BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Durant la Segona Guerra Mundial, es van multiplicar les malalties de tipus mental dels soldats exposats al combat. Les autoritats estatunidenques van intentar donar resposta a aquesta realitat, desplegant un ampli programa d'atenció psiquiàtrica i alguns documentals se'n van fer ressó.&nbsp;Let There Be Light (John Huston,1946), va ser un d'aquests documentals; però la seva representació dels soldats malalts va xocar amb la censura de les autoritats, que en van prohibir l'exhibició. Com a resposta, aparentment, van autoritzar la producció d'un altre documental:&nbsp;Shades of Gray (Joseph Henabery, 1948). El present text analitza la forma narrativa de les dues pel·lícules, en la seva representació dels soldats amb malalties mentals, i estableix similituds i diferències, que acaben projectant un missatge sensiblement diferent.

[es] Durante la Segunda Guerra Mundial, se multiplicaron las enfermedades de tipo mental de los soldados expuestos al combate. Las autoridades estadounidenses intentaron dar respuesta a esta realidad, desplegando un amplio programa de atención psiquiátrica, y algunos documentales dieron cuenta de ello. Let There Be Light (John Huston,1946) fue uno de ellos; pero su representación de los soldados enfermos topó con la censura de las autoridades, que prohibieron su exhibición. Como respuesta, aparentemente, autorizaron la producción de otro documental: Shades of Gray (Joseph Henabery, 1948). El presente texto analiza la forma narrativa de las dos películas, su representación de los soldados con enfermedades mentales, y establece semejanzas y diferencias, para explorar cómo acaban proyectando un mensaje sensiblemente distinto.
[ca] En aquest treball es relata el procés utilitzat per la creació d'animacions web per a la visualització de dissenys d'aprenentatge. El resultat del treball és la creació d'una aplicació web que de forma automàtica transforma dissenys d'aprenentatge a animacions. Aquestes animacions s'emmarquen dins de la plataforma edCrumble, una plataforma web que facilita als docents la creació i compartició de dissenys d'aprenentatge. Els dissenys d'aprenentatge utilitzats en les animacions són els de l'edCrumble, amb el format específic de la plataforma. El propòsit de les animacions és facilitar la comprensió dels dissenys d'aprenentatge als docents, però també, ajudar als creadors a reflexionar sobre els dissenys que estan creant. En el treball s'explica el disseny de les animacions i la seva implementació. Finalment, es relaten les proves realitzades a usuaris per avaluar la seva utilitat i analitzar si compleixen els objectius proposats. Com a conclusió, les animacions compleixen amb els objectius del treball, entendre i fer reflexionar sobre els dissenys d'aprenentatge.

[es] En este trabajo se relata el proceso utilizado para la creación de animaciones web para la visualización de diseños de aprendizaje. El resultado del trabajo es la creación de una aplicación web que de forma automática transforma diseños de aprendizaje a animaciones. Estas animaciones se enmarcan en la plataforma edCrumble, una plataforma web que facilita a los docentes la creación y compartición de diseños de aprendizaje. Los diseños utilizados en las animaciones son los del edCrumble, con el formato especifico de la plataforma. El propósito de las animaciones es facilitar la comprensión de los diseños a los docentes, pero también, ayudar a los creadores a reflexionar sobre los diseños que están creando. En el trabajo se cuenta el diseño de las animaciones y su implementación. Finalmente, se relatan las pruebas realizadas a usuarios para evaluar su utilidad y analizar si cumplen los objetivos propuestos. Como conclusión, las animaciones cumplen con los objetos del trabajo, entender y reflexionar sobre los diseños de aprendizaje.
[ca] Aquest informe es centra en el Narwhal Engine: un motor gràfic interactiu basat en Vulkan que hem desenvolupat per renderitzar forats negres en temps real. El nostre motor es centra en renderitzar forats negres de Schwarzschild i Kerr, que són els tipus més simples sense cap càrrega. Hem adaptat un renderer de forats negres de Unity ja existent i l'hem portat a Vulkan. La nostra implementació millora l'original i aconsegueix renderitzar un frame més de 15 vegades més ràpid. També afegeix interactivitat a la implementació original, ja que permet als usuaris modificar els paràmetres del forat negre i de la càmera i que aquests canvis es reflecteixin instantàniament. La visualització mostra diferents elements del forat negre, com ara el disc d'acreció, l'anell d'Einstein o l'esfera de fotons.

[es] Este informe se centra en Narwhal Engine: un motor gráfico interactivo basado en Vulkan que hemos desarrollado para renderizar agujeros negros en tiempo real. Nuestro motor se centra en la representación de agujeros negros de Schwarzschild y Kerr, que son los tipos más simples sin carga. Adaptamos un renderer de agujeros negros ya existente en Unity y lo trasladamos a Vulkan. Nuestra implementación mejora el original y logra renderizar un frame más de 15 veces más rápido. También añade interactividad a la implementación original, ya que permite a los usuarios modificar los parámetros del agujero negro y de la cámara y ver los cambios reflejados al instante. La visualización muestra diferentes elementos del agujero negro, como el disco de acreción, el anillo de Einstein o la esfera de fotones.
[ca] Comentari de la sentència de Tribunal Superior de Justícia de Catalunya de 17 de gener 2020, que determina la inaplicabilidad- abans de ser derogat- de l'article 52 d) ET, pel qual s'establia com a causa vàlida de l'acomiadament les absències intermitents en un termini de dos mesos sempre que concorrin determinats requisits. Declaració d'improcedència tot i constatar que en el supòsit analitzat concorren tots els requisits que establia l'article 52 d) ET. El Tribunal considera que aquesta norma, encara que hagi superat recentment el control de constitucionalitat, no compleix amb els estàndards superiors de protecció que dispensen normes de dret internacional, (articles 6.1 de l'Conveni 158 OIT; article 4.1 i 5 de l'Conveni 155 OIT; article 3 de la Carta Social Europea; article 11 de l'Conveni sobre l'eliminació de totes les formes de discriminació contra la dona de 1979.09.18). S'aplica el control de convencionalitat, manifestació del principi de jerarquia normativa i que forma part del judici d'aplicabilitat o de selecció de la norma aplicable que, a diferència del judici de constitucionalitat, correspon a la jurisdicció ordinària.

[es] Comentario de la sentencia del Tribunal Superior de Justicia de Cataluña de 17 de enero 2020, que determina la inaplicabilidad- antes de ser derogado- del artículo 52 d) ET, por el que se establecía como causa válida del despido las ausencias intermitentes en un plazo de dos meses siempre que concurran determinados requisitos. Declaración de improcedencia pese a constatar que en el supuesto analizado concurren todos los requisitos que establecía el artículo 52 d) ET. El Tribunal considera que dicha norma, aunque haya superado recientemente el control de constitucionalidad, no cumple con los estándares superiores de protección que dispensan normas de derecho internacional, (artículos 6.1 del Convenio 158 OIT; artículo 4.1 y 5 del Convenio 155 OIT; artículo 3 de la Carta Social Europea; Artículo 11 del Convenio sobre la eliminación de todas las formas de discriminación contra la mujer de 18/09/1979). Se aplica el control de convencionalidad, manifestación del principio de jerarquía normativa y que forma parte del juicio de aplicabilidad o de selección de la norma aplicable que, a diferencia del juicio de constitucionalidad, corresponde a la jurisdicción ordinaria.
[ca] En la percepció visual, és habitual que rebem informacions complementàries des del nostres sistemes visual i auditiu. A més a més, la percepció visual té un paper molt important en la nostra experiència integral davant una interpretació musical. Aquesta relació entre àudio i visió ha fet créixer l'interès en mètodes d'aprenentatge automàtic capaços de combinar ambdues modalitats per l'anàlisi musical automàtic. Aquesta tesi se centra en dos problemes principals: la classificació d'instruments i la separació de fonts en el context dels vídeos musicals. Per a cadascú dels problemes, s'ha desenvolupat un mètode multimodal fent servir tècniques de Deep Learning. Això ens ha permès d'obtenir – gràcies a l'aprenentatge- una representació codificada per a cada modalitat. A més a més, en el cas del problema de separació de fonts, també proposem dos models condicionats a les etiquetes dels instruments, i examinem la influència que tenen dos fonts d'informació extra sobre el rendiment de la separació -tot comparant-les amb un model convencional-. Un altre aspecte d'aquest treball es basa en l'exploració de diferents models de fusió, els quals permeten una millor integració multimodal de fonts d'informació de dominis associats.

[es] En la percepción musical, normalmente recibimos por nuestro sistema visual y por nuestro sistema auditivo informaciones complementarias. Además, la percepción visual juega un papel importante en nuestra experiencia integral ante una interpretación musical. Esta relación entre audio y visión ha incrementado el interés en métodos de aprendizaje automático capaces de combinar ambas modalidades para el análisis musical automático. Esta tesis se centra en dos problemas principales: la clasificación de instrumentos y la separación de fuentes en el contexto de videos musicales. Para cada uno de los problemas, se desarrolla un método multimodal utilizando técnicas de Deep Learning. Esto nos permite obtener -a través del aprendizaje- una representación codificada para cada modalidad. Además, para el problema de la separación de fuentes, también proponemos dos modelos condicionados a las etiquetas de los instrumentos, y examinamos la influencia que tienen dos fuentes de información extra en el rendimiento de la separación -comparándolas contra un modelo convencional-. Otro aspecto importante de este trabajo se basa en la exploración de diferentes modelos de fusión que permiten una mejor integración multimodal de fuentes de información de dominios asociados.
[ca] Segons dades recents, l'ús del català als centres d'educació secundària de Catalunya registra una tendència a la baixa, especialment en les converses a l'hora del pati. Aquesta qüestió es pot enfocar des de diverses perspectives, però en aquest treball hem optat per analitzar els criteris que estableixen els tres instituts públics de Valls en els seus projectes lingüístics de centre (PLC) respecte a l'ensenyament i l'ús de les llengües al centre. Així doncs, s'estudien i es comparen els tres PLC tenint en compte l'estructura i el contingut, així com la versemblança i l'efectivitat dels plans d'actuació que es proposen per assegurar l'ús del català al centre educatiu. Cal remarcar que l'anàlisi s'ha realitzat sense oblidar en cap moment que la realitat sociolingüística i, per tant, el perfil d'alumnat és diferent a cada centre. En aquest sentit, s'han observat específicament les iniciatives que presenta cada institut quant a l'ensenyament del català als alumnes nouvinguts. Atès que, en general, als PLC analitzats s'ha detectat una manca d'exemples pràctics sobre actuacions que garanteixin l'ús del català al centre educatiu —sobretot pel que fa a l'ensenyament de la llengua vehicular als alumnes d'origen estranger—, el treball es clou amb una sèrie de propostes per millorar els PLC en qüestió.

[es] Según datos recientes, el uso del catalán en los centros de educación secundaria de Catalunya registra una tendencia a la baja, especialmente en las conversaciones en la hora del patio. Esta cuestión se puede enfocar desde varias perspectivas, pero en este trabajo hemos optado por analizar los criterios que establecen los tres institutos públicos de Valls en sus proyectos lingüísticos de centro (PLC) con respecto a la enseñanza y al uso de las lenguas en el centro. Así pues, se estudian y se comparan los tres PLC teniendo en cuenta la estructura y el contenido, así como la verosimilitud y la efectividad de los planes de actuación que se proponen para asegurar el uso del catalán en el centro educativo. Cabe señalar que el análisis se ha realizado sin olvidar en ningún momento que la realidad sociolingüística y, por lo tanto, el perfil de alumnado es diferente en cada centro. En este sentido, se han observado específicamente las iniciativas que presenta cada instituto en cuanto a la enseñanza del catalán a los alumnos recién llegados. Puesto que, en general, en los PLC analizados se ha detectado una carencia de ejemplos prácticos sobre actuaciones que garanticen el uso del catalán en el centro educativo —sobre todo con relación a la enseñanza de la lengua vehicular a los alumnos de origen extranjero—, el trabajo se concluye con una serie de propuestas para mejorar los PLC en cuestión.
[ca] Aquesta tesis crea un ecosistema col·laboratiu basat en Blockchain que proposa una solució per resoldre els reptes actuals de la indústria de la investigació genètica, per en última instancia poder fer avanços en la medicina de precisió.

[es] Esta tesis crea un ecosistema colaborativo basado en Blockchain que propone una solución para resolver los retos actuales de la industria de la investigación genómica, para en última instancia mejorar el avance en la medicina de precisión.
[ca] La construcció sociocultural del gènere ha estat tradicionalment binària i ha establert una correspondència entre la biologia dels cossos sexuats i els comportaments psicològics, socials i culturals. És realista, però, aquesta associació? Cada cop més persones s'identifiquen amb una identitat no-binària; tot i això, la recerca que s'ha fet sobre les seves experiències és pràcticament inexistent. Amb l'objectiu de contribuir a omplir aquest buit acadèmic i de visibilitzar les identitats no-binàries (així com les seves experiències, importants per entendre com s'articula el sistema binari de sexe-gènere), aquest treball analitza onze entrevistes semi estructurades (considerades històries de vida) a persones que s'identifiquen dins del paraigües no-binari, des de l'aproximació epistemològica de l'anàlisi crítica del discurs. Aquesta anàlisi està feta des d'una triple vessant: primer, quines són les estratègies que utilitzen pel que fa al gènere gramatical (en relació amb el LNI i el LND); segon, quins trets caracteritzen els seus processos d'identificació com a persones no-binàries; tercer, quines experiències vitals han tingut en els considerats eixos d'opressió. Finalment, es conclou que, encara que comparteixen alguns trets en comú (com ser joves o no identificar-se plenament ni com a homes ni com a dones), les realitats de les persones no-binàries són molt diverses.

[es] La construcción sociocultural del género ha sido tradicionalmente binaria y ha establecido una correspondencia entre la biología de los cuerpos sexuados y los comportamientos psicológicos, sociales y culturales. ¿Pero es realista esta asociación? Cada vez más personas se identifican con una identidad no binaria; aun así, la investigación que se ha llevado a cabo sobre sus experiencias es prácticamente inexistente. Con el objetivo de contribuir a llenar este vacío académico y de visibilizar las identidades no binarias (así como sus experiencias, importantes para entender cómo se articula el sistema binario de sexo-género), el presente trabajo analiza once entrevistas semiestructuradas (consideradas historias de vida) a personas que se identifican dentro del paraguas no binario, des de la aproximación epistemológica del análisis crítico del discurso. Este análisis se ha realizado desde una triple vertiente: primero, cuáles son las estrategias que usan en cuanto al género gramatical (en relación con el LNI y el LND); segundo, qué rasgos caracterizan sus procesos de identificación como personas no binarias; tercero, cuáles son sus experiencias vitales en los considerados ejes de opresión. Finalmente, se concluye que, aunque comparten algunos rasgos en común (como ser jóvenes o no identificarse plenamente ni como hombres ni como mujeres), las realidades de las personas no binarias son muy diversa
[ca] La intercomprensió sovint s'ha estudiat en el camp de l'ensenyament de les llengües, pero hi ha molt poca recerca en relació a la seva utilitat práctica. Tanmateix, són molts els avantatges que implíca l 'ús d'aquesta estrategia comunicativa, des d'ajudar a fomentar la diversitat lingüística, fins a d'altres beneficis més purament economics. És per aixo que aquest estudi pretén explorar la manera en que es podria aprofitar la intercomprensió en un sector empresarial, més concretarnent, el del turisme. En aquesta línia, l'análisi té per objectiu veure quines són les necessitats lingüístiques dels usuaris que visiten dues oficines de turisme situades a Barcelona, l'Oficina de Palau Robert i la de la plaça de Catalunya, observar i descriure com se satisfan aquestes necessitats, i determinar si el fet de recórrer a la intercomprensió aportaria alguns beneficis. L' estudi conclou que, efectivament, si s'hi utilitzés la intercomprensió, es podria reduir el nombre de llengües a les quals es tradueixen les diferents produccions escrites de les oficines amb que es treballa. Tot i aixo, també es presenten certs problemes davant l'aplicació d'aquesta estrategia comunicativa, que són básicament la falta de conscienciació de la població i la politització de les llengües.

[es] La intercomprensión se ha estudiado a menudo en el campo de la enseñanza de las lenguas, pero se ha investigado muy poco su utilidad práctica. Aun así, son muchas las ventajas que implica el uso de esta estrategia comunicativa, desde ayudar a fomentar la diversidad lingüística, hasta otros beneficios más puramente económicos. Es por ello por lo que este estudio pretende explorar la manera en la que se podría aprovechar la intercomprensión en un sector empresarial, más concretamente, el del turismo. En esta línea, el análisis tiene por objetivo ver cuáles son las necesidades lingüísticas de los usuarios que visitan dos oficinas de turismo situadas en Barcelona, la Oficina de Palau Robert y la de la plaza de Catalunya, observar y describir cómo se satisfacen estas necesidades, y determinar si el hecho de recurrir a la intercomprensión aportaría algunos beneficios. El estudio concluye que, efectivamente, si se usara la intercomprensión, se podría reducir el número de lenguas a las cuales se traducen las diferentes producciones escritas de las oficinas con las que se trabaja. Sin embargo, también se presentan ciertos problemas frente a la aplicación de esta estrategia comunicativa, que son básicamente la falta de concienciación de la población y la politización de las lenguas.
[ca] Elizabeth McCracken és una guardonada escriptora estatunidenca autora de la col·lecció de relats breus The Souvenir Museum. L'objectiu d'aquest treball és el d'introduir aquesta autora en el sistema literari espanyol mitjançant la traducció de "Two Sad Clowns", un dels relats de la recopilació, amb la intenció de presentar una traducció de qualitat respectuosa amb l'estil de McCracken i les característiques pròpies de l'espanyol. La metodologia que s'ha dut a terme comprèn l'estudi de l'autora i la seva obra, amb la finalitat de desgranar els trets més significatius, com la ironia i l'humor, i l'establiment d'un marc teòric, basat en l'adaptació de termes culturals, noms propis i jocs de paraules, al voltant del qual s'han basat tant la traducció, com la seva anàlisi. En aquest treball s'ha aconseguit presentar una traducció d'acord amb els propòsits inicials i s'ha satisfet, personalment, el desig de reflectir allò après durant el grau.

[es] Elizabeth McCracken es una galardonada escritora estadounidense autora de la colección de relatos breves The Souvenir Museum. El objetivo de este trabajo es el de introducir a esta autora en el sistema literario español mediante la traducción de "Two Sad Clowns", uno de los relatos de dicha recopilación, con la intención de presentar una traducción de calidad respetuosa con el estilo de McCracken y las características propias del español. La metodología que se ha llevado a cabo comprende el estudio de la autora y su obra, con el fin de desgranar los rasgos más significativos, como la ironía o el humor, y el establecimiento de un marco teórico, basado en la adaptación de términos culturales, nombre propios y juegos de palabras, alrededor del cual se basan tanto la traducción, como su análisis. En este trabajo se ha conseguido presentar una traducción acorde a los propósitos iniciales y se ha satisfecho, a nivel personal, el deseo de reflejar lo aprendido durante el grado.
[ca] Els joves consumeixen poc contingut audiovisual en català, i un dels motius és que els doblatges al català sovint fan servir una correcció lingüística massa elevada. El català és una llengua que disposa d'un lèxic col·loquial molt ric que actualment ha quedat majoritàriament antiquat, i traduir a un llenguatge col·loquial amb el qual els joves se sentin identificats sense caure en massa incorreccions suposa un vertader repte. L'objectiu d'aquest treball és l'anàlisi de les possibilitats del traductor a l'hora de doblar al català el lèxic col·loquial de determinats capítols de la sèrie destinada al públic jove i adolescent Skins. A partir de la classificació del lèxic col·loquial en diversos apartats, es presenten les corresponents propostes de traducció al català i es desenvolupa una anàlisi de les possibilitats de traducció de cada apartat tenint en compte les propostes normatives i descriptives, així com la realitat lingüística dels joves. Les conclusions constaten que és possible traduir a un català col·loquial actual amb el qual els joves es puguin identificar: la clau és l'equilibri entre la correcció lingüística lligada a la intencionalitat didàctica dels productes audiovisuals en català, i l'ús d'incorreccions i barbarismes que reflecteixen l'ús real de la llengua.

[es] Los jóvenes consumen poco contenido audiovisual en catalán, y uno de los motivos es que los doblajes al catalán suelen usar una corrección lingüística demasiado elevada. El catalán es una lengua que dispone de un léxico coloquial muy rico que actualmente ha quedado mayoritariamente anticuado, y traducir a un lenguaje coloquial con el que los jóvenes puedan sentirse identificados supone un verdadero desafío. El objetivo de este trabajo es el análisis de las posibilidades del traductor en el doblaje del lenguaje coloquial al catalán de determinados episodios de la serie destinada al público joven y adolescente Skins. Tras la clasificación en apartados del léxico coloquial que aparece, se presentan las correspondientes propuestas de traducción al catalán y se desarrolla un análisis de las posibilidades de traducción de cada apartado teniendo en cuenta las propuestas normativas y descriptivas, así como la realidad lingüística de los jóvenes. Las conclusiones constatan que es posible traducir a un catalán coloquial actual con el que los jóvenes se puedan identificar: la clave está en el equilibrio entre la corrección lingüística ligada a la intencionalidad didáctica de los productos audiovisuales en catalán, y el uso de incorrecciones y barbarismos que reflejan el uso real de la lengua.