BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Amb l'evolució de la intel·ligència artificial i, especialment, l'aprenentatge computacional, les empreses fabricants d'automòbils i de tecnologia estan en plena investigació del cotxe del futur. Juntament amb l'arribada de nou maquinari potent, l'aprenentatge profund s'espera que sigui un dels camps més destacats en el sector de l'automòbil. En aquest treball, estarem desenvolupant un sistema de detecció d'objectes amb xarxes neuronals utilitzant l'arquitectura de You Only Look Onze (YOLO). Entrenarem i avaluarem el model utilitzant diversos conjunts de dades per poder extreure conclusions sobre la seva viabilitat per a la conducció autònoma o altres aplicacions d'assistència a la conducció.

[es] Con la evolución de la inteligencia artificial y, especialmente, el aprendizaje computacional, las empresas fabricantes de automóviles y de tecnología están en plena investigación del coche del futuro. Junto con la llegada de nuevo hardware potente, el aprendizaje profundo se espera que sea uno de los campos más destacados en el sector automotriz. En este trabajo, estaremos desarrollando un sistema de detección de objetos con redes neuronales utilizando la arquitectura de You Only Look Once (YOLO). Vamos a entrenar y evaluar el modelo utilizando varios conjuntos de datos y extraer conclusiones sobre su viabilidad para la conducción autónoma u otras aplicaciones de asistencia a la conducción.
[ca] Avui dia, és àmpliament reconeguda la contribució del coneixement i l'emprenedoria en el desenvolupament econòmic i social de qualsevol regió. Sens dubte, en aquest context, les universitats emprenedores juguen un paper molt important, ja que són una àrea fèrtil per a la generació de coneixement i idees innovadores que poden ser disseminades a la societat a través de diverses iniciatives emprenedores. No obstant això, la interrelació i influència entre diversos factors que puguin condicionar el seu desenvolupament ha estat poc explorada. Per això, que aquest article tracta de contribuir a una millor comprensió dels factors de l'entorn i interns que condicionen el desenvolupament d'universitats emprenedores.

[es] Hoy en día, es ampliamente reconocida la contribución del conocimiento y emprendimiento en el desarrollo económico y social de cualquier región. Sin duda, en este contexto, las universidades emprendedoras juegan un papel muy importante; ya que son un área fértil para la generación de conocimiento e ideas innovadoras que pueden ser diseminadas a la sociedad a través de diversas iniciativas emprendedoras. Sin embargo, la interrelación e influencia entre diversos factores que pudieran condicionar su desarrollo ha sido poco explorada. De ahí, que este artículo trate de contribuir a un mejor entendimiento de los factores del entorno e internos que condicionan el desarrollo de universidades emprendedoras.
[ca] El jaciment musterià de la "Grotte du Noisetier" presenta una indústria lítica realitzada majoritàriament amb materials locals considerats mediocres (quarsites, lidites, etc.), extrets dels còdols de les formacions al·luvials o de les immediacions del riu Neste situat, avui en dia, a uns 145 m per sota de l'assentament. De forma menys freqüent trobem sílex exogen; el seu origen exacte està encara per determinar però les fonts més pròximes es troben a uns 30 km en línia recta (una distància real de 50 km, seguint el camí de la vall). La producció està orientada, essencialment, a l'extracció d'ascles seguint principalment 2 mètodes de talla: el discoide i el Levallois. L'aplicació d'aquest últim sobre les quarsites, tenint en compte les limitacions mecàniques del material, mereix ser considerada. L'utillatge sobre ascla és poc abundant i està escassament caracteritzat; es limita essencialment a raspadors, puntes musterianes i denticulats. Així mateix, convé mencionar la presència d'un bifaç i d'un hachereau que permeten entreveure una relació entre la indústria de la "Grotte de Noisetier" i la "facies vasconiense", terme definit per F. Bordes en els anys cinquanta, a partir de les indústries de l'extrem occidental dels Pirineus i de les muntanyes cantàbriques.

[es] El yacimiento musteriense de la "Grotte du Noisetier" presenta una industria lítica realizada mayoritariamente con materiales locales considerados mediocres (cuarcitas, liditas, etc.), extraídos de los cantos de las formaciones aluviales o en los alrededores del río Neste situado, hoy en día, a unos 145 m por debajo del asentamiento. De forma menos frecuente, encontramos sílex exógeno; su origen exacto está aún por determinar pero las fuentes más próximas se encuentran a unos 30 km en línea recta (una distancia real de 50 km siguiendo el camino del valle). La producción está orientada, esencialmente, a la extracción de lascas siguiendo principalmente 2 métodos de talla: el discoide y el Levallois. La aplicación de este último sobre las cuarcitas, teniendo en cuenta las limitaciones mecánicas del material, merece ser considerada. El utillaje sobre lasca es poco abundante y está escasamente caracterizado; se limita esencialmente a raederas, puntas musterienses y denticulados. Asimismo, conviene mencionar la presencia de un bifaz y de un hendedor que permiten entrever una relación entre la industria de la "Grotte de Noisetier" y el "facies vasconiense", término definido por F. Bordes en los años 50, a partir de las industrias del extremo occidental de los Pirineos y de los Montes cantábricos.
[ca] En aquesta contribució es presenta una conversa entre dos docents amb experiència en l'ensenyament de llengües i alfabetització per a persones adultes migrades al context català. Els interlocutors són Alfons Formariz, docent amb una llarga carrera dedicada a l'educació d'adults amb col·lectius migrants, i Laura Navarro, docent de llengües i alfabetització d'adults amb experiència com a responsable de programes d'acollida lingüística al tercer sector. El seu diàleg ofereix una perspectiva valuosa sobre el passat, present i futur de l'ensenyament de llengües i alfabetització de persones adultes i explora els principals els reptes, avenços i necessitats d'aquesta tasca educativa.

[es] Este artículo presenta una conversación entre dos educadores experimentados en el campo de la enseñanza de lenguas y la alfabetización para personas adultas migrantes en el contexto catalán. Los interlocutores son Alfons Formariz, un educador con una larga trayectoria dedicada a la educación de adultos en el contexto de la migración, y Laura Navarro, profesora de lenguas y educadora en alfabetización con experiencia como coordinadora de programas de acogida sociolingüística en el tercer sector. Su diálogo ofrece valiosas perspectivas sobre el pasado, el presente y el futuro de la enseñanza de lenguas y la alfabetización para personas adultas, explorando los principales desafíos, avances y necesidades de esta tarea educativa.
[ca] Els incendis forestals són una pertorbació amb un paper decisiu en l'estructura i dinàmica dels ecosistemes mediterranis. La majoria de les seves espècies vegetals presenten mecanismes de resposta al foc, com la germinació de llavors i la rebrotada d'individus cremats. Les masses forestals regenerades a partir de rebrots assoleixen densitats massa altes i una baixa producció, i, per tant, és fonamental dur a terme una gestió mitjançant tractaments silvícoles. El principal objectiu d'aquest projecte és quantificar l'efecte de la selecció de rebrots i la selecció de rebrots més la desbrossada sobre el creixement de l'Arbutus unedo. S'han estudiat 12 parcelles en regeneració després dels incendis de 1985, 1986 i 1994 al terme municipal d'Esparreguera. Els resultats mostren que els dos tractaments afavoreixen de la mateixa manera el creixement dels peus d'Arbutus unedo, a causa de la disminució de la competència intraespecífica i interespecífica. La desbrossada (a nivell de parcella, no d'individu), no obstant, provoca un increment probablement perjudicial de l'alçada dels rebrots, per la major disponibilitat de llum. Per tal de proposar un model de gestió forestal, s'ha realitzat una anàlisi multicriterial dels diferents escenaris, on s'han considerat altres criteris, com són el model de combustible, la possibilitat de pastura i el cost econòmic. L'alternativa preferida en els boscos d'Arbutus unedo és la selecció de rebrots i la desbrossada.

[es] Los incendios forestales son una perturbación con un papel decisivo en la estructura y dinámica de los ecosistemas mediterráneos. La mayoría de sus especies vegetales presentan mecanismos de respuesta al fuego, como la germinación de semillas y el rebrote de individuos quemados. Las masas forestales regeneradas a partir de rebrotes alcanzan densidades demasiado elevadas y una baja producción, y por lo tanto es fundamental llevar a cabo una gestión mediante tratamientos silvícolas. El principal objectivo de este proyecto es cuantificar el efecto de la selección de rebrotes y la selección de rebrotes más el desbrozado sobre el crecimiento del Arbutus unedo. Se han estudiado 12 parcelas en regeneración después de los incendios de 1985, 1986 y 1994 en el término municipal de Esparreguera. Los resultados muestran que los dos tratamientos favorecen de la misma manera el crecimiento de los pies de Arbutus unedo, a causa de la disminución de la competencia intraespecífica i interespecífica. Sin embargo, el desbroce (a nivel de parcela, no de individuo) provoca un incremento probablemente perjudicial de la altura de los rebrotes, por la mayor disponibilidad de luz. Para proponer un modelo de gestión forestal, se ha realizado un anàlisis multicriterial de los diferentes escenarios, donde se han considerado otros criterios, como son el modelo de combustible, la posibilidad de pasto y el coste económico. La alternativa preferida en los bosques de Arbutus unedo es la selección de rebrotes y el desbrozado.
[ca] Dels pacients amb DM1 diagnosticats entre 1985-1994 en el nostre centre, vàrem seleccionar 147 amb seguiment ininterromput des del debut i durant més de 10 anys. Vàrem revisar les dades registrades anualment relacionades amb el tractament, control glicèmic i risc cardiovascular, amb els objectius d'avaluar el Grau de control, l'existència de factors predictors, la prevalença de complicacions tardanes i la seva relació amb el control glucèmic. Vàrem objectivar que la insulinoteràpia intensiva permetia mantenir un control glucèmic adequat, i que el grau de control a l'any del diagnòstic predeia el control posterior. La prevalença de complicacions va ser inferior a la descrita prèviament.

[es] De los pacientes con DM1 diagnosticados entre 1985-1994 en nuestro centro, seleccionamos 147 con seguimiento ininterrumpido desde el debut y durante más de 10 años. Revisamos los datos registrados anualmente relacionados con el tratamiento, control glucémico y riesgo cardiovascular, con los objetivos de evaluar el grado control, la existencia de factores predictores, la prevalencia de complicaciones tardías y su relación con el control glucémico. Objetivamos que la insulinoterapia intensiva permitía mantener un control glucémico adecuado, y que el grado de control al año del diagnóstico predecía el control posterior. La prevalencia de complicaciones fue inferior a la descrita previamente.
[ca] Partint de l'aparent vincle entre els dolços tradicionals japonesos (els wagashi) i la natura i el seu ús en determinats contextos religiosos al Japó, el present treball busca descobrir què ha motivat i influït la creació d'aquests dolços. A través de la consulta de fonts escrites i conferències s'ha compilat informació relativa a la gastronomia japonesa, la influència que el budisme i el xintoisme han exercit sobre aquesta i el paper que la visió de la societat japonesa respecte a la natura ha tingut també en la confecció dels dolços. Primerament, s'introdueixen els wagashi i la seva evolució al llarg de la història dins el territori japonès, des del seu origen com a kashi fins al canvi a wagashi al període Meiji i les transformacions a les quals van ser subjectes arran de les relacions que es mantenien amb l'estranger. Seguidament, es tracta la relació que la societat japonesa manté amb la natura per comprendre el valor que se li confereix, parant atenció a l'ús i idealització que en fan la política i els corrents religiosos per, en acabar, veure com aquesta idealització de la natura és plasmada en els àmbits gastronòmics i estètics. A continuació el treball profunditza en els wagashi i els diferents factors que els donen nom, forma, color, ús, significat, etc., i també la participació d'aquests dolços en cerimònies i rituals d'origen religiós. De manera que, finalment, es pot veure com la seva existència és resultat de l'encontre de diferents variants en quelcom tan aparentment senzill com és un dolç.

[es] Partiendo del aparente vínculo entre los dulces tradicionales japoneses (los wagashi) y la naturaleza y su uso en determinados contextos religiosos en Japón, el presente trabajo busca descubrir qué ha motivado e influido la creación de estos dulces. A través de la consulta de fuentes escritas y conferencias se ha compilado información relativa a la gastronomía japonesa, la influencia que el budismo y el sintoísmo han ejercido sobre esta y el papel que la visión de la sociedad japonesa respecto la naturaleza ha tenido también en la confección de los dulces. Primeramente, se introducen los wagashi y su evolución a lo largo de la historia dentro del territorio japonés, desde su origen como kashi hasta el cambio a wagashi en el período Meiji y las transformaciones a las que fueron sujetos a raíz de las relaciones que se mantenían con el extranjero. Seguidamente, se trata la relación que la sociedad japonesa mantiene con la naturaleza para comprender el valor que se le confiere, prestando atención al uso e idealización que la política y las corrientes religiosas dan a esta, para después ver cómo esta idealización de la naturaleza es plasmada en los ámbitos gastronómicos y estéticos. A continuación, el trabajo profundiza en los wagashi y los diferentes factores que les dan nombre, forma, color, uso, significado, etc., y también la participación de estos dulces en ceremonias y rituales de origen religioso. De manera que, finalmente, se puede ver cómo su existencia es resultado del encuentro de diferentes variantes en algo tan aparentemente sencillo como es un dulce.
[ca] En aquest treball s'analitzen de manera contrastiva els mecanismes lingüístics i fònics de la cortesia a la publicitat convencional i a la publicitat de les organitzacions del Tercer Sector o ONG. També s'hi analitzen les diferències i les semblances entre els mecanismes de cortesia emprats al llenguatge publicitari en espanyol i en anglès

[es] En este trabajo se analizan de manera contrastiva los mecanismos lingüísticos y fónicos de la cortesía en la publicidad convencional y en la publicidad de las organizaciones del Tercer Sector o ONG. A su vez también se analizan las diferencias y similitudes entre los mecanismos de cortesía utilizados en el lenguaje publicitario en español y en inglés
[ca] Detectar objectes en imatges es una de les funcionalitats clau de múltiples aplicacions. Els detectors més prometedors s'entrenen a partir de mostres etiquetades, basant-se en la seva aparença. Aquest procés d'etiquetatge es una tasca subjectiva realitzada per humans, que requereix d'un gran esforç i resulta en anotacions poc precises. El desenvolupament d'entorns virtuals controlables admet la generació automàtica d'imatges etiquetades amb gran precisió, on les dades sintètiques obtingudes serveixen per entrenar classificadors, són posteriorment utilitzades per detectar objectes en imatges reals. En aquest projecte, s'implementa una eina per a l'obtenció automàtica d'imatges sintètiques etiquetades per entrenar classificadors, a partir d'un entorn virtual urbà controlable. Com a prova de concepte abordem la detecció de vianants a partir de les imatges obtingudes de l'entorn creat. Els resultats es comparen amb conjunts d'entrenament existents, tant virtuals com reals, demostrant que entrenaments sintètics i reals donen resultats semblants a les deteccions, i que les millores en la qualitat gràfica i la flexibilitat dels entorns virtuals permeten realitzar grans avenços en la classificació d'objectes.

[es] Detectar objetos en imágenes es una de las funcionalidades clave de múltiples aplicaciones. Los detectores más pro-metedores se entrenan a partir de muestras etiquetadas, basándose en su apariencia. Este proceso de etiquetaje es una tarea subjetiva realizada por humanos, que requiere de un gran esfuerzo y resulta en anotaciones poco precisas. El desarrollo de entornos virtuales controlables permite la generación automática de imágenes etiquetadas con gran precisión, donde los datos sintéticos obtenidos sirven para entrenar clasificadores, son posteriormente utilizados para detectar objetos en imágenes reales. En este proyecto, se implementa una herramienta para la obtención automática de imágenes sintéticas etiquetadas para entrenar clasificadores, a partir de un entorno virtual urbano controlable. Como prueba de concepto abordamos la detección de peatones a partir de las imágenes obtenidas del entorno creado. Los resultados se comparan con conjuntos de entrenamiento existentes, tanto virtuales como reales, demostrando que entrenamientos sintéticos y reales dan resultados parecidos en las detecciones, y que las mejoras en la calidad gráfica y la flexibilidad de los entornos virtuales permiten realizar grandes avances en la clasificación de objetos.
[ca] Materials del curs sobre com plantejar la cerca de bibliografia d'un tema en qüestió seguint la metodologia d'una revisió sistemàtica. Curs adreçat als estudiants del doctorat en Comunicació i Periodisme que va tenir lloc el 15 de maig de 2024

[es] Materiales del curso sobre cómo plantear la búsqueda de bibliografía de un tema determinado siguiendo la metodología de una revisión sistemática
[ca] Aquest article reflecteix els resultats del projecte d'investigació ULE 2012-03 sobre els valors transmesos en la formació inicial del professorat. La formació inicial està influïda pels valors que els docents universitaris transmeten als estudiants, ja siguin explícits o implícits, al llarg del seu procés formatiu. Aquests valors influiran en la pràctica professional dels futurs docents i en els valors i les actituds de l'alumnat a qui formin. D'aquí ve la importància que tenen.Mitjançant la metodologia d'anàlisi crítica del discurs s'han analitzat les argumentacions registrades del professorat i de l'alumnat entrevistat i que també han participat en grups de discussió, els resultats dels quals s'han triangulat amb les aportacions obtingudes de l'anàlisi de les guies docents de les assignatures que imparteixen, de cara a comprendre els nexes entre els diferents discursos hegemònics i les idees interioritzades i naturalitzades.Els resultats mostren que els docents universitaris tendeixen a reproduir, especialment de forma implícita, valors i actituds vinculats al discurs social dominant, marcat per un imaginari econòmic, social i mental neoliberal, tot i que expressin de manera explícita l'intent de ser-ne crítics.Per això es considera que la universitat hauria de dedicar esforços, mecanismes i recursos a analitzar quins són els valors que està transmetent a les futures generacions de professionals de l'educació i si aquests contribueixen a promoure una formació que permeti construir una societat més justa i millor.

[es] Este artículo refleja los resultados del proyecto de investigación ULE 2012-03 sobre los valores transmitidos en la formación inicial del profesorado. Esta formación está influida por los valores y las actitudes que los docentes universitarios transmiten a los estudiantes, ya sean explícitos o implícitos. Estos valores influirán en la práctica profesional de los futuros docentes y, a su vez, en los valores del alumnado al que formen. De ahí su importancia.Mediante la metodología de análisis crítico del discurso se han analizado las argumentaciones del profesorado y del alumnado que han participado en entrevistas y grupos de discusión, cuyos resultados se han triangulado con el análisis de las guías docentes de las asignaturas que imparten, de cara a comprender los nexos entre los distintos discursos hegemónicos y las ideas interiorizadas y naturalizadas.Los resultados muestran que los docentes universitarios tienden a reproducir, especialmente de forma implícita, valores y actitudes vinculados al discurso social dominante, marcado por un imaginario económico, social y mental neoliberal, a pesar de expresar de forma explícita el intento de ser críticos con el mismo. Por eso se considera que la universidad debería dedicar esfuerzos, mecanismos y recursos a analizar cuáles son los valores que está transmitiendo a las futuras generaciones de profesionales de la educación y si estos contribuyen a promover una formación que permita construir una sociedad más justa y mejor.
[ca] El nostre treball consisteix en la producció d'un curtmetratge des de l'escriptura del guió fins a la postproducció (s'entrega un work in progress). Sinopsis: En Lucas, igual que la gran majoria de la societat, té tots els aspectes de la seva vida administrats per MOM (Multipurpose Organization Manager), una intel·ligència artificial que pensa per les persones fins al punt de prendre decisions per elles. Quan en Lucas cau en una depressió i comença a contradir les indicacions de MOM, l'IA actua en concordança amb la seva programació per tal de tornar a encaminar la seva vida, encara que això comporti anar en contra de la voluntat del seu amo.

[es] Nuestro trabajo consiste en la producción de un cortometraje desde la escritura del guión hasta la postproducción (se entrega un work in progress). Sinopsis: Lucas, al igual que la gran mayoría de la sociedad, tiene todos los aspectos de su vida administrados por MOM (Multipurpose Organization Manager), una inteligencia artificial que piensa por las personas hasta el punto de tomar decisiones por ellas. Cuando Lucas cae en depresión y empieza a contradecir las indicaciones de MOM, la IA actúa acorde con su programación para encauzar su vida de nuevo, aunque esto signifique ir en contra de la voluntad de su dueño.
[ca] La present aportació aborda la naturalesa, el sentit i la utilitat de les comunitats virtuals d'aprenentatge. Parteix de situar històrica i conceptualment les comunitats d'aprenentatge, revisant aspectes relacionats amb les condicions mínimes per a la seva constitució i amb els principis i les estratègies d'intervenció. Es mostren, sintetitzats, aspectes de les comunitats virtuals d'aula, escola i territori, aspectes relacionats i referits a les comunitats virtuals i a les comunitats virtuals d'aprenentatge. Al respecte, es revisa la definició, les característiques, la tipologia, els processos de constitució i de funcionament. Finalment, es presenten alguns aprenentatges vinculats a la posada en funcionament de xarxes formatives en el marc de la plataforma Accelera. La majoria fan referència al seu sentit, als processos personals implicats (seguretat personal, identitat social, efectes de la tradició oral…), a les seves limitacions, a la seva utilitat i al canvi en els rols del professor, de l'alumne i altres aspectes organitzatius.

[es] La presente aportación aborda la naturaleza, el sentido y la utilidad de las comunidades virtuales de aprendizaje. Parte de situar histórica y conceptualmente las comunidades de aprendizaje, revisando aspectos relacionados con las condiciones mínimas para su constitución y con los principios y las estrategias de intervención. Se muestran, sintetizados, aspectos de las comunidades virtuales de aula, escuela y territorio, aspectos relacionados y referidos a las comunidades virtuales y a las comunidades virtuales de aprendizaje. Al respecto, se revisa la definición, las características, la tipología, los procesos de constitución y de funcionamiento. Finalmente, se presentan algunos aprendizajes vinculados a la puesta en funcionamiento de redes formativas en el marco de la plataforma Accelera. La mayoría hacen referencia a su sentido, a los procesos personales implicados (seguridad personal, identidad social, efectos de la tradición oral…), a sus limitaciones, a su utilidad y al cambio en los roles del profesor, del alumno y otros aspectos organizativos.