BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Els residus orgànics provinents de l'activitat ramadera i urbana, substitueixen totalment o parcial la fertilització mineral, emprant-se en els plans de fertilització. Aquesta tesi avalua l'efecte de l'aplicació de purins en les emissions d'amoníac a curt termini i l'efecte dels fertilitzants orgànics (purins i compost) en la qualitat del sòl després del seu ús continuat a llarg termini. Les estratègies de maneig (mètode i moment d'aplicació) redueixen les emissions d'amoníac. La fertilització amb purí a la dosi de N recomanada per la Unió Europea, 170 kg N ha−1 any−1quan aquest prové de fonts orgàniques, permet mantenir la diversitat dels cucs de terra en sistemes cerealistes de secà. L'absència de Nicodrilus trapezoides va ser bioindicadora d'excessives aportacions de purins i compost.Així també es milloren diferents paràmetres de qualitatfísica del sòl. En els en sistemes més intensius, aportacions de 250 kg N ha−1 any−1 amb purí promouen també la qualitat física del sòl.

[es] Los residuos orgánicos procedentes de la actividad ganadera y urbana, sustituyen total o parcialmente a la fertilización mineral y se utilizan habitualmente en los planes de fertilización. Esta tesis evalúa el efecto de la aplicación de purín en las emisiones de amoníaco a corto plazo y el efecto de fertilizantes orgánicos (purines y compost) en la calidad del suelo, derivados de su uso continuado a largo plazo. Las estrategias de manejo (método y momento de aplicación) reducen las emisiones de amoníaco. La fertilización con purín en dosis de N recomendadas por la Unión Europea, 170 kg N haha−1 año−1 cuando su origen es orgánico permite mantener la diversidad de las lombrices del suelo en sistemas cerealistas de secano. La ausencia de Nicodrilus trapezoides fue bioindicadora de condiciones de excesivos aportes de purines y compost. Asimismo se mejoran diferentes parámetros de calidad física del suelo. En los sistemas más intensivos aportes de 250 kg N ha−1 año−1 con purín promueven també la calidad física del suelo.
[ca] El present treball té per objecte proposar una jurisdicció marítima singular, particular y autònoma, partint de l'anàlisi del concepte y autonomia del Dret marítim, així com d'algun dels problemes jurídico-processals vinculats a la resolució judicial de les disputes marítimes. La nostra legislació processal actual no ofereix totes les solucions que ha d'oferir per aquest tipus de disputes, arribant al punt de plantejar més obstacles que no pas mecanismes per la seva ràpida, fiable y efectiva resolució. Observar quines alternatives s'ofereixen a les jurisdiccions d'Anglaterra i Gales, sens dubte la més influent en el dret marítim, així com la de Texas, ens ajudarà a proposar una sèrie de mesures encaminades a establir una nova jurisdicció marítima als tribunals espanyols.

[es] El presente trabajo tiene por objeto proponer una jurisdicción marítima singular, particular y autónoma, partiendo del análisis del concepto y autonomía del Derecho marítimo así como de alguno de los problemas jurídico-procesales vinculados a la resolución judicial de las disputas marítimas. Nuestra actual legislación procesal no ofrece todas las soluciones que se debieran para este tipo de disputas llegando incluso a plantear más trabas que mecanismos para una pronta, fiable y efectiva resolución de las mismas. Observar qué alternativas se ofrecen en las jurisdicciones de Inglaterra y Gales, sin duda la más influyente en el derecho marítimo, así como la de Texas, va a ayudarnos a proponer una serie de medidas tendentes a establecer una nueva jurisdicción marítima en los tribunales españoles.
[ca] La proliferació d'iniciatives de publicació de dades com Linked Open Data ha incrementat la quantitat de dades semàntiques disponibles per analitzar i reutilitzar, però en molts casos és molt difícil pels usuaris explorar i utilitzar aquestes dades quan no tenen experiència en tecnologies de Web Semàntica. La nostra contribució per a solventar aquest problema és aplicar el Visual Information-Seeking Mantra: "Primer una visió general, enfocar i filtrar, després detalls sota demanda", implementat utilitzant components de l'Arquitectura de la Informació generats automàticament a partir de les dades i ontologies. Aquesta tesis ofereix algoritmes i mètodes per a generar automàticament components de l'Arquitectura de la Informació per a llocs web basats en dades semàntiques. Gràcies a aquests components és possible explorar les dades, visualitzar-les i crear consultes complexes sense necessitat d'aprendre tecnologies complicades o conèixer els vocabularis utilitzats en els conjunts de dades. Aquesta proposta s'ha implementat i validat a Rhizomer, una eina capaç de publicar conjunts de dades basats en Web Semàntica i que facilita als usuaris interactuar amb elles. Les nostres contribucions s'han avaluat amb usuaris finals com a part d'un Disseny Centrat en l'Usuari.

[es] La proliferación de iniciativas de publicación de datos como Linked Open Data ha incrementado la cantidad de datos disponibles para su análisis y reuso, pero en muchos casos, es muy difícil para los usuarios explorar y utilizar estos datos, especialmente cuando no tienen experiencia en tecnologías de Web Semántica. Nuestra contribución para solventar este problema se basa en aplicar el Visual Information-Seeking Mantra: "Primero una visión general, enfocar y filtrar, después detalles bajo demanda", implementado utilizando componentes de la Arquitectura de la Información generados automáticamente a partir de los datos y ontologías. Esta tesis ofrece algoritmos y métodos para generar automáticamente componentes de la Arquitectura de la Información para sitios web basados en datos semánticos. Gracias a estos componentes es posible explorar los datos, visualizarlos y crear consultas complejas sin necesidad de aprender tecnologías relacionadas o conocer los vocabularios utilizados en los conjuntos de datos. Esta propuesta se ha implementado y validado en Rhizomer, una herramienta capaz de publicar conjuntos de datos basados en Web Semántica y que facilita a los usuarios interactuar con ellos. Nuestras contribuciones se han evaluado con usuarios finales como parte de un Diseño Centrado en el Usuario.
[ca] Aquesta tesi consisteix en el desenvolupament de nous materials per a la generació d'hidrogen i el tractament d'aigües residuals. Per tant, en aquesta tesi s'han estudiat principalment catalitzadors basats en pal•ladi, diòxid de titani i triòxid de tungstè (Pd / TiO2 (-WO3)), però també s'han estudiat catalitzadors basats en platí, diòxid de titani i triòxid de tungstè (( Pt / TiO2 (-WO3)), així com també s'ha realitzat un petit estudi sobre catalitzadors del pal•ladi, P25 (diòxid de titani comercial) i coure (Pd / TiO2-Cu). La generació d'hidrogen és duta a terme a partir de mescles aigua-metanol (o glicerol en alguns casos) i també a partir d'algunes aigües residuals. La fotodeposició deL pal•ladi va ser estudiada i es va trobar que l'evolució d'hidrogen està importantment influenciada per les condicions de fotodeposició del metall sobre qualsevol dels tres suports catalítics estudiats: NT-WO3 (NT: nanotubs de diòxid de titani), P25-WO3 i P25. Algunes de les condicions de fotodeposició estudiades van ser la concentració de catalitzador (1000-4000 ppm) i la concentració de metanol (0 - 20 vol.%), quantitat de metall (0.1 - 2 wt.%) i la naturalesa del metall (pal•ladi i platí) en la solució de fotodeposició. Els catalitzadors que contenien 0.25 wt.% de metall (ja sigui platí o pal•ladi), van presentar les més altes evolucions d'hidrogen.

[es] Esta tesis consiste en el desarrollo de nuevos materiales para la generación de hidrógeno y el tratamiento de aguas residuales. Por lo tanto, en esta tesis son estudiados principalmente catalizadores basados en paladio, dióxido de titanio y trioxido de tungsteno (Pd/TiO2(-WO3)), pero tambiés son estudiados catalizadores basados en platino, dióxido de titanio y trióxido de tungsteno ((Pt/TiO2(-WO3)), así como también un corto estudio es realizado sobre catalizadores de paladio, P25 (dióxido de titanio comercial) y cobre (Pd/TiO2-Cu). La generación de hidrógeno es llevada a cabo a partir de mezclas agua-metanol (o glicerol en algunos casos) y también a partir de algunas aguas residuales. La fotodeposición de paladio fue estudiada y se encontró que la evolución de hidrógeno está importantemente influenciada por las condiciones de fotodeposición del metal sobre cualquiera de los tres soportes catalíticos estudiados: NT-WO3 (NT: nanotubos de dióxido de titanio), P25-WO3 y P25. Algunas de las condiciones de fotodeposición estudiadas fueron la concentración de catalizador (1000 - 4000 ppm) y la concentración de metanol (0 - 20 vol.%), cantidad de metal (0.1 - wt.%) y la naturaleza del metal (paladio y platino) en la solución de fotodeposición.
[ca] En el marc de la contractació pública estratègica s'ha gestat la possibilitat d'instrumentalitzar els contractes públics per assolir objectius de les polítiques socials. Igualment, el caràcter transversal de la perspectiva de gènere ha permeat tots els àmbits de la tasca administrativa, inclosa la contractació pública. Ambdues perspectives configuren un espai adequat per a la inclusió de clàusules d'igualtat de gènere en els contractes públics que ha de ser aprofitat pels poders adjudicadors per contribuir, a través d'aquests, a aconseguir objectius de les polítiques d'igualtat entre dones i homes. En aquest treball, es revisa el règim jurídic de les clàusules esmentades en el dret espanyol. Per això, es parteix dels fonaments jurídics i doctrinals d'ambdues visions per passar a analitzar les possibilitats i els límits de les clàusules d'igualtat en cadascun dels moments del procés de contractació pública. En primer lloc, en la fase de preparació de l'expedient, se centra l'atenció en la planificació i les consideracions de gènere que es poden introduir a l'objecte del contracte ia les prescripcions tècniques del mateix. En segon lloc, durant el procediment de licitació s'estudien les clàusules de gènere quan funcionen com a prohibicions de contractar, criteris de selecció, d'adjudicació o de desempat, així com el procediment de baixes anormals. Finalment, a l'etapa d'execució contractual, s'examinen les possibles condicions especials d'execució en matèria de gènere i el seguiment i l'avaluació dels contractes que responen a una estratègia d'igualtat.

[es] En el marco de la contratación pública estratégica se ha ido gestando la posibilidad de instrumentalizar los contratos públicos para lograr objetivos de las políticas sociales. Igualmente, el carácter transversal de la perspectiva de género ha permeado todos los ámbitos del quehacer administrativo, incluida la contratación pública. Ambas perspectivas configuran un espacio adecuado para la inclusión de cláusulas de igualdad de género en los contratos que debe ser aprovechado por los poderes adjudicadores para contribuir, a través de los mismos, al logro de objetivos de las políticas de igualdad entre mujeres y hombres. En este trabajo, se revisa el régimen jurídico de dichas cláusulas en el derecho español. Para ello, se parte de los fundamentos jurídicos y doctrinales de ambas visiones y se analizan las posibilidades y límites de las cláusulas de igualdad en cada uno de los momentos del proceso de contratación. En primer lugar, en la fase de preparación del expediente, se centra la atención en la planificación y las consideraciones de género que pueden introducirse en el objeto del contrato y en las prescripciones técnicas. En segundo lugar, durante el procedimiento de licitación, se estudian las cláusulas de género cuando funcionan como prohibiciones de contratar, criterios de selección, de adjudicación o de desempate, así como el procedimiento de bajas anormales. Por último, en la etapa de ejecución contractual, se examinan las posibles condiciones especiales de ejecución en materia de género y el seguimiento y evaluación de los contratos que responden a una estrategia de igualdad.
[ca] La baixa volatilitat observada durant les diverses crisis financeres i la importància de les externalitats relacionades amb la simulació de les economies amfitriones ofereixen a la Inversió Directa Estrangera (IED) una dimensió considerable, especialment per als països en desenvolupament. Per tant, l'atractiu del territori s'ha convertit en la principal prioritat de les polítiques dels països en desenvolupament cap a I'obertura aIs mercats internacionaIs. Això expIica Ia gran ona de reformes estructuraIs i estratègies d'atracció que han marcat aquestes economies en Ies úItimes dues dècades. La contribució d'aquesta tesi es basa principalment en la identificació de la relació entre la IED i el creixement econòmic i després en I'anàIisi deIs determinants de Ia IED en eI niveII mesoeconómico. L'estudi reaIitza una anàIisi típica deI clima d'inversió Marroquina que és objecte de recerca. L'objectiu és realitzar una comparació sectorial mitjançant la identificació de la importància dels determinants de la IED en els sectors primari, secundari i terciari. La primera tasca és avaluar l'impacte de les variables macroeconòmiques en els fluxos de IED en nou sectors. En segon IIoc, Ies variabIes que mesuren Ia quaIitat institucionaI que s'integren individualment per a aproximar les diferents elasticitats del clima legal i administratiu sobre l'atractiu de la IED.

[es] La baja volatilidad observada durante las diversas crisis financieras y la importancia de las externalidades relacionadas con la simulación de las economías anfitrionas ofrecen a la Inversión Directa Extranjera (IED) una dimensión considerable, especialmente para los países en desarrollo. Por lo tanto, el atractivo del territorio se ha convertido en la principal prioridad de las políticas de los países en desarrollo hacia la apertura a los mercados internacionales. Esto explica la gran ola de reformas estructurales y estrategias de atracción que han marcado estas economías en las últimas dos décadas. La contribución de esta tesis se basa principalmente en la identificación de la relación entre la IED y el crecimiento económico y luego en el análisis de los determinantes de la IED en el nivel mesoeconómico. El estudio realiza un análisis típico del clima de inversión Marroquí que es objeto de investigación. El objetivo es realizar una comparación sectorial mediante la identificación de la importancia de los determinantes de la IED en los sectores primario, secundario y terciario. La primera tarea es evaluar el impacto de las variables macroeconómicas en los flujos de IED en nueve sectores. En segundo lugar, las variables que miden la calidad institucional que se integran individualmente para aproximar las diferentes elasticidades del clima legal y administrativo sobre el atractivo de la IED
[ca] L'ampli ús de materials als edificis contribueix a l'escassetat de recursos naturals i a l'abocament de residus al medi ambient. L'Anàlisi del Flux de Materials (MFA) s'ha utiliyat com a eina per aconseguir a desmaterialització i la sostenibilitat dels edificis existents. Aquesta tesi s'organitza en tres capitols principals. El primer capitol presenta una revisi bibliogràfica i un anàlisi bibliometric per recolyar lus sistematic de MFA. El segon capitol proposa un metode basat en el MFA per a modelar la poblacio dels edificis residencials a la ciutat de Rio de Janeiro i el flux de materials de residus, per tal de caracteritzar lstock d'edificis. El tercer capitol introdueix lus combinat de les metodologies d'Anàlisi de Ciclo de Vida i MFA per a modelar els fluxos residuales de la poblacio d'edificis i per a avaluar els seus impactes de cicle de vida. En resum, aquesta tesi explora les variants de la metodologia d'Anàlisi de Flux de Materials i promou un ampli anàlisi dels edificis i dels impactes de cicle de vida dels fluxos de residus.

[es] El amplio uso de materiales en los edificios contribuye a la escasez de recursos naturales y al vertido de residuos en el medio ambiente. El Análisis del Flujo de Materiales (MFA) se ha utilizado como una herramienta para lograr la desmaterialización y la sostenibilidad de los edificios existentes. Esta tesis se organiza en tres capitulos principales. El primer capítulo presenta una revisión bibliográfica y un análisis bibliométrico para apoyar el uso sistemático del MFA. El segundo capítulo propone un método basado en el MFA para modelar la población de los edificios residenciales en la ciudad de Río de Janeiro, y el flujo de materiales y de residuos, con el fin de caracterizar el stock de edificios. El tercer capítulo introcuce el uso combinado de las metodologías de Análisis de ciclo de Vida y MFA para modelar los flujos residuales de la población de edificios y para evaluar sus impactos. En resumen, esta tesis explora las variantes de la metodología de Análisis de Flujo de Materiales y promueve un amplio análisis de los edificios y de los impactos del ciclo de vida de los flujos de residuos.
[ca] El risc com a concepte operatiu ha esdevingut en l'entorn global un concepte creixentment transversal. La seva visibilitat s'ha incrementat enormement per la circulació comunicativa dels discursos que li donen forma i significat. Més enllà del rol reconegut dels mitjans de comunicació, el caràcter constitutiu de la comunicació travessa les lògiques institucionals, científiques i ciutadanes. Aquest treball planteja, més enllà de les lògiques pràctiques i instrumentals, la comunicació social del risc com els processos en els quals la circulació de discursos participa en la seva definició, i les comunitats de comunicació e risc com un concepte a explorar. A mode de estudi de cas analitza la irrupció del canvi climàtic i la seva influència sobre els riscos nuclear i químic en l'entorn de la Unió Europea remarcant les potencialitats de la comunicació de risc com a disciplina pràctica reformulada a partir d'un enfocament pròpiament comunicatiu.

[es] El riesgo como concepto operativo se ha convertido en el entorno global en un concepto crecientemente transversal. Su visibilidad ha incrementado enormemente a través de la circulación comunicativa de discursos que le dan forma y significado. Más allá del rol reconocido de los medios de comunicación, el carácter constitutivo de la comunicación atraviesa las lógicas institucionales, científicas y ciudadanas. Este trabajo plantea, más allá de su lógica práctica e instrumental, la comunicación social del riesgo como aquellos procesos en los cuales este es definido a través de la circulación de discursos, y las comunidades de comunicación de riesgo como un objeto a explorar. Como estudio de caso analiza la irrupción de cambio climático y su influencia sobre los riesgos nuclear y químico en el entorno de la Unión Europea, remarcando las potencialidades de la comunicación de riesgo como disciplina práctica reformulada a partir de un enfoque propiamente comunicativo.
[ca] Objectius Identificar variables associades a la persistència de contagiositat en pacients amb tuberculosi pulmonar (TBP) i establir un score aplicable a cada pacient. Mètodes Estudi multicèntric de pacients amb TBP bacil·lífera. Es van analitzar variables potencialment associades a la persistència de positivitat del cultiu d'esput després de 4 i 8 setmanes de l'inici del tractament i es va desenvolupar un score basat en els coeficients del model final. Resultats 229 pacients inclosos. A l'estudi inicial, es va trobar una associació entre un valor inicial de proteïna C reactiva (PCR) superior a 50mg/dL i la persistència de cultius positius a les 4 i 8 setmanes. En el següent estudi, es van descriure 4 variables predictores del retard en la conversió a les 4 setmanes post-tractament: febre al diagnòstic, tabaquisme, afectació de>2 lòbuls pulmonars i ràtio neutròfils/limfòcits>3,5. Sobre la base d'aquests resultats es va desenvolupar un score. Conclusions La identificació de 4 variables al moment del diagnòstic i la determinació aïllada de la PCR poden predir la persistència de l'estat de contagiositat del pacient a les 4 i 8 setmanes de l'inici del tractament.

[es] Objetivos Identificar variables asociadas a la persistencia de contagiosidad en pacientes con tuberculosis pulmonar (TBP) y establecer un score aplicable a cada paciente. Métodos Estudio multicéntrico de pacientes con TBP bacilífera. Se analizaron variables potencialmente asociadas a la persistencia de positividad del cultivo de esputo tras 4 y 8 semanas del inicio del tratamiento y se desarrolló un score basado en los coeficientes del modelo final. Resultados 229 pacientes incluidos. En el estudio inicial, se halló una asociación entre un valor de proteína C reactiva (PCR) superior a 50mg/dL y la persistencia de cultivos positivos a las 4 y 8 semanas. En el siguiente estudio, se describieron 4 variables predictoras del retraso en la conversión a las 4 semanas post-tratamiento: fiebre al diagnóstico, tabaquismo, afectación de >2 lóbulos pulmonares, y ratio neutrófilos/linfocitos>3,5. En base a éstos resultados se desarrolló un score. Conclusiones La identificación de 4 variables en el momento del diagnóstico y la determinación aislada de la PCR pueden predecir la persistencia del estado de contagiosidad del paciente a las 4 y 8 semanas desde el inicio del tratamiento.
[ca] Aquesta tesi presenta una panoràmica en clau artísica del pla de Lleida entre 1875 i 1936. Hem constatat que durant aquesta època prenen forma i es consoliden uns mecanismes, unes estructures i unes dinàmiques imprescindibles per a la supervivència del fet artístic a Ponent, de tal manera que la concepció tòpica d'aquest territori com una estepa pel que feia a l'àmbit cultural i artístic queda en entredit. Sense oblidar que el nostre objecte d'estudi ocupa una posició perifèrica dins del marc general de l'art català d'època contemporània, presentem una lectura renovada gràcies a la incorporació de propostes metodològiques pròpies de disciplines amb poca o cap relació directa amb la història de l'art com són la teoria dels camps de poder (pròpia de la sociologia) i la teoria dels polisistemes (habitual en estudis de traducció). Des d'aquest punt de vista hem superat un escenari tradicionalment definit en base a oposicions binàries, sublimades en la relació Lleida-Barcelona i en la dialèctica centre-perifèria, i hem traçat un panorama sensiblement més ric en matisos, que aporta una major dimensió al coneixement disponible i encaixa com una peça més en el gran polisistema que és l'art català d'època contemporània.

[es] La presente tesis ofrece una panorámica en clave artística de la zona conocida como "Ponent" o "pla de Lleida" (llano en el sur de la provincia de Lleida, aproximadamente formado por las comarcas de la Noguera, Segrià, Urgell y Pla d'Urgell) entre 1875 y 1936. Hemos constatado que durante esta época se forman y se consolidan unos mecanismos, unas estructuras y unas dinámicas imprescindibles para la supervivencia del hecho artístico de Ponent, de tal modo que la concepción tópica sobre este territorio como una estepa en lo referente al ámbito artístico y cultural queda en entredicho. Sin olvidar que nuestro objeto de estudio ocupa una posición periférica dentro del marco general del arte catalán de época contemporánea, presentamos una lectura renovada gracias a la incorporación de propuestas metodológicas propias de disciplinas con poca o ninguna relación directa con la historia del arte, como son la teoría de los campos de poder (propia de la sociología) y la teoría de los polisistemas (habitual en estudios de traducción). Desde este punto de vista hemos superado un escenario tradicionalmente definido en base a oposiciones binarias sublimadas en la relación Lleida-Barcelona y en la dialéctica centro-periferia, y hemos trazado un panorama sensiblemente más rico en matices, que aporta una mayor dimensión al conocimiento disponible y encaja como una pieza más en el gran polisistema que es el arte catalán de época contemporánea.