BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] En aquesta tesi de màster es presenta un sistema per a la generació procedural de ciutats poblades. Avui en dia poblar entorns virtuals grans tendeix a ser una tasca que requereix molt d'esforç i temps, i típicament la feina d'artistes o programadors experts. Amb aquest sistema es vol proporcionar una eina que permeti als usuaris generar entorns poblats d'una manera més fàcil i ràpida, mitjançat l'ús de tècniques procedurals. Les contribucions principals inclouen: la generació d'una ciutat virtual augmentada semànticament utilitzant modelat procedural basat en gramàtiques de regles, la generació dels seus habitants virtuals utilitzant dades estadístiques reals, i la generació d'agendes per a cada individu utilitzant també un mètode procedural basat en regles, el qual combina la informació semàntica de la ciutat amb les característiques i necessitats dels agents autònoms. Aquestes agendes individuals són usades per a conduir la simulació dels habitants, i poden incloure regles com a tasques d'alt nivell, l'avaluació de les quals es realitza al moment de començar-les. Això permet simular accions que depenguin del context, i interaccions amb altres agents.

[es] En esta tesis de máster se presenta un sistema para la generación procedural de ciudades pobladas. Hoy en día poblar entornos virtuales grandes tiende a ser una tarea que requiere de mucho tiempo y esfuerzo, y típicamente el trabajo de artistas o programadores expertos. Con este sistema se pretende proporcionar una herramienta que permita a los usuarios generar entornos poblados de un modo más fácil y rápido, mediante el uso de técnicas procedurales. Las contribuciones principales incluyen: la generación de una ciudad virtual aumentada semánticamente utilizando modelado procedural basado en gramáticas de reglas, la generación de sus habitantes virtuales utilizando datos estadísticos reales, y la generación de agendas para cada individuo utilizando también un método procedural basado en reglas, el cual combina la información semántica de la ciudad con las características y necesidades de los agentes autónomos. Estas agendas individuales son usadas para conducir la simulación de los habitantes, y pueden incluir reglas como tareas de alto nivel, la evaluación de las cuales se realiza cuando empiezan. Esto permite simular acciones que dependan del contexto, e interacciones con otros agentes.
[ca] Els sistemes constructius implementats pel disseny urbà sensible a l'aigua (d'ara endavant, WSUDs) que gestionen les aigües pluvials contribueixen a la resiliència d'àrees, en urbanitzar-les, en relació amb l'aigua i permeten recuperar el cicle de l'aigua. Aquests sistemes, però, poden augmentar les temperatures superficials en un context d'increment de la temperatura del planeta. L'objectiu d'aquest article és establir un criteri d'elecció i utilització dels WSUDs que redueixin les temperatures superficials en un clima d'estius càlids i secs. El manuscrit resumeix els resultats complets de set anys d'estudi (cinc de mesuraments) de temperatures superficials de WSUDs. La metodologia es basa principalment en el mesurament in situ manual, a escala de detall i sota les copes dels arbres, amb una càmera termogràfica i altres dispositius que mesuren paràmetres complementaris a la mateixa escala (luxòmetre, anemòmetre, higròmetre). La conclusió és que hi ha dos grans grups de WSUDs en funció del seu comportament tèrmic: els que contenen i retenen aigua i aquells d'infiltració més ràpida que els anteriors, amb temperatures superficials sempre superiors a l'ambiental durant els estius calorosos. Els paràmetres que hi influeixen són: la calor específica de l'aigua, al primer grup i l'ombra de l'edificació i del verd, l'albedo, la inèrcia tèrmica i la granulometria al segon grup.

[es] Los sistemas constructivos implementados por el diseño urbano sensible al agua (en adelante, WSUDs) que gestionan las aguas pluviales contribuyendo a la resiliencia de áreas, al urbanizarlas, en relación al agua y permiten recuperar el ciclo del agua. Sin embargo, estos sistemas pueden aumentar las temperaturas superficiales en un contexto de incremento de la temperatura del planeta. El objetivo de este artículo es establecer un criterio de elección y utilización de los WSUD que reduzcan las temperaturas superficiales en un clima de veranos cálidos y secos. El manuscrito resume los resultados completos de siete años de estudio (cinco de mediciones) de temperaturas superficiales de WSUDs. La metodología se basa principalmente en la medición in situ manual, a escala de detalle y bajo las copas de los árboles, con una cámara termográfica y otros dispositivos que miden parámetros complementarios a la misma escala (luxómetro, anemómetro, higrómetro). La conclusión es que existen dos grandes grupos de WSUDs en función de su comportamiento térmico: los que contienen y retienen agua y aquellos de infiltración más rápida que los anteriores, con temperaturas superficiales siempre superiores a la ambiental durante los veranos calurosos. Los parámetros que influyen son: el calor específico del agua, en el primer grupo y la sombra de la edificación y del verde, el albedo, la inercia térmica y la granulometría en el segundo grupo.
[ca] S'ha estudiat la propagació de diferents modes col·lectius d'excitació (dipolars, monopolars i quadrupolars) en una configuració de doble i triple pou en condensats de Bose-Einstein dipolars, gràcies a la naturalesa de llarg abast de la interacció dipolar. Per tal de poder modelitzar el fenomen d'una manera senzilla, s'ha escollit el problema de pèndols acoblats. Els resultats numèrics obtinguts resolent l'equació de Gross-Pitaevskii mostren un molt bon acord amb els que s'obtenen dels pèndols acoblats clàssics. La comparació entre les configuracions de doble i triple pou posen de manifest les limitacions del model clàssic a l'hora de descriure el problema quàntic.

[es] Se ha estudiado la propagación de diferentes modos colectivos de excitación (dipolares, monopolares y cuadrupolares) en una configuración de doble y triple pozo en condensados de Bose-Einstein dipolares, gracias a la naturaleza de largo alcance de la interacción dipolar. A fin de poder modelizar el fenómeno de una manera sencilla, se ha elegido el problema de péndulos acoplados. Los resultados numéricos obtenidos resolviendo la ecuación de Gross-Pitaevskii muestran un gran acuerdo con los que se obtienen de los péndulos acoplados clásicos. La comparación entre las configuraciones de doble y triple pozo ponen de manifiesto las limitaciones del modelo clásico cuando se quiere describir el problema cuántico.
[ca] El propòsit d'aquest treball de fi de grau és la realització completa d'un sistema automàtic de classificació de peces basat en visió artificial i robòtica. La idea bàsica és la de tenir un conjunt de peces de diferent tipus en una zona delimitada, monitorat per una càmera i a l'abast d'un robot manipulador, el qual anirà recollint les peces i dipositant-les en diferents contenidors. El sistema resultant il·lustra la complementarietat i les possibles aplicacions de la visió artificial i robòtica en un àmbit industrial. L'aplicació es pretén que sigui utilitzada en futurs esdeveniments de promoció i difusió com poden ser les Jornades de Portes Obertes de l'EEBE. Els elements principals són un sistema de visió basat en una Raspberry Pi i una càmera, i un robot col·laboratiu UR3e muntat sobre una taula mòbil. L'elecció de la Raspberry Pi correspon a tenir un sistema de baix cost que a més sigui autònom i pugui ser fàcilment transportat i posat en marxa quan es vagi a utilitzar. Les primeres fases del desenvolupament corresponen a la definició precisa de l'aplicació a implementar (tipus de peces, com estan disposades...) i en la familiarització amb els components principals (Raspberry Pi, UR3e i els seus entorns de programació). A més, s'estudien les opcions de comunicació Raspberry-UR3e i es tria una alternativa vàlida. Les tasques principals en el desenvolupament del sistema corresponen en la programació de l'aplicació de reconeixement d'objectes en la Raspberry Pi i en la programació de la manipulació per part del robot.

[es] El propósito de este trabajo de final de grado es el desarrollo completo de un sistema automático de clasificación de piezas basado en visión artificial y robótica. La idea básica es la de tener un conjunto de piezas de diferentes tipos en una zona delimitada, monitorizada por una cámara y al alcance de un robot manipulador, el cual irá recogiendo las piezas y depositándolas en diferentes contenedores. El sistema resultante ilustra la complementariedad y las posibles aplicaciones de la visión artificial y robótica en un ámbito industrial. La aplicación se pretende que sea utilizada en futuros eventos de promoción y difusión como pueden ser las Jornadas de Puertas Abiertas de la EEBE. Los elementos principales son un sistema de visión basado en una Raspberry Pi y una cámara, y un robot colaborativo UR3e montado sobre una mesa móvil. La elección de la Raspberry Pi corresponde a tener un sistema de bajo coste que además sea autónomo y pueda ser fácilmente transportado y puesto en marcha cuando se vaya a utilizar. Las primeras fases de desarrollo corresponden a la definición precisa de la aplicación a implementar (tipos de piezas, cómo estarán dispuestas...) y a la familiarización con los componentes principales (Raspberry, UR3e y sus entornos de programación). A continuación se estudian las opciones de comunicación Raspberry-UR3e y se elige una alternativa válida. Las tascas principales en el desarrollo del sistema corresponden en la programación de la aplicación de reconocimiento de objetos en la Raspberry Pi y en la programación de la manipulación por parte del robot.
[ca] L'objectiu ha estat el de millorar l'aplicació MobilitApp ja existent, per això s'han afegit dos mòduls. El primer mòdul que s'ha afegit ha estat un detector d'accidents. A causa que en els anteriors treballs s'estava tractant amb l'acceleròmetre, ens va semblar interessant intentar treure més profit a l'acceleròmetre e incloure la funcionalitat de poder detectar quan el mòbil ha patit un impacte. Un cop l'impacte ha estat detectat s'envia un missatge d'emergència. El segon mòdul consisteix en un podòmetre, MobilitApp compte els passos de l'usuari i se'ls presenta amb una aproximació de la distància recorreguda y de les calories cremades. Com a últim pas, em fet un anàlisi sobre les gràfiques que s'han obtingut dels usuaris preses de l'acceleròmetre sobre metro o tren, i hem comprovat la seva semblança amb una senyal sinusoïdal. Aquesta característica ens ajudarà en treballs futurs per identificar millor el tipus de sistema de transport utilitzat per l'usuari. A més, seria de gran ajuda per estalviar bateria ja que el senyal GPS seria menys utilitzat.

[es] El objetivo ha sido el de mejorar la aplicación MobilitApp ya existente, para ello se han añadido dos módulos. El primer módulo que se ha añadido ha sido un detector de accidentes. Debido a que en los anteriores trabajos se estaba tratando con el acelerómetro, nos pareció interesante intentar sacar más provecho al acelerómetro e incluir la funcionalidad de poder detectar cuando el móvil ha sufrido un impacto. Una vez el impacto ha sido detectado se envía un mensaje de emergencia. El segundo módulo consiste en un podómetro, MobilitApp cuenta los pasos del usuario y se presenta junto a una aproximación de la distancia recorrida y del número de calorías quemadas. Como último paso, hemos realizado un análisis sobre las gráficas que se han obtenido de los usuarios tomadas del acelerómetro sobre metro o tren, y hemos comprobado su parecido con una señal sinusoidal. Esta característica ayudará en futuros trabajos para identificar mejor el tipo de sistema de transporte utilizado por el usuario. Además, sería de gran ayuda para ahorrar batería ya que la señal GPS sería menos utilizada.
[ca] L'objectiu d'aquesta investigació és esbrinar la ubicació òptima dels hubs compartits per al lliurament d'última milla al municipi de Barcelona. L'estudi es realitza per orientar posteriorment la solució de cerca a través de vehicles elèctrics automatitzats. L'objectiu és aconseguir un major volum de demanda d'una manera eficient sense violar les limitacions operatives clau com ara la capacitat del vehicle, la capacitat del concentrador i els límits de temps de lliurament.

[es] El objetivo de esta investigación es conocer la ubicación óptima de los centros compartidos para la entrega de última milla en el municipio de Barcelona. El estudio se lleva a cabo para posteriormente orientar la búsqueda de una solución a través de vehículos eléctricos automatizados. El objetivo es conseguir un mayor volumen de demanda de forma eficiente sin vulnerar restricciones operativas clave como la capacidad de los vehículos, la capacidad de los centros y los límites de tiempo de entrega.
[ca] El període comprès entre els anys 1950 i 1975 es va caracteritzar pel fort augment d'arribada de població immigrada a l'Àrea Metropolitana de Barcelona, en tractar-se d'una de les zones del territori espanyol amb un procés d'industrialització més gran i accelerat. Aquesta circumstància va generar la necessitat de nous habitatges per aquesta població incidint en la modificació dels tipus residencials tradicionals i en l'impuls a l'aplicació de noves formes d'ordenació urbana i de nous tipus edificatoris que permetessin cobrir les necessitats del moment de forma ràpida i econòmica. A l'article es descriuen detalladament les diverses formes adoptades per aquests nous tipus edificatoris a partir de l'anàlisi d'una mostra formada pels 22 grups residencials més grans de l'esmentat territori, relacionant-los amb els models inspiradors que els van precedir. L'anàlisi inclou les formes d'agrupació dels habitatges dins els edificis, els seus programes funcionals amb les seves condicions originals i actuals d'habitabilitat, els sistemes constructius utilitzats i la ubicació relativa dels edificis a les àrees urbanes respectives. Amb això, es pretén facilitar un instrument referencial sobre el tema que, adoptant com a centre de l'anàlisi les característiques funcionals i tècniques dels habitatges i les seves formes d'agrupació, permeti emmarcar les decisions relacionades amb aquests aspectes en les actuacions de rehabilitació i millora que s'emprenguin als grups residencials de característiques similars als estudiats.

[es] El periodo comprendido entre los años 1950 y 1975 en el Área Metropolitana de Barcelona se caracterizó por el fuerte aumento de llegada de población inmigrada, al tratarse de una de las zonas del territorio español con un mayor y acelerado proceso de industrialización. Esta circunstancia generó la necesidad de dotar de nuevas viviendas a dicha población incidiendo en la modificación de los tipos tradicionales de residencia y en el impulso a la aplicación de nuevas formas de ordenación urbana y de nuevos tipos edificatorios que permitieran cubrir las necesidades del momento de forma rápida y económica. En el artículo se describen detalladamente las diversas formas adoptadas por estos nuevos tipos edificatorios a partir del análisis de una muestra formada por los 22 grupos residenciales de mayor tamaño del citado territorio, relacionándolos con los modelos inspiradores que les precedieron. El análisis abarca las formas de agrupación de las viviendas en los edificios, los programas funcionales de las viviendas con sus condiciones originales y actuales de habitabilidad, los sistemas constructivos utilizados y la ubicación relativa de los edificios en sus respectivas áreas urbanas. Se pretende, con ello, facilitar un instrumento referencial sobre el tema que, adoptando como centro del análisis las características funcionales y técnicas de las viviendas y sus formas de agrupación, permita enmarcar las decisiones relacionadas con dichos aspectos en las actuaciones de rehabilitación y mejora que se emprendan en los grupos residenciales de características similares a los estudiados.
[ca] La definició estratègica de les ciutats ha donat lloc a diverses reflexions i al sorgiment de nous plantejaments en la gestió de les comunitats urbanes. Avui dia la necessitat d'eficiència dels nostres emplaçaments sembla ser una qüestió inherent a la planificació i inqüestionable en estratègies a llarg termini. No obstant això, la concertació tangible de les estratègies en pro del medi ambient, i de la sensibilització de la població per a evitar un major impacte sobre el planeta no és cosa fàcil ni immediata. El llast ideològic i operatiu dels entorns urbans és un dels principals aspectes que aturen l'aplicació d'aquestes accions. Amb aquest article es pretén fer una breu anàlisi de l'espai urbà com a peça articuladora i detonadora d'una manera diferent de viure sense renunciar a l'evolució dels entorns urbans.

[es] La definición estratégica de las ciudades ha dado lugar a diversas reflexiones y al surgimiento de nuevos planteamientos en la gestión de las comunidades urbanas. Hoy en día la necesidad por la eficiencia de nuestros emplazamientos parece ser una cuestión inherente a la planificación e incuestionable en estrategias a largo plazo. Sin embargo, la concertación tangible de las estrategias en pro del medioambiente y de la sensibilización de la población para evitar un mayor impacto sobre el planeta, no es cosa fácil ni mucho menos inmediata. El lastre ideológico y operativo de los entornos urbanos es uno de los principales aspectos que detienen la aplicación de estas acciones. Con este artículo se pretende hacer un breve análisis del espacio urbano como pieza articuladora y detonadora de una manera diferente de vivir sin renunciar a la evolución de los entornos urbanos.
[ca] La popularitat dels dispositius OSHW, com Arduino o Raspberry Pi, i el seu alt potencial didàctic per a les matèries TIC/STEM, ha fet que la seva introducció a les aules de diferents nivells educatius sigui creixent dia a dia. No obstant això, el material docent disponible per al desenvolupament d'activitats eficients, des del punt de vista pedagògic, és escàs. Ens qüestionem, per tant, si el tipus d'activitats que es plantegen actualment a les aules al voltant d'aquests dispositius, són adequades per a garantir uns objectius d'aprenentatge concrets. Per això, hem realitzat un estudi del nivell d'implantació d'aquests dispositius en els centres d'FP de Catalunya, així com el tipus d'activitats que duen a terme els docents que les usen. S'ha realitzat, també, una investigació sobre els últims avenços en les metodologies d'aprenentatge basades en problemes (per ser aquestes les més adequades per a aquests dispositius), amb l'objectiu de trobar els pilars que garanteixin un disseny correcte d'aquestes activitats. Finalment, en base a aquests pilars, es proposen diverses activitats dissenyades amb objectius específicament pedagògics, i adaptables a diversos cicles i unitats formatives.

[es] La popularidad de los dispositivos OSHW, como Arduino o Raspberry Pi, y su alto potencial didáctico para las materias TIC/STEM, ha hecho que su introducción en las aulas de diferentes niveles educativos sea creciente día a día. Sin embargo, el material docente disponible para el desarrollo de actividades eficientes, desde el punto de vista pedagógico, es escaso. Nos cuestionamos, por tanto, si el tipo de actividades que se plantean actualmente en las aulas en torno a estos dispositivos, son adecuadas para garantizar unos objetivos de aprendizaje concretos. Para ello, hemos realizado un estudio del nivel de implantación de estos dispositivos en los centros de FP de Cataluña, así como el tipo de actividades que llevan a cabo los docentes que las usan. Se ha realizado, también, una investigación sobre los últimos avances en las metodologías de aprendizaje basadas en problemas (por ser éstas las más adecuadas para estos dispositivos), con el objetivo de encontrar los pilares que garanticen un diseño correcto de estas actividades. Finalmente, en base a estos pilares, se proponen diversas actividades diseñadas con objetivos específicamente pedagógicos, y adaptables a diversos ciclos y unidades formativas.
[ca] En aquest TFG es descriurà de forma concisa el necessari per a poder dissenyar un sintetitzador digital en Matlab, des de la part teòrica fins a la part tècnica. No cal saber cap concepte musical per entendre el treball, tot i que es recomana, ja que hi ha apartats d'un nivell avançat. El resultat final és l'obtenció d'aquest sintetitzador de manera exitosa i innovadora. El més interessant és que planteja una nova visió a l'industria de la producció digital. Fins als últims anys, en comptes d'inventar diferents mòduls, ja siguin equalitzadors, compressors, etc, de forma digital el que es feia era intentar emular el component analògic al digital. La producció musical esta evolucionant cap a un entorn més gràfic, sense oblidar el so i precisament això és el que busca el projecte.

[es] En este PFG se describirá de forma concisa lo necesario para poder diseñar un sintetizador digital en Matlab, desde la parte teórica hasta la parte técnica. No hace falta saber ningún concepto musical para entender el proyecto, aunque se recomienda, ya que hay apartados de un nivel avanzado. El resultado final es la obtención de este sintetizador de manera exitosa e innovadora. Lo más interesante es que plantea una nueva visión a la industria de la producción digital. Hasta los últimos años, en vez de inventar diferentes módulos, ya sean ecualizadores, compresores, etc, de forma digital lo que se hacía era intentar emular el componente analógico al digital. La producción musical está evolucionando hacia un entorno más gráfico, sin olvidar el sonido y precisamente eso es lo que busca este proyecto.
[ca] L'objectiu d'aquest projecte és el desenvolupament d'un mètode per automatitzar el desplegament de clústers de Kubernetes mitjançant l'eina d'aprovisionament RKE2, basant-se en el concepte d'Infraestructura com a Codi, en particular amb l'ús de Terraform. A més, es procedirà a desplegar un nou clúster amb aquesta eina, així com al desplegament dels components utilitzats en l'entorn productiu, els quals seran actualitzats a les últimes versions per millorar la seguretat i la fiabilitat de les aplicacions que s'hi executen.

[es] El objetivo de este proyecto es el desarrollo de un método para automatizar el despliegue de clústeres de Kubernetes mediante la herramienta de aprovisionamiento RKE2, basándose en el concepto de Infraestructura como Código, en particular con el uso de Terraform. Además, se procederá al despliegue de un nuevo clúster con esta herramienta, así como al despliegue de los componentes utilizados en el entorno productivo, los cuales serán actualizados a las últimas versiones para mejorar la seguridad y fiabilidad de las aplicaciones que se ejecutan en él.