[ca] La present tesi doctoral consisteix en l'estudi integral d'una obra excepcional de l'argenteria europea: els dos monumentals canelobres de set braços d'argent obrats per Joan Matons per a la seu de Mallorca (1704-1718). D'una banda, la recerca es fonamenta en l'anàlisi d'una documentació molt nombrosa relativa tant al procés d'obratge com al litigi que va enfrontar l'argenter amb els canonges mallorquins durant més de deu anys. De l'altra, en l'estudi tipològic i dels models gràfics que va emprar Matons com a font d'inspiració. Paral·lelament, es tracta la trajectòria del mestre, tant des d'un punt de vista familiar com professional, i es tenen en compte diferents aspectes de l'argenteria del període a Barcelona com, per exemple, els gravats que els argenters van utilitzar per a resoldre el dibuix corresponent al seu examen de passantia. La tesi s'organitza en dos volums. El primer s'inicia amb un capítol introductori en el qual es presenten l'objecte d'estudi, els motius que justifiquen la necessitat de la recerca i els criteris bàsics que l'han guiat. Tot seguit, es dóna pas a la investigació pròpiament dita, dividida en tres grans parts. La primera està dedicada a l'argenteria barcelonina del període, amb especial atenció a la cultura gràfica i teòrica dels argenters i a la col·laboració amb els escultors a l'hora d'elaborar els models previs a l'obra. També es dediquen epígrafs específics a tres grans nissagues amb les quals Joan Matons va tenir-hi lligams familiars o professionals: els Fornaguera, els Via i els Tramulles. La segona se centra en l'argenter, tant pel que fa als aspectes biogràfics com als testimonis documentals de les obres no conservades. A més, es reserva un apartat específic per a l'urna de sant Bernat Calvó (1701-1728), en el qual es porta a terme un repàs historiogràfic i, com a novetat, es presenten alguns dels gravats a partir dels quals es van concebre els relleus historiats. La tercera part està consagrada íntegrament als canelobres. S'hi explica amb detall el procés d'obratge, les diferents fases del litigi i els debats artístics que va generar. A més, es té en compte l'ús que es va fer de la doctrina jurídica i de la teoria artística a l'hora de defensar les diferents posicions. Tot seguit, es desenvolupa l'estudi de l'obra, amb epígrafs relatius als aspectes tipològics, litúrgics i als referents gràfics. Es conclou aquesta part amb la recepció dels canelobres i les seves vicissituds des de l'arribada a Mallorca i fins a l'actualitat. A mode d'epíleg, es proposa una aproximació a la personalitat de l'argenter, amb un recull de les opinions que va generar entre els contemporanis. En darrer lloc, les conclusions certifiquen la importància dels canelobres en el context de l'argenteria catalana i europea. El segon volum es dedica als apèndixs gràfic i documental i s'hi inclou un recull detallat de les despeses relatives a l'obratge i al posterior litigi. L'enfocament metodològic prioritza l'estudi dels canelobres i de l'artífex des d'una perspectiva integradora que té en compte el context cultural, artístic, social, litúrgic, teòric i, fins i tot, jurídic de la Barcelona del 1700. Amb aquesta finalitat, s'empren la recerca bibliogràfica, la tècnica documental i el treball de camp com a tècniques d'investigació qualitatives. En definitiva, la tesi doctoral permet conèixer amb detall un episodi clau del context artístic català de la primera meitat del segle XVIII, que va tenir una gran repercussió més enllà del món de l'argenteria. Alhora, posa de relleu l'excel·lència de l'obra i el rol destacat que va tenir Joan Matons en el panorama barceloní de l'època.

[es] La presente tesis doctoral consiste en el estudio integral de una obra excepcional de la platería europea: los dos monumentales candelabros de siete brazos obrados por Joan Matons para la seo de Mallorca (1704-1718). De un lado, la investigación se basa en el análisis de una numerosa documentación relativa tanto al proceso de obraje como al litigio que enfrentó al platero con los canónigos durante más de diez años. Del otro, en el estudio tipológico y de los modelos gráficos que utilizó Matons como fuente de inspiración. Paralelamente, se trata la trayectoria del maestro, tanto desde el punto de vista familiar como profesional, y se tienen en cuenta distintos aspectos de la platería del período como, por ejemplo, los grabados que los plateros utilizaron para resolver el dibujo correspondiente a su examen de pasantía. La tesis se organiza en dos volúmenes. El primero se inicia con un capítulo introductorio en el que se presentan el objeto de estudio, los motivos que justifican la necesidad de la investigación y los criterios básicos que la han dirigido. A continuación, se da paso a la investigación propiamente dicha, dividida en tres partes. La primera está dedicada a la platería barcelonesa del período, con especial atención a la cultura gráfica y teórica de los plateros y a la colaboración con los escultores. También se dedican epígrafes específicos a tres grandes familias con las que Joan Matons mantuvo vínculos familiares y profesionales: los Fornaguera, los Via y los Tramulles. La segunda se centra en el platero, tanto por lo que se refiere a los aspectos biográficos como a los testimonios documentales de las obras no conservadas. Además, se reserva un apartado específico a la urna de san Bernat Calvó (1701-1728), en el cual se lleva a cabo un repaso historiográfico y se presentan algunos de los grabados a partir de los cuales se concibieron los relieves historiados. La tercera parte está consagrada íntegramente a los candelabros. Se explica con detalle el proceso de fabricación, las distintas fases del litigio y los debates artísticos que generó. Además, se tiene en cuenta el uso que se hizo de la doctrina jurídica y de la teoría artística a la hora de defender las distintas posiciones. A continuación, se desarrolla el estudio de la obra con epígrafes relativos a los aspectos tipológicos, litúrgicos y a los referentes gráficos. Se concluye esta parte con la recepción de los candelabros y sus vicisitudes desde la llegada a Mallorca y hasta la actualidad. A modo de epílogo, se propone una aproximación a la personalidad del platero, con una recopilación de las opiniones que generó entre los contemporáneos. En último lugar, las conclusiones certifican la importancia de los candelabros en el contexto de la platería catalana y europea. El segundo volumen está dedicado a los apéndices gráfico y documental y se incluye también una recopilación detallada de los gastos relativos al obraje y al posterior litigio. El enfoque metodológico prioriza el estudio de los candelabros y del artífice desde una perspectiva integradora que tiene en cuenta el contexto cultural, artístico, social, litúrgico, teórico e incluso jurídico de la Barcelona del 1700. Con esta finalidad, se utilizan la investigación bibliográfica, la técnica documental y el trabajo de campo como técnicas de investigación cualitativas. En definitiva, la tesis permite conocer con detalle un episodio clave del contexto artístico catalán de la primera mitad del siglo XVIII, que tuvo una gran repercusión más allá del mundo de la platería. A su vez, pone de relieve la excelencia de la obra y el rol destacado de Joan Matons en el panorama barcelonés de la época.