interactivas frente a clases magistrales, a pesar de que ha supuesto todo un reto este cambio de sistema de aprendizaje.
[ca] Aquest article és part de la investigació titulada La consciència del component fònic en la formació del professorat brasiler d'espanyol/L2, realitzada per Brandão (2022). El seu objectiu era estimular la consciència del component fònic a través del curs de formació HablapuntoELE. En aquest treball, es presentarà la implementació i la valoració del curs realitzada per la professora investigadora i pels seus alumnes informants, brasilers estudiants d'espanyol. Amb això, es pretén mostrar les propostes didàctico-metodològiques d'ensenyament de la pronunciació que van aconseguir millors resultats i, alhora, les que van dificultar l'aprenentatge fònic dels brasilers. En el seu aspecte teòric, l'article s'adscriu al camp de la fonètica contrastiva tant en l'àmbit perceptiu com productiu, per abordar la interfonologia L1-L2 a nivell segmental, fonamentat principalment en els treballs de Flege (1991, 1995). A nivell suprasegmental, es recolza en els estudis de Gil (2007), Cantero y Mateo (2013), Fonseca de Oliveira y Cantero (2011), Fonseca de Oliveira (2013) i Devís (2017). En el seu aspecte metodològic, es concep com una investigació-acció basada en els pressupostos de Latorre (2005).

[es] Este artículo es parte de la investigación titulada La conciencia del componente fónico en la formación del profesorado brasileño de español/L2, realizada por Brandão (2022). Su objetivo era estimular la conciencia del componente fónico a través del curso de formación HablapuntoELE. En este trabajo, se presentará la implementación y la valoración del curso realizadas por la profesora investigadora y sus alumnos informantes, brasileños estudiantes de español. Con ello, se pretende mostrar las propuestas didáctico-metodológicas de enseñanza de la pronunciación que lograron mejores resultados y, a la vez, las que dificultaron el aprendizaje fónico de los brasileños. En su aspecto teórico, el artículo se adscribe al campo de la fonética contrastiva en el ámbito perceptivo y productivo para abordar la interfonología L1-L2 a nivel segmental, fundamentado principalmente en los trabajos de Flege (1991, 1995). A nivel suprasegmental, se apoya en los estudios de Gil (2007), Cantero y Mateo (2013), Fonseca de Oliveira y Cantero (2011), Fonseca de Oliveira (2013) y Devís (2017). En su aspecto metodológico, se concibe como una investigación-acción que se basa en los presupuestos de Latorre (2005).
[ca] Possiblement hi ha gent que pensa que a Barcelona només hi ha coloms i gavines. Potser algun ciutadà més observador s'ha fixat en què també hi ha lloros verds i d'altres petits ocells de nom desconegut. La veritat és que la ciutat de Barcelona és el lloc triat per desenes d'espècies d'ocells a l'hora de reproduir-se. L'Atles dels ocells nidificants de Barcelona és un projecte que pretén conèixer de forma detallada les espècies d'ocells reproductores al municipi de Barcelona. Compta amb la sinergia de professionals i de ciutadans voluntaris i ha d'esdevenir una eina de coneixement i de gestió. Ha estat impulsat per la Universitat de Barcelona, l'Institut Català d'Ornitologia, la Fundació Barcelona Zoo i l'Ajuntament de Barcelona. Com s'està duent a terme la realització d'aquest Atles?

[es] Es posible que haya gente que piense que en Barcelona solo hay palomas y gaviotas. Algún ciudadano quizás se haya fijado en que también hay loros verdes y otros pequeños pájaros de nombre desconocido. Sin embargo, la ciudad de Barcelona es el lugar escogido por decenas de especies de pájaros para reproducir-se. El Atles dels ocells nidificants a Barcelona es un proyecto que pretende conocer de forma detallada las especies de aves reproductoras en el municipio de Barcelona. Para ello, cuenta con la sinergia de profesionales y de ciudadanos voluntarios y pretende ser una herramienta de conocimiento y de gestión. Ha sido impulsado por la Universitat de Barcelona, el Institut Català d'Ornitologia, la Fundació Barcelona Zoo y el Ajuntament de Barcelona. ¿Cómo se está llevando a cabo este proyecto?
[ca] La reducció de la tècnica a l'objecte tècnic, característica de la tesi de la neutralitat de la tecnologia, és criticada des de diferents postures que per a definir la tècnica proposen la necessitat de parlar també del conjunt tècnic. Aquest conjunt tècnic fa referència a les dimensions material i imaginària en la seva fabricació, distribució, ús i fi de vida com a inseparables de l'objecte tècnic. Prenent en consideració el treball d'Adrián Almazán i Lewis Mumford, es planteja una crítica sobre la neutralitat de les tecnologies de la computació, centrant-me en la seva afinitat amb la idea del progrés i la seva corresponent noció de naturalesa com a objecte de quantificació, dominació i explotació. Per a això, em centraré en la dimensió ecosocial del conjunt tècnic material i simbòlic de la computació des d'una crítica al sistema capitalista-colonial i la seva expressió extractivista. Després estudiaré la perpetuació de la tesi de la neutralitat de la tecnologia, així com els pressupostos que la sostenen, en els continguts relacionats amb les competències digitals de la LOMLOE. Finalment, defenso la intersecció entre les humanitats ecològiques i les pedagogies crítiques com una manera d'elaborar una educació ecosocial que superi el plantejament neutralista ofert per la LOMLOE.

[es] La reducción de la técnica al objeto técnico, característica de la tesis de la neutralidad de la tecnología, es criticada desde distintas posturas que para definir la técnica proponen la necesidad de hablar también del conjunto técnico. Este conjunto técnico hace referencia a las dimensiones material e imaginaria en su fabricación, distribución, uso y fin de vida como inseparables del objeto técnico. A la luz del trabajo de Adrián Almazán y Lewis Mumford, se plantea una crítica acerca de la neutralidad de las tecnologías de la computación, centrándome en su afinidad con la idea del progreso y su correspondiente noción de naturaleza como objeto de cuantificación, dominación y explotación. Para ello, me centraré en la dimensión ecosocial del conjunto técnico material y simbólico de la computación desde una crítica al sistema capitalista-colonial y su expresión extractivista. Tras ello, estudiaré la perpetuación de la tesis de la neutralidad de la tecnología, así como los presupuestos que la sostienen, en los contenidos relacionados con las competencias digitales de la LOMLOE. Finalmente, defiendo la intersección entre las humanidades ecológicas y las pedagogías críticas como una forma de elaborar una educación ecosocial que supere el planteamiento neutralista ofrecido por la LOMLOE.
[ca] L'objecte d'aquest article és l'estudi de la façana de l'església de Santa Maria de Vilafranca del Penedès, des de l'obra gòtica fins als nostres dies. El temple va començar a construir-se a finals del segle XIII i es va consagrar l'any 1484 amb una portalada gòtica inacabada. Al segle XVI la façana es va completar amb una galeria renaixentista que tres-cents anys després es percebia com un afegit greco-romà pagà i va suscitar crítiques importants des de tots els sectors de la societat. Aquesta situació va concloure amb l'aixecament d'una façana neogòtica projectada per August Font, que va haver de restaurar-se a mitjans de segle i que encara pot contemplar-se a l'actualitat.

[es] El objeto de este artículo es el estudio de la fachada de la iglesia de Santa Maria de Vilafranca del Penedès, desde la obra gótica hasta nuestros días. El templo empezó a construirse a finales del siglo XIII y se consagró el año 1484 con una portalada gótica inacabada. En el siglo XVI la fachada se completó con una galería renacentista que trescientos años después se percibía como un añadido greco-romano pagano y suscitó críticas importantes desde todos los sectores de la sociedad. Esta situación concluyó con el levantamiento de una fachada neogótica proyectada por August Font, que tuvo que restaurarse a mediados del siglo XX y que todavía puede contemplarse en la actualidad.
[ca] El present article té com a objectiu fer un balanç general de les morts ocorregudes durant la conflictivitat política a Veneçuela entre abril i juliol de 2017. S'hi comença amb una anàlisi del context polític i social, en la qual es reflecteix la crisi institucional que va generar l'onada de protestes. Tot seguit, s'hi ofereix una sèrie de consideracions conceptuals sobre l'ús excessiu de la força, tal vegada que s'hi exposa l'obligació que tenen els funcionaris de seguritat d'assegurar el dret a la vida i a la manifestació pacífica, raons per les quals han d'utilitzar la força de manera legal i proporcional. Després, s'hi explica la base normativa nacional sobre control de manifestacions, on s'especifiquen els principis que els funcionaris han de respectar. A més, s'hi exposa la distribució de competències entre els diferents cossos de seguretat veneçolans pel que fa al control de manifestacions. L'article prossegueix amb la presentació d'una caracterització de les morts ocorregudes entre el 6 d'abril i el 27 de juliol basada en els registres publicats pel Ministeri Públic, incloent a l'anàlisi variables de lloc, data, tipus de mitjà emprat, així com perfils de víctimes i victimaris. Per acabar, s'hi ofereixen unes reflexions finals a fi d'establir algunes recomanacions davant del difícil context que s'entreveu en un futur immediat.

[es] El presente artículo tiene como objetivo realizar un balance general de las muertes ocurridas durante la conflictividad política en Venezuela entre abril y julio de 2017. Se comienza con un análisis del contexto político y social, en el cual se refleja la crisis institucional que generó la ola de protestas. A continuación, se ofrece una serie de consideraciones conceptuales sobre el uso excesivo de la fuerza, a la vez que se da cuenta de la obligación que tienen los funcionarios de seguridad de asegurar el derecho a la vida y a la manifestación pacífica, razones por las cuales deben utilizar la fuerza de manera legal y proporcional. Luego, se explica la base normativa nacional sobre control de manifestaciones, donde se especifican los principios que los funcionarios deben respetar. Además, se expone la distribución de competencias entre los distintos cuerpos de seguridad venezolanos en cuanto a control de manifestaciones. Se continúa con la presentación de una caracterización de las muertes ocurridas entre el 6 de abril y el 27 de julio con base en los registros publicados por el Ministerio Público, incluyendo en el análisis variables de lugar, fecha, tipo de medio empleado, así como perfiles de víctimas y de victimarios. Por último, se ofrecen unas reflexiones finales con miras a establecer algunas recomendaciones ante el difícil contexto que se vislumbra en el futuro inmediato.
[ca] Les recerques recents sobre docència universitària en estadística s'han centrat en identificar les principals variables que afecten al rendiment acadèmic. L'objectiu d'aquest estudi és analitzar les propietats psicomètriques de quatre qüestionaris (SAS, SATS, MSES-R, PMP) disposats en una bateria de prerequisits per a l'aprenentatge de l'estadística i, per tant, potencials predictors del rendiment. Mètode: La bateria es va administrar a una mostra de 96 estudiants del Grau en Psicologia de la Universitat de Barcelona durant el curs acadèmic 2010-2011 en l'assignatura de Tècniques de Recerca. Resultats: Totes les escales van mostrar alts valors en els coeficients de consistència interna. En relació a la validesa, es van trobar correlacions significatives en sentit negatiu entre els factors teòrics del SAS i del SATS. Les puntuacions d'autoeficàcia davant els problemes matemàtics estaven fortament relacionades amb el rendiment en matemàtiques. Les anàlisis factorials van mostrar una solució de cinc factors per al SAS i una solució unifactorial per al MSES-R.

[es] Las investigaciones recientes sobre docencia universitaria en Estadística se han centrado en identificar las principales variables que afectan al rendimiento académico. El objetivo de este estudio es analizar las propiedades psicométricas de cuatro cuestionarios (SAS, SATS, MSES-R, PMP) presentados como una batería de prerrequisitos para el aprendizaje de la Estadística, y por tanto potenciales predictores del rendimiento. Método: La batería se administró a una muestra de 96 estudiantes del Grado de Psicología de la Universidad de Barcelona, durante el curso académico 2010-2011 en la asignatura de Tècniques de Recerca. Resultados: Todas las escalas mostraron altos valores en los coeficientes de consistencia interna. En relación con análisis de la validez, se encontraron correlaciones significativas en sentido negativo entre los factores teóricos del SAS y del SATS. Las puntuaciones de autoeficacia ante problemas matemáticos estaban fuertemente relacionadas con el rendimiento en Matemáticas. Los análisis factoriales mostraron una solución de cinco factores para el SAS y una solución unifactorial para el MSES-R.
[ca] INTRODUCCIÓ. Els canvis en la nova Llei orgànica d'educació LOMLOE han donat pas a un reconeixement del pensament computacional en la legislació educativa en les ensenyances no universitàries atenent reivindicacions de la Comissió Europea que posava de manifest els seus efectes positius sobre els processos cognitius en la resolució de problemes. MÈTODE. Es presenta una proposta didàctica per a l'assignatura de matemàtiques i alumnat de tercer de primària amb l'objectiu de mostrar que el pensament computacional pot ser una eina fonamental per a la millora de la resolució de problemes aritmètics. RESULTATS. S'han dissenyat una sèrie d'activitats desvinculades d'entorns tecnològics amb les quals treballar la comprensió dels enunciats, l'organització i l'anàlisi de dades. A més, es presenta una bateria de problemes amb la qual mesurar el nivell de partida de l'alumnat i avaluar si les estratègies de pensament computacional milloren la resolució de problemes. DISCUSSIÓ. L'aplicació del pensament computacional permet treballar i millorar competències i habilitats relacionades amb la resolució de problemes que poden resultar clau en tot el currículum per estar estretament relacionat amb la comprensió de qualsevol enunciat, la indagació, la generació d'hipòtesis i l'avaluació dels resultats obtinguts.

[es] INTRODUCCIÓN. Los cambios en la nueva Ley Orgánica de Educación LOMLOE han dado paso a un reconocimiento del pensamiento computacional en la legislación educativa en las enseñanzas no universitarias, atendiendo reivindicaciones de la Comisión Europea que ponía de manifiesto sus efectos positivos sobre los procesos cognitivos en la resolución de problemas. MÉTODO. Se presenta una propuesta didáctica para la asignatura de matemáticas y alumnado de tercero de primaria donde el objetivo es mostrar que el pensamiento computacional puede ser una herramienta fundamental para la mejora de la resolución de problemas aritméticos. RESULTADOS. Se ha diseñado una serie de actividades desvinculadas de entornos tecnológicos con las cuales trabajar la comprensión de los enunciados, la organización y el análisis de datos. Además, se presenta una batería de problemas con la cual mesurar el nivel de partida del alumnado y evaluar si las estrategias de pensamiento computacional mejoran la resolución de problemas. DISCUSIÓN. La aplicación del pensamiento computacional permite trabajar y mejorar competencias y habilidades relacionadas con la resolución de problemas que pueden resultar clave en todo el currículum por estar estrechamente relacionado con la comprensión de cualquier enunciado, la indagación, la generación de hipótesis y la evaluación de los resultados obtenidos.
[ca] Conceptes com "reciprocitat", "incrustació" i "capital social" han estat instruments cabdals en la descripció i anàlisi de les relacions socials que són subjacents a les activitats econòmiques a les àrees geogràfiques definides com economies regionals o districtes industrials, que a Europa han esdevingut models d'un desenvolupament d'èxit. La historització d'aquests conceptes, en posar damunt la taula les agendes polítiques concretes dels intel·lectuals que les van produir, revela la seva condició paradoxal: malgrat tractar-se de conceptes abstractes, la seva veritable força radica en el seu caràcter situat, sia en termes socials, culturals, històrics o espacials. Aquesta situació apunta a la dificultat del "realisme etnogràfic" i a la necessitat de desenvolupar quelcom com un "realisme històric reflexiu" que faci més viable la comunicació antropològica.

[es] Conceptos como "reciprocidad", "incrustación" y "capital social" han sido instrumentos cruciales en la descripción y análisis de las relaciones sociales que subyacen a las actividades económicas en las áreas geográficas definidas como economías regionales o distritos industriales, que en Europa han devenido modelos de un desarrollo exitoso. La historización de estos conceptos, al poner sobre la mesa las agendas políticas concretas de los intelectuales que los produjeron, revela su condición paradójica: pese a tratarse de conceptos abstractos, su verdadera fuerza estriba en su carácter situado, ya sea en términos sociales, culturales, históricos o espaciales. Esta situación apunta a la dificultad del "realismo etnográfico" y a la necesidad de desarrollar algo así como un "realismo histórico reflexivo" que haga más viable la comunicación antropológica.
[ca] La pèrdua de biodiversitat als conreus és conseqüència de la intensificació agrària sorgida als anys 60. Els canvis en l'estructura del paisatge i les pràctiques agrícoles afecten la conservació de la biodiversitat dels agrosistemes i el manteniment de determinades funcions ecològiques com la protecció dels conreus. Per aquest motiu és necessari conèixer la importància de la gestió agrícola i del context paisatgístic per poder desenvolupar mètodes que permetin reduir la pressió ambiental lligada a les activitats agràries i millorar les funcions ecosistèmiques. Així doncs, el objectius actuals de grup de recerca Ecologia dels Sistemes Agrícoles són: estudiar la biodiversitat dels marges i de les vores dels conreus en relació a l'estructura del paisatge, estudiar l'efecte de les pràctiques agrícoles sobre la biodiversitat dels conreus i dels marges, dissenyar pràctiques per la conservació de la biodiversitat, comprendre l'efecte de les invasions biològiques sobre la biodiversitat i dissenyar pràctiques per augmentar la resistència a les invasions.

[es] La pérdida de biodiversidad en los cultivos es consecuencia de la intensificación agraria surgida en los años 60. Los cambios en la estructura del paisaje y las prácticas agrícolas afectan la conservación de la biodiversidad de los agrosistemas y el mantenimiento de determinadas funciones ecológicas como la protección de los cultivos. Por este motivo es necesario conocerla importancia de la gestión agrícola y del contexto paisajístico para poder desarrollar métodos que permitan reducir la presión ambiental relacionada con las actividades agrarias y para mejorar las funciones ecosistémicas. Así pues, los objetivos actuales del grupo de investigación Ecología de los Sistemas Agrícolas son: estudiar la biodiversidad de los márgenes y de los bordes de los cultivos en relación a la estructura del paisaje, estudiar el efecto de las prácticas agrícolas sobre la biodiversidad de los cultivos y de los márgenes, diseñar prácticas para la conservación de la biodiversidad, comprender el efecto de las invasiones biológicas sobre la biodiversidad y diseñar prácticas para aumentar la resistencia a las invasiones.
[ca] Les revistes, els periòdics, els gravats i altres impresos que van sortir de les impremtes dels grups escolars del Patronat Escolar són el testimoni directe dels nens i les nenes que van viure una revolució pedagògica molt intensa en un període de temps molt reduït, ja que la guerra va estroncar el projecte educatiu. Concretament, analitzarem dues fonts documentals procedents del Grup Escolar Lluís Vives: d'una banda, el primer i únic número de la revista Vives, publicat el maig del 1936, i de l'altra, la carpeta de linogravats titulada Llibre de la natura. Ambdues publicacions permeten fer-nos una idea bastant ajustada de com era l'escola, quins eren els mètodes d'aprenentatge que se seguien i quins valors s'hi fomentaven. En definitiva, constitueixen un testimoni del dietari pedagògic de l'escola i ens permeten ratificar els idearis dels grups escolars del Patronat Escolar i de les escoles municipals de Barcelona durant la II República.

[es] Las revistas, los periódicos, los grabados y otros impresos que salieron de las imprentas de los grupos escolares del Patronato Escolar son el testimonio directo de los niños y niñas que vivieron una revolución pedagógica muy intensa en un periodo de tiempo muy reducido, ya que la guerra truncó el proyecto educativo. Concretamente, analizaremos dos fuentes documentales procedentes del Grupo Escolar Lluís Vives: por un lado, el primer y único número de la revista Vives, publicada en mayo de 1936 y, por otro, la carpeta de linograbados titulada Llibre de la natura. Ambas publicaciones permiten hacernos una idea bastante ajustada de cómo era la escuela, cuáles eran sus métodos de aprendizaje y qué valores se fomentaban en ella. En definitiva, constituyen un testimonio del dietario pedagógico de la escuela y nos permiten ratificar los idearios de los grupos escolares del Patronato Escolar y de las escuelas municipales de Barcelona durante la II República.