BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] En aquest document es presenten un seguit de conceptes relacionats amb els sistemes operatius en temps real per entendre el context en què s'utilitzen i perquè s'utilitzen, enfocats al desenvolupament d'aplicacions en la plataforma PSoC i el seu idle PSoC Creator. A més es pot trobar un petit estudi teòric que a partir de la documentació oficial, compara les característiques i funcionalitats que aporten els diferents sistemes operatius compatibles amb els processadors ARM Cortex-M3, FreeRTOS, Zephyr, ChibiOS, ContikiOS i RiotOS. Analitzant les diferents característiques s'ha decidit que RiotOS podria ser un possible sistema operatiu a implementar gràcies al poc consum de memòria, les característiques i funcionalitats que aporta. A partir d'aquest resultat i al treballar amb una placa de desenvolupament PSoC 5 s'ha centrat l'interès en sistemes operatius compatibles amb aquesta plataforma, FreeRTOS, Micrium i embOS. S'han analitzat tant funcionalitats com característiques i s'han implementat diferents aplicacions per veure consums de memòria i energia que han permès concloure que, a partir dels resultats obtinguts, FreeRTOS és el més adient per implementar amb restriccions de memòria i energia.

[es] En este documento se presentan una serie de conceptos relacionados con los sistemas operativos en tiempo real para entender el contexto en que se utilizan y para que se utilizan, enfocados al desarrollo de aplicaciones en la plataforma PSoC y PSoC Creator. Además, se ha desarrollado un pequeño estudio teórico que, a partir de la documentación oficial, compara las características y funcionalidades que aportan los diferentes sistemas operativos compatibles con los procesadores ARM Cortex-M3, FreeRTOS, Zephyr, ChibiOS, ContikiOS y RiotOS. Analizando las diferentes características se ha decidido que RiotOS podría ser un posible sistema operativo implementar gracias al poco consumo de memoria, las características y funcionalidades que aporta. A partir de este resultado y al trabajar con una placa de desarrollo PSoC 5 se ha centrado el interés en sistemas operativos compatibles con esta plataforma, FreeRTOS, Micrium y embOS. Se han analizado tanto funcionalidades como características y se han implementado diferentes aplicaciones para ver consumos de memoria y energía que han permitido concluir que, a partir de los resultados obtenidos, FreeRTOS es el más adecuado para implementar con restricciones de memoria y energía.
[ca] Cap a 1976 Michel Foucault assenyalava que la literatura sorgeix en la modernitat amb el gran imperatiu ètic i polític de treure a la llum les fosques existències del món social alhora que formava part d'un complex dispositiu de poder capaç de fer entrar el més banal i infame d'una societat en l'ordre del discurs. Un parell de dècades després, Jacques Rancière ens dirà que l'aparició de la literatura inaugura un nou règim estètic que canviarà per sempre l'escriptura de la història i els tipus de composició de les arts en fer parlar aquelles existències mudes i insignificants. Des d'aquesta perspectiva, Rancière ens revela que era aquesta política de la literatura la que operava inconscientment en el projecte d'una arqueologia de les institucions i dels sabers, al mateix temps que era aquest últim filòsof qui heretava part del mètode foucaultià, on es descobrien les potencialitats estètiques i escripturals de la literatura com a discurs que posa en joc el poder.

[es] Hacia 1976 Michel Foucault señalaba que la literatura surge en la modernidad con el gran imperativo ético y político de sacar a la luz las oscuras existencias del mundo social al mismo tiempo que formaba parte de un complejo dispositivo de poder capaz de hacer entrar lo más banal e infame de una sociedad en el orden del discurso. Un par de décadas después será Jacques Rancière quien nos dirá que la aparición de la literatura inaugura un nuevo régimen estético que cambiará para siempre la escritura de la historia y los tipos de composición de las artes al hacer hablar a aquellas existencias mudas e insignificantes. Desde esta perspectiva, Rancière nos revelaría que era esta política de la literatura la que estaba operando inconscientemente en el proyecto de una arqueología de las instituciones y de los saberes, al mismo tiempo que era este último filósofo quien heredaba parte del método foucaultiano, donde se descubrían las potencialidades estéticas y escriturales de la literatura como discurso que pone en juego el poder.
[ca] La relació entre la massa i l'àrea foliar d'una fulla (LMA) depèn molt de les diverses condicions climàtiques com per exemple la disponibilitat d'aigua, la temperatura de l'aire i la radiació solar. La baixa disponibilitat d'aigua és considerat el factor més limitant per al desenvolupament de les plantes en ambients mediterranis, però malgrat l'abundant nombre de treballs que descriuen una elevada LMA en fulles d'alzina (Quercus ilex L.) com a una protecció per fer front a condicions de sequera, en aquest estudi dels alzinars catalans dut a terme per investigadors del CREAF, del CSIC i de la UAB s'ha observat que la LMA està més influenciada per altres condicions climàtiques, especialment per les baixes temperatures.

[es] La relación entre la masa y el àrea foliar de una hoja (LMA) depende delas diversas condiciones climáticas, como por ejemplo la disponibilidadde agua, la temperatura del aire y la radiación solar. La bajadisponibilidad de agua es considerado el factor más limitante para eldesarrollo de las plantas en ambientes mediterráneos, pero pese alabundante número de trabajos que describen una elevada LMA en hojasde encina (Quercus ilex L.) como una protección para hacer frente acondiciones de sequía, en este estudio de los encinares catalanesllevado a cabo por investigadores del CREAF, CSIC y UAB se haobservado que la LMA está más influenciada por otras condicionesclimáticas, especialmente las bajas temperaturas.
[ca] L'objectiu d'aquest article és examinar la gestació d'un moviment intel·lectual, dirigit per Rafael Calvo Serer, que va aspirar a convertir-se en un moviment polític pels inicis dels anys 1950. La principal aportació de l'article procedeix de la consulta de documents dels protagonistes, sobretot dels fons personals de Rafael Calvo Serer i Florentino Pérez Embid. El mètode emprat és l'estudi de les denominacions habituals per designar a aquest col·lectiu: generació de 1948, grup Arbor i Tercera Força. A continuació, sense descartar aquestes denominacions, es proposa una nova accepció, la de moviment Arbor, en considerar que aquest conjunt unitari d'intel·lectuals va intentar constituir una tendència política-cultural cada vegada més influent fins al punt de voler cristal·litzar en un moviment polític.

[es] El objetivo de este artículo es examinar la gestación de un movimiento intelectual, dirigido por Rafael Calvo Serer que aspiró a convertirse en un movimiento político en los inicios de los años 1950. La principal aportación del artículo procede de la consulta de documentos de los protagonistas, sobre todo de los fondos personales de Rafael Calvo Serer y Florentino Pérez Embid. El método empleado es el estudio de las denominaciones habituales para designar a este colectivo: generación de 1948, grupo Arbor y Tercera Fuerza. A continuación, sin descartar estas denominaciones, se propone una nueva acepción, la de movimiento Arbor, al considerar que ese conjunto unitario de intelectuales intentó constituir una tendencia política-cultural cada vez más influyente hasta el punto de querer cristalizar en un movimiento político.
[ca] El present estudi analitza la presència dels refugiats jueus al Japó des dels anys trenta i durant la Segona Guerra Mundial. En primer lloc, es desenvolupa un tractament de l'emergència del Japó com una potència imperialista, la instrumentalització d'un discurs panasiàtic de caire hegemònic i l'aliança amb l'Alemanya nazi. Tot seguit, se centra en la implementació d'un conjunt de polítiques específiques vers els jueus sustentades en el particular antisemitisme japonès i les característiques i circumstàncies dels refugiats. Durant la primera meitat del segle XX, l'antisemitisme es va estendre dins del Japó com una eina per a definir una alteritat antitètica amb la qual els japonesos es poguessin comparar amb l'objectiu de ressaltar sengles virtuts i justificar les seves polítiques imperialistes. Al mateix temps, l'antisemitisme va permetre la consolidació d'una sèrie d'estereotips que convenceren els líders japonesos de la necessitat de protegir els jueus per tal d'autobeneficiar-se'n.

[es] El presente estudio analiza la presencia de los refugiados judíos en Japón des de los años treinta y durante la Segunda Guerra Mundial. En primer lugar, se trata el surgimiento de Japón como una potencia imperialista, la instrumentalización de un discurso panasiático de carácter hegemónico y la alianza con la Alemania nazi. Seguidamente, se centra en la implementación de políticas específicas hacia los judíos sustentadas en el particular antisemitismo japonés y en las características y circunstancias de los refugiados. Durante la primera mitad del siglo XX, el antisemitismo se extendió dentro de Japón como una herramienta para definir una alteridad antitética con la cual los japoneses se pudieran comprar con el objetivo de resaltar siglos de virtudes y justificar sus políticas imperialistas. Al mismo tiempo, el antisemitismo permitió la consolidación de una serie de estereotipos que convencieron a los líderes japoneses de la necesidad de proteger a los judíos para autobeneficiarse.
[ca] El lifelong learning és un element clau per afrontar els desafiaments de la revolució 4.0 que ha implicat la transformació digital i l'automatització dels processos productius. Partint d'aquest antecedent, l'actual revolució 5.0, basada en la intel·ligència artificial (IA), requereix tornar a centrar la mirada en l'aprenentatge al llarg de la vida. L'horitzó 2030 és una data estimada per aconseguir alguns dels objectius d'aquesta revolució: millora de la competitivitat, innovació i inclusió social. Aquest treball planteja com a objectiu aprofundir en el lifelong learning i el seu paper estratègic per afrontar els desafiaments d'aquest nou context de transició d'indústria 4.0 a revolució 5.0. Per fer-ho, es realitza una revisió sistemàtica de literatura amb una anàlisi bibliomètrica en Scopus i WOS sobre el binomi treball-formació, la revolució 5.0 i les transformacions en relació amb el treball i l'aprenentatge. Els resultats obtinguts permeten concloure que l'educació permanent és clau per adquirir els coneixements i les aptituds necessaris, no sols des d'una perspectiva econòmica, sinó especialment com a mitjà per promoure l'obertura, la tolerància, la democràcia i la inclusió social. No obstant això, requereix reflexionar sobre quin ha de ser el full de ruta per adaptar els processos formatius a aquestes necessitats emergents.

[es] El lifelong learning es un elemento clave para afrontar los desafíos de la revolución 4.0 que ha implicado la transformación digital y la automatización de los procesos productivos. Partiendo de este antecedente, la actual revolución 5.0, basada en la inteligencia artificial (IA), requiere volver a centrar la mirada en el aprendizaje a lo largo de la vida. El horizonte 2030 es una fecha estimada para alcanzar algunos de los objetivos de esta revolución: mejora de la competitividad, innovación e inclusión social. Este trabajo plantea como objetivo profundizar en el lifelong learning y su papel estratégico para afrontar los desafíos de este nuevo contexto de transición de industria 4.0 a revolución 5.0. Para ello, se realiza una revisión sistemática de literatura con un análisis bibliométrico en Scopus y WOS acerca del binomio trabajo-formación, la revolución 5.0 y las transformaciones con relación al trabajo y el aprendizaje. Los resultados obtenidos permiten concluir que la educación permanente es clave para adquirir los conocimientos y las aptitudes necesarios, no solo desde una perspectiva económica, sino especialmente como medio para promover la apertura, la tolerancia, la democracia y la inclusión social. Sin embargo, requiere reflexionar sobre cuál debe ser la hoja de ruta para adaptar los procesos formativos a estas necesidades emergentes.
[ca] El govern de l'arxiduc a Espanya durant la Guerra de Successió espanyola apareix com una continuïtat amb el programa de reformes del regnat de Carles II, malgrat que els esdeveniments bèl·lics condicionaren la viabilitat d'un projecte polític que la dinastia Habsburg semblava garantir. Després del conflicte, la influència institucional espanyola a la monarquia austríaca i les obres de pensament polític amplien el significat de la causa austriacista.

[es] El gobierno del archiduque en España durante la Guerra de Sucesión española aparece como una continuidad con el programa de reformas del reinado de Carlos II, aunque los acontecimientos bélicos condicionaron la viabilidad de un proyecto político que la dinastía Habsburgo parecía garantizar. Después del conflicto, la influencia institucional española en la monarquía austríaca y las obras de pensamiento político amplían el significado de la causa austracista.
[ca] Aquest article vol demostrar que l'opció triada pel ministeri del comte duc d'Olivares per intervenir a Catalunya a l'estiu del 1640 era una fórmula ben madurada en els cercles governamentals de la monarquia hispànica. L'estratègia de realitzar una convocatòria de Corts acompanyada de la presència d'un exèrcit va ser àmpliament tractada a les juntes i consells de la monarquia d'ençà de les fracassades corts de 1626-1632. L'examen detallat de dites deliberacions demostra que, entre els ministres cortesans, existia un ampli consens sobre la necessitat de l'ús combinat de la força i de la política per tal de modificar l'equilibri constitucional heretat de la unió dinàstica dels Reis Catòlics. Les discrepàncies només radicaven en l'oportunitat, o no, de fer-ho en un moment en què aquest problema constitucional intern podia barrejar- se amb la gran pugna per l'hegemonia d'Europa que enfrontava les potències francesa i espanyola.

[es] Este artículo pretende demostrar que la opción escogida por el ministerio del conde duque de Olivares para intervenir en Cataluña en el verano de 1640 era una fórmula bien madurada en los círculos gubernamentales de la monarquía hispánica. La estrategia de realizar una convocatoria de Cortes acompañada de la presencia de un ejército fue ampliamente debatida en las juntas y consejos de la monarquía desde las fracasadas Cortes de 1626-1632. El examen detallado de dichas deliberaciones demuestra que, entre los ministros cortesanos, existía un amplio consenso sobre la necesidad del uso combinado de la fuerza y de la política para modificar el equilibrio constitucional heredado de la unión dinástica de los Reyes Católicos. Las discrepancias solo radicaban en la oportunidad, o no, de hacerlo en un momento en que ese problema constitucional interno podía mezclarse con la gran pugna por la hegemonía europea que enfrentaba las potencias española y francesa.
[ca] En aquest article es descriuen i analitzen les propostes elaborades per 92 equips de futurs mestres per ensenyar continguts concrets de ciències en iniciar i finalitzar un curs de formació inicial d'orientació constructivista i prenent com a referència el model de recerca escolar. Per estudiar el canvi en el seu coneixement sobre l'ensenyament de les ciències es van seleccionar quatre categories: la presentació dels continguts als alumnes, la utilització didàctica de les seves idees, la seqüència metodològica seguida i la finalitat de l'avaluació. Els resultats mostren que tots els equips menys un se situen a l'inici en un enfocament transmisiu de l'ensenyament, mentre que al final del curs 55 equips se situen en transició cap a la recerca escolar amb diferents graus de progressió i 37 equips es mantenen en el primer enfocament. En tots ells la seqüència metodològica és la categoria que més progressa, mentre que la finalitat de l'avaluació és la més resistent al canvi. Finalment, s'assenyalen les implicacions en la formació inicial de mestres.

[es] En este artículo se describen y analizan las propuestas elaboradas por 92 equipos de futuros maestros para enseñar contenidos concretos de ciencias al iniciar y finalizar un curso de formación inicial de orientación constructivista y tomando como referencia el modelo de investigación escolar. Para estudiar el cambio en su conocimiento acerca de la enseñanza de las ciencias se seleccionaron cuatro categorías: la presentación de los contenidos a los alumnos, la utilización didáctica de sus ideas, la secuencia metodológica seguida y la finalidad de la evaluación. Los resultados muestran que todos los equipos menos uno se sitúan al inicio en un enfoque transmisivo de la enseñanza, mientras que al final del curso 55 equipos se sitúan en transición hacia la investigación escolar con diferentes grados de progresión y 37 equipos se mantienen en el primer enfoque. En todos ellos la secuencia metodológica es la categoría que más progresa, mientras que la finalidad de la evaluación es la más resistente al cambio. Finalmente, se señalan las implicaciones en la formación inicial de maestros.
[ca] La violència obstètrica és aquella que s'exerceix per part del personal sanitari a les persones gestants, però forma part d'un entramat més gran: el patriarcat. Des d'abans de néixer: un relat de la violència obstètrica és un reportatge escrit que recull el testimoni de dones que l'han patida i de professionals que aporten la seva visió sobre un terme que ha generat controvèrsia en l'àmbit sanitari, però que ha permès visibilitzar aquesta forma de violència patriarcal.

[es] La violencia obstétrica es aquella que se ejerce por parte del personal sanitario a las personas gestantes, pero forma parte de un entramado más grande: el patriarcado. Desde antes de nacer: un relato de la violencia obstétrica es un reportaje escrito que recoge el testimonio de mujeres que la han sufrido y de profesionales que aportan su visión sobre un término que ha generado controversia en el ámbito sanitario, pero que ha permitido visibilizar esta forma de violencia patriarcal.
[ca] Segons dades de la Global Ecovillage Network (2018), l'Estat espanyol és actualment el segon país més important del món, després dels Estats Units, en nombre d'ecoviles, la xifra de les quals no ha cessat de créixer al llarg dels darrers anys. Seguint la teoria d'Erik Olin Wright sobre transformacions socials emancipadores, tractarem la qüestió de si aquest boom representa una mostra d'una transformació social incipient i d'un canvi cultural que està experimentant el medi rural. Aquest treball es divideix en cinc seccions principals. La primera introdueix el problema, per abordar tot plegat la metodologia realitzada per a l'estudi de 29 ecoviles a Espanya utilitzant sis variables sobre interessos materials i ideologia (Wright, 2010). Les darreres seccions exploren, després d'una concisa discussió conceptual, alguns resultats sobre l'anàlisi realitzada i sobre les pràctiques de reproducció social que han tingut lloc entre ecoviles, dividint-la entre estratègies convencionals i intersticials.

[es] Según datos de la Global Ecovillage Network (2018), España es actualmente el segundo país más importante del mundo, después de Estados Unidos, en número de ecoaldeas, cuya cantidad no ha cesado de crecer en los últimos años. Siguiendo la teoría de Erik Olin Wright sobre transformaciones sociales emancipadoras, la cuestión que trataremos aquí es si este boom de ecoaldeas es una muestra de una incipiente transformación social y de un cambio cultural que está experimentando el medio rural. Este trabajo se divide en cinco secciones principales. La primera introduce el problema, para abordar inmediatamente la metodología realizada para el estudio de 29 ecoaldeas en España utilizando seis variables sobre intereses materiales e ideología (Wright, 2010). Las últimas secciones exploran, tras una concisa discusión conceptual, algunos resultados sobre el análisis llevado a cabo y sobre las prácticas de reproducción social realizadas entre ecoaldeas, dividiéndola entre estrategias convencionales e intersticiales.
[ca] Aquesta investigació s'ha interessat en esbrinar si els joves socialitzats en una societat formalment igualitària com és la nostra continuen reproduint rols tradicionals de gènere. Per això, aquesta investigació qualitativa ha analitzat la informació extreta d'un grup de discussió de quatre dones i dos entrevistes a dos homes, subjectes compresos en edats des dels 22 als 34 anys en els que s'ha tractat les pràctiques i imaginaris en les relaciones afectiva-amoroses i en les relacions sexuals. La investigació mostra de quina manera els joves reprodueixen els rols tradicionals de gènere en les seves relacions i mostra per part d'aquests una total manca de consciència de gènere i del sistema que legitima aquestes desigualtats. Planteja la necessitat d'introduir, tant en l'educació com en l'esfera privada, una perspectiva amb transversalitat de gènere per produir consciencia col·lectiva en aquests termes.

[es] Esta investigación se ha interesado en averiguar si los jóvenes socializados en una sociedad formalmente igualitaria como es la nuestra continúan reproduciendo roles tradicionales de género. Por ello, esta investigación cualitativa ha analizado la información extraída en un grupo de discusión a cuatro mujeres y dos entrevistas a dos hombres, sujetos comprendidos en edades desde los 22 a los 34 años en los que se han tratado las prácticas e imaginarios en las relaciones afectivo-amorosas y en las relaciones sexuales. La investigación muestra de qué manera los jóvenes reproducen los roles tradicionales de género en sus relaciones y muestra por parte de éstos una total falta de conciencia de género y del sistema que legitima estas desigualdades. Plantea la necesidad de introducir, tanto en la educación como en la esfera privada, una perspectiva con transversalidad de género para producir conciencia colectiva en estos términos.
[ca] Fruit d'investigacions prèvies, es desenvolupa la Creative Decoding Tool (CDT), una enquesta online que mesura una sèrie de competències centrals en els processos creatius dels dissenyadors i que resulta útil com a eina per fomentar la reflexió personal. A més, la CDT proporciona una valuosa base de dades sobre estudiants i professionals del disseny de tot el món. El present article analitza la primera mostra recollida, composta per 599 individus. Els resultats preliminars permeten constatar l'existència de diferències significatives en les competències en funció de característiques sociodemogràfiques i assenyalen la conveniència de realitzar noves anàlisis conforme la base de dades vagi augmentant.

[es] Fruto de investigaciones previas, se desarrolla la Creative Decoding Tool (CDT), una encuesta online que mide una serie de competencias centrales en los procesos creativos de los diseñadores y que resulta útil como herramienta para fomentar la reflexión personal. Además, la CDT proporciona una valiosa base de datos sobre estudiantes y profesionales del diseño de todo el mundo. El presente artículo analiza la primera muestra recogida, compuesta por 599 individuos. Los resultados preliminares permiten constatar la existencia de diferencias significativas en las competencias en función de características sociodemográficas y señalan la conveniencia de realizar nuevos análisis conforme la base de datos vaya aumentando.