BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] La definició, seqüencial i estructurada, de les diferents circumstàncies que han donat lloc a les passejades que conformen avui la façana marítima de la ciutat d'Alacant és l'objectiu principal d'aquest article. Si bé els passeigs litorals són avui els punts de referència de les nostres ciutats costaneres, eminentment turístiques, la bibliografia al respecte és escassa. Els resultats d'aquest estudi contribuiran a l'enteniment del fenomen de la seva gènesi, com fragments urbans en relació amb la història i desenvolupament de la resta de la urbs, així com aportaran un major coneixement de la problemàtica de la seva vertebració i de l'important paper que juguen en el futur immediat de la ciutat. Per entendre el procés de conformació dels passejos litorals cal estudiar l'evolució del front marítim i el seu entorn, així com els esdeveniments històrics, socials, culturals i polítics que han influït en el seu esdevenir. Es tracta d'una investigació en la qual, mitjançant l'estudi detallat de cada un dels elements que conformen la façana costanera, s'analitzen els canvis morfològics experimentats per aquesta, d'acord amb la variable funció que ha exercit al llarg de el temps. El paper predominant de la façana marítima alacantina durant segles va ser el defensiu, servint simultàniament de marc a port. Al segle XIX, amb l'arribada del ferrocarril, l'auge dels banys de mar i l'enderrocament de les muralles, la funció de defensa va ser substituïda per la lúdic-representativa que, encara que amb modificacions, romandrà fins als nostres dies.

[es] La definición, secuencial y estructurada, de las diferentes circunstancias que han dado lugar a los paseos que conforman hoy la fachada marítima de la ciudad de Alicante es el objetivo principal de este artículo. Si bien los paseos litorales son hoy los puntos de referencia de nuestras ciudades costeras, eminentemente turísticas, la bibliografía al respecto es escasa. Los resultados de este estudio contribuirán al entendimiento del fenómeno de su génesis, como fragmentos urbanos en relación con la historia y desarrollo del resto de la urbe, así como aportarán un mayor conocimiento de la problemática de su vertebración y del importante papel que juegan en el futuro inmediato de la ciudad. Para entender el proceso de conformación de los paseos litorales es necesario estudiar la evolución del frente marítimo y su entorno, así como los acontecimientos históricos, sociales, culturales y políticos que han influido en su devenir. Se trata de una investigación en la que, mediante el estudio pormenorizado de cada uno de los elementos que conforman la fachada costera, se analizan los cambios morfológicos experimentados por ésta, de acuerdo con la variable función que ha desempeñado a lo largo del tiempo. El rol predominante de la fachada marítima alicantina durante siglos fue el defensivo, sirviendo simultáneamente de marco al puerto. En el siglo XIX, con la llegada del ferrocarril, el auge de los baños de mar y el derribo de las murallas, la función de defensa fue sustituida por la lúdico-representativa que, aunque con modificaciones, permanecerá hasta nuestros días.
[ca] Aquesta tesi es basa en el treball teòric de Vourkas et al. i demostra experimentalment que les cel·les de memòria ternàries són viables. Ho fa mitjançant memristors disponibles comercialment de Knowm.org i els combina formant una estructura unidimensional. Aquesta estructura consisteix en 1 memristor polaritzat positivament i 2 memristors polaritzats negativament. Aquesta demostració contribueix al que molts ja han descrit com un futur prometedor per als memristors com a part integral de la nova generació de memòries memristives.

[es] Esta tesis se basa en el trabajo teórico de Vourkas et al. Y demuestra experimentalmente que las celdas de memoria ternarias son viables. Lo hace mediante memristores disponibles comercialmente de Knowm.org i los combina formando una estructura unidimensional. Esta estructura consiste en 1 memristor polarizado positivamente y 2 memristores polarizados negativamente. Esta demostración contribuye a lo que muchos ya han descrito como un futuro prometedor para los memristores como parte integral de la nueva generación de memorias memristivas.
[ca] Mastermind és un joc de lògica per a dos jugadors, el qual consisteix en que un dels jugadors (el CodeBreaker) intenta encertar una combinació secreta pensada per l'altre jugador (CodeMaker). En aquest projecte s'han afegit dos noves normes al joc; la primera permet que el CodeMaker pugui canviar la seva combinació secreta sempre que vulgui (però sense incomplir les anteriors respostes del taulell); la segona consisteix en que només es conservin les tres últimes preguntes al taulell (després de respondre la quarta, la més antiga s'elimina). Per comprovar com afecten les normes al joc s'ha creat un sistema que juga partides de forma automàtica per obtenir informació estadística. S'ha creat un algorisme que juga amb les noves normes, com també un algorisme de Machine Learning que usa la mateixa lògica. Per últim, s'ha implementat una aplicació mòbil que permet jugar en els dos rols existents contra les diferents estratègies de la màquina, o fer que dos estratègies juguin entre ells.

[es] Mastermind es un juego de lógica para dos jugadores, el cual consiste en que un jugador (CodeBreaker) intenta acertar la combinación secreta pensada por el otro jugador (CodeMaker). En este proyecto se han añadido dos nuevas reglas al juego; la primera permite que el CodeMaker cambie la combinación secreta siempre que quiera (pero sin incumplir las respuestas de tablero); la segunda consiste en que solo se conserven las tres ultimas preguntas del tablero (después de responder la cuarta, la mas antigua se elimina). Para comprobar como afectan las nuevas reglas al juego se ha creado un sistema que juegue partida de forma automática para obtener información estadística. Se ha creado un algoritmo que juega con las nuevas reglas, como también un algoritmo de Machine Learning que usa la misma lógica. Por ultimo, se ha implementado una aplicación móvil que permite jugar en los dos roles existentes contra las distintas estrategias de la maquina, o hacer que dos estrategias jueguen entre ellas.
[ca] Si es vol contribuir a la sostenibilitat del planeta, no només cal reduir el consum d'energia, sinó que a més és convenient fer aquest consum de manera intel·ligent. Aquest és el principi d'aquest projecte, dotar intel·ligència als dispositius que es connecten a una xarxa domèstica per millorar la càrrega de la xarxa elèctrica. En aquest projecte s'ha desenvolupat un entorn client – servidor per implementar a Raspberry Pi 4, que permet al servidor realitzar dues estratègies diferents de consum intel·ligent a les peticions de reserva que es reben per part dels clients. Per avaluar el rendiment de la xarxa, s'ha calculat la taxa de transmissió, el temps d'execució, la latència i l'ample de banda a diferents escenaris. D'aquesta manera s'ha pogut analitzar el comportament de la xarxa amb diferents números de clients i diferents capacitats de reserva del servidor. També s'ha valorat la rendiment de Raspberry Pi 4 per suportar el programa i les limitacions que poden sorgir

[es] Si se quiere contribuir al cuidado del planeta, no solo hay que reducir el consumo de energía, sino que además es conveniente realizar este consumo de forma inteligente. Este es el principio de este proyecto, dotar de inteligencia a los dispositivos que se conectan a una red doméstica para mejorar la carga de la red eléctrica. En este proyecto se ha desarrollado un entorno cliente – servidor implementable en Raspberry Pi 4, el cual permite al servidor implementar dos estrategias distintas de consumo inteligente a las peticiones de reserva que se reciben por parte de los clientes. Para evaluar el rendimiento de la red, se ha calculado la tasa de transmisión, el tiempo de ejecución, la latencia y el ancho de banda en diferentes escenarios. De esta manera se ha podido analizar el comportamiento de la red con distintos números de clientes y distintas capacidades de reserva del servidor. También se ha valorado el rendimiento de la Raspberry Pi 4 para soportar el programa y las limitaciones que pueden surgir.
[ca] Aquest treball analitza si el algoritme Hierarchical Risk Parity, un nou mètode d'optimització de carteres, podria funcionar millor que models convencionals en determinats aspectes. En una sèrie de 3 tests fets amb un codi personalitzat, es compara el rendiment del HRP amb el de mètodes clàssics com Minimum Variance i Risk Parity.

[es] Este trabajo analiza si el algoritmo Hierarchical Risk Parity, un nuevo método de optimización de carteras, podría funcionar mejor que modelos convencionales en determinados aspectos. En una serie de 3 tests hechos con un codigo personalizado, se compara el rendimiento del HRP con el de métodos clásicos como Minimum Variance y Risk parity.
[ca] L'objectiu del treball ha estat avaluar l'eficiencia de diferents tipus de broquets d'injeccio d'aire a l'aplicacio d'un herbicida pre-emergencia (Auros 80 % p/v Prosulfocarb), en un cultiu de blat tou (Triticum Aestivum var "Marco Polo"), per aixi comparar el nivell de control de les males herbes enfront a una aplicacio amb broquets convencionals.

[es] El objetivo del trabajo ha sido evaluar la eficiencia de diferentes tipos de boquillas de inyeccion de aire, para la aplicacion de un herbicida pre-emergencia (Auros 80% p / v prosulfocarb), en un cultivo de trigo blando (Triticum aestivum var "Marco Polo"), y asi comparar el nivel de control de las malas hierbas frente a una aplicacion con boquillas convencionales.
[ca] Un estudi realitzat sobre la crescuda del riu Francolí el 22 d'octubre de 2019, dut a terme des de la UPC, presenta estimacions dels cabals hidràulics incongruents entre elles mateixes però també incongruents respecte els cabals hidrològics estimats. A més, obre la porta a pensar en un fenomen transitori per a poder explicar aquestes incongruències. El present estudi focalitza en analitzar la hipòtesi del destaponament sobtat, en un instant puntual de l'avinguda, de l'ull d'un pont que hauria restat temporalment obstruït, degut a l'acumulació d'un gran número de troncs de grans dimensions arrossegats per la crescuda, i que hauria permès alliberar un gran volum d'aigua en qüestió de pocs segons, creant, instantàniament, un gran pic de cabal amb una duració molt curta. L'anàlisi hidràulic es planteja a partir de modelitzacions bidimensionals fonamentades en el software Iber. Per a poder estudiar els efectes d'un probable destaponament, s'utilitza una eina específica del programa dissenyada per a simular el trencament de preses. Aquesta eina es fa servir per tal d'aconseguir, en un instant puntual de la simulació, un increment localitzat de la capacitat de desguàs amb l'objectiu d'aportar una explicació científica a les contradiccions en els cabals estimats en el primer estudi.

[es] Un estudio realizado sobre la crecida del río Francolí el 22 de octubre de 2019, llevado a cabo desde la UPC, presenta estimaciones de los caudales hidráulicos incongruentes entre sí pero también incongruentes respecto de los caudales hidrológicos estimados. Además, abre la puerta a pensar en un fenómeno transitorio para poder explicar estas incongruencias. El presente estudio focaliza en analizar la hipótesis del destaponamiento repentino, en un instante puntual de la avenida, del ojo de un puente que habría permanecido temporalmente obstruido, debido a la acumulación de un gran número de troncos de grandes dimensiones arrastrados por la crecida, y que habría permitido liberar un gran volumen de agua en cuestión de pocos segundos, creando, instantáneamente, un gran pico de caudal de una duración muy corta. El análisis hidráulico se plantea a partir de modelizaciones bidimensionales basadas en el software Iber. Para poder estudiar los efectos de un probable destaponamiento, se utiliza una herramienta específica del programa para simular la ruptura de presas. Esta herramienta se emplea para conseguir, en un instante puntual de la simulación, un incremento localizado de la capacidad de desagüe con el objetivo de aportar una explicación científica a las contradicciones en los caudales estimados en el primer estudio.
[ca] El massís del Garraf és un dels elements principals dins la formació del paisatge metropolità de les comarques properes a la metròpolis barcelonina. L'estructura vertical natural de rieres i torrents en moltes ocasions no és compatible amb les connectivitats pròpies de les grans infraestructures urbanes. Al municipi de Viladecans, s'han realitzat diferents intervencions que miren i resolen la continuïtat del municipi amb el mar, però oblidant l'accés a la muntanya. El projecte introdueix dins la xarxa d'espais verds del municipi l'espai agroforestal del sector oliveretes, ubicat a les faldes de Sant Ramon. Mitjançant moviments de terres es formen terrasses conreables que formalitzen l'arribada a la ciutat, assegurant la connectivitat sostenible entre els municipis de Viladecans, Sant Boi i Sant Climent de Llobregat. Ha calgut fer una nova lectura de la mobilitat dins l'àmbit, ja que durant el segle XX, el traçat de les ciutats que han crescut tant ràpid ha estat principalment definit per les connexions vials d'alta velocitat, deixant de banda altres criteris. L'edifici resol l'accessibilitat al parc agrícola i les rutes de senderisme integrant-se dins el sistema de terrasses de conreu amb un programa de jardineria i agricultura, que pretèn cuidar i estudiar un espai agroforestal que avui es troba en estat decadent, aprofitant per llegir el territori que queda per definir com una oportunitat per a aconseguir ciutats més resilients, inclusives i productives.

[es] El macizo del Garraf es uno de los elementos principales en la formación del paisaje metropolitano de las comarcas cercanas a la metrópolis barcelonesa. La estructura vertical natural de rieras y torrentes en muchas ocasiones no es compatible con las conectividades propias de las grandes infraestructuras urbanas. En el municipio de Viladecans, se han realizado diferentes intervenciones que miran y resuelven la continuidad del municipio con el mar, pero olvidando el acceso a la montaña. El proyecto introduce en la red de espacios verdes del municipio el espacio agroforestal del sector Oliveretes, ubicado en las faldas de San Ramón. Mediante movimientos de tierras se forman terrazas cultivables que formalizan la llegada a la ciudad, asegurando la conectividad sostenible entre los municipios de Viladecans, Sant Boi y San Clemente. Ha sido necesario hacer una nueva lectura de la movilidad dentro del ámbito, ya que durante el siglo XX, el trazado de las ciudades que han crecido tan rápidamente ha sido principalmente definido por las conexiones viales de alta velocidad, dejando de lado otros criterios. El edificio resuelve la accesibilidad al parque agrícola y las rutas de senderismo integrándose dentro del sistema de terrazas de cultivo con un programa de jardinería y agricultura, que pretende cuidar y estudiar un espacio agroforestal que hoy se encuentra en estado decadente, aprovechando para leer el territorio que queda por definir como una oportunidad para conseguir ciudades más resilientes, inclusivas y productivas.
[ca] L'Anella Panoràmica del Turó proposa un recorregut de 6 quilòmetres amb un pendent màxim del 6% que torna a enllaçar el Turó amb si mateix i amb la ciutat per a tothom. Gràcies a la trobada d'aquest recorregut amb successius espais cancell, s'aconsegueix una connexió transversal que uneix l'Anella Panoràmica amb la part urbana, passant per reactivar espais actualment degradats. Així, des de la petita escala s'inicia un procés transescalar que connecta els sistemes de la Serra de Collserola, el Turó de Montcada i la Serralada de Marina.

[es] L'Anella Panoràmica del Turó" propone un recorrido de 6 kilómetros con una pendiente máxima del 6% que vuelve a enlazar el Turó consigo mismo y con la ciudad para todes. Gracias al encuentro de este recorrido con sucesivos espacios umbral, se consigue una conexión transversal que une la Anella Panoràmica con la parte urbana, reactivando también espacios actualmente degradados. Así, desde la pequeña escala se inicia un proceso transescalar que conecta los sistemas de Collserola, el Turó de Moncada y la Serralada de Marina.
[ca] El Projecte estudia i proposa una revitalització del Riu Ter mitjançant la captació d'aigua atmosfèrica i la infiltració a l'aqüífer amb la finalitat d'augmentar el cabal del Riu i regenerar la biodiversitat de l'àmbit fluvial

[es] El Proyecto estudia y propone una revitalización del Río Ter mediante la captación de agua atmosférica e infiltración de la misma al freático con la finalidad de aumentar el caudal del Río y regenerar la biodiversidad del ámbito fluvial.
[ca] Les contribucions conceptuals de l'obra tenen per objectiu reconèixer els diferents aspectes que envolten a una façana verda instal·lada en un edifici. Avui en dia, termes com confort i sostenibilitat mediambiental estan molt estesos entre la majoria de la població. Per aquest motiu, la primera part de l'obra aprofundeix en les qualitats que aporten els jardins verticals des del punt de vista urbà i de la construcció. El segon objectiu de la feina és estudiar els diferents sistemes de construcció que hi ha al mercat. Per això s'ha realitzat una recerca en les diferents empreses amb sistemes de façana verda patentats. Així mateix, per a complementar l'explicació de sistema de façana, s'ha realitzat la secció constructiva d'un edifici existent que incorpora la façana verda estudiada. El treball també comenta la importància de la vegetació per a Catalunya i concretament per a la ciutat de Barcelona. L'eina utilitzada per dur a terme la investigació és el Pla de Biodiversitat i Verd de Barcelona 2020 realitzat per l'administració de la ciutat. Es pot observar la distribució de la vegetació en els diferents districtes de la ciutat i comparar la necessitat de jardins verticals en cada un d'ells. En l'última part de la feina se segueix una metodologia analítica, estudiant tres edificis diferents amb façana verda. La secció mostra com les façanes poden estar relacionades amb l'espai interior de l'edifici i com la seva construcció influeix en la manera com es viu l'arquitectura.

[es] Las contribuciones conceptuales de la obra tienen por objetivo reconocer los diferentes aspectos que rodean a una fachada verde instalada en un edificio. Hoy en día, términos como confort y sostenibilidad medioambiental están muy extendidos entre la mayoría de la población. Por este motivo, la primera parte de la obra profundiza en las cualidades que aportan los jardines verticales desde el punto de vista urbano y de la construcción. El segundo objetivo del trabajo es estudiar los diferentes sistemas de construcción existentes en el mercado. Para ello se ha realizado una búsqueda en las diferentes empresas con sistemas de fachada verde patentados. Asimismo, para complementar la explicación del sistema de fachada, se ha realizado la sección constructiva de un edificio existente que incorpora la fachada verde estudiada. El trabajo también comenta la importancia de la vegetación para Cataluña y concretamente para la ciudad de Barcelona. La herramienta utilizada para llevar a cabo la investigación es el Plan de Biodiversidad y Verde de Barcelona 2020 realizado por la administración de la ciudad. Se puede observar la distribución de la vegetación en los diferentes distritos de la ciudad y comparar la necesidad de jardines verticales en cada uno de ellos. En la última parte del trabajo se sigue una metodología analítica, estudiando tres edificios diferentes con fachada verde. La sección muestra cómo las fachadas pueden estar relacionadas con el espacio interior del edificio y cómo su construcción influye en la forma en que se vive la arquitectura.
[ca] Mentre ja existeixen molts projectes i estudis centrats en: donat un joc, descobrir i mesurar quin es el millor algoritme per aquell joc, he decidit donar-li la volta i centrar-me en donat dos algorismes i els seus paràmetres, ser capaç de trobar quin tipus de jocs es beneficien més de la configuració donada. Per fer això, implementaré els dos algorismes Q-Learning i SARSA, ajudant-me de les Xarxes Neuronals per a ser capaç de representar la gran quantitat de possibles estats a la que m'afrontaré. La idea es fer una implementació el mes general possible. D'aquesta manera, si algú agafés els meus algorismes per els seus jocs, el temps que hauria d'invertir per adaptar el joc per l'algoritme sigui mínim. Utilitzaré alguns jocs que s'utilitzen per fer competicions de Intel·ligència Artificial, així tindré una base a la que treballar i podré invertir mes temps a la implementació de l'algoritme i a comparar els resultats.

[es] Mientras ya existen muchos proyectos y estudios centrados en: dado un juego, descubrir y medir qué algoritmo se adapta mejor, he decidido darle un giro y centrarme en: dados dos algoritmos y sus parámetros, ser capaz de decir que juegos irán mejor con dicha configuración. Para ello, implementaré los dos algoritmos Q-Learning y SARSA, ayudándome de Redes Neuronales para ser capaz de representar la vasta cantidad de posibles estados posibles del juego. La idea es hacer una implementación tan general como sea posible. De esta manera cualquiera que quería usar mis algoritmos para su juego, el tiempo que tendría que invertir para adaptar el juego al algoritmo sea mínimo. Utilizaré juegos que se utilizan para hacer competiciones de Inteligencia Artificial, de esta forma tendré una base en la que trabajar y podré centrarme más en la implementación de los algoritmos y la comparación de resultados.
[ca] Disseny d'un mode d'adquisició continua per a un sistema radar a 94 GHz, realització dels canvis necessaris per el seu correcte funcionament i validació del funcionament de tot el sistema mitjançant campanyes de mesures.

[es] Diseño de un modo de adquisición continua para un sistema radar a 94 GHz,se realización de los cambios necesarios para su correcto funcionamiento y validación de todo el sistema mediante campañas de medidas.
[ca] El patrimoni és el nexe entre el passat i el present, reflecteix com era la societat de llavors i a més, aprenem quin tipus de tècniques i materials utilitzaven. La preservació del patrimoni representa el desenvolupament d'una ciutat, en l'antiguitat les intervencions en els béns sovint presentaven un canvi polític, més endavant veurem quina relació guarden entre elles. El patrimoni representa la identitat de la societat, per tant, és responsabilitat de tots vetllar per la seva protecció i conservació, en aquest cas ja no existeixen els propietaris. En el moment que una obra passa a ser patrimoni, aquesta automàticament li pertany al poble.

[es] El patrimonio es el nexo entre el pasado y el presente, refleja cómo era la sociedad de entonces y además, aprendemos qué tipo de técnicas y materiales utilizaban. La preservación del patrimonio representa el desarrollo de una ciudad, en la antigüedad las intervenciones en los bienes a menudo presentaban un cambio político, más adelante veremos qué relación guardan entre ellos. El patrimonio representa la identidad de la sociedad, por lo tanto, es responsabilidad de todos velar por su protección y conservación, en este caso ya no existen los propietarios. En el momento que una obra pasa a ser patrimonio, esta automáticamente le pertenece al pueblo.