[ca] Introducció: L'impacte a nivell de salut i costos socials del consum d'alcohol és molt elevat. L'aplicació de la identificació precoç i la intervenció breu (IPIB) en el consum de risc d'alcohol en l'atenció primària de salut (APS) és una de les cinc polítiques més cost-efectives segons l'OMS. A Catalunya, portem implementant aquestes estratègies des de l'any 2001 amb el programa Beveu Menys. En l'avaluació es van constatar problemes en la IP, en el registre dels patrons de consum i en l'aplicació de la IB en APS. Objectius: (1) revisar la literatura recent en la implementació de les estratègies d'IPIB en el consum de risc d'alcohol; (2) conèixer els factors que poden incidir en la millora de la fidelitat a l'aplicació de la IPIB; (3) avaluar la validesa d'instruments ultra-curts per facilitar la IP i (4) analitzar la utilitat d'un instrument informatitzat per a la IP i la millora en la fidelitat de l'aplicació de la IB. Mètode: El primer estudi va consistir en una revisió narrativa de la literatura recent. El segon va consistir en una anàlisi secundària de dades de el projecte Optimizing delivery of health care interventions (ODHIN) per analitzar l'impacte de la formació i suport, els incentius i les eines eIB, en la millora de la fidelitat a l'aplicació de la IPIB. El tercer va analitzar la validesa i la seguretat d'instruments ultra-curts derivats de l'Alcohol Use Disorders Identification Test (AUDIT) per al cribratge del consum de risc en l'APS. L'últim va explorar mitjançant un estudi multicèntric observacional transversal la utilitat de Alcohol, Smoking and Substance Involvement Screening Test (ASSIST) per a la millora de la fidelitat en l'aplicació de la IB. Resultats: La revisió va corroborar l'evidència sobre l'efectivitat i el cost-efectivitat de la IB i va constatar les llacunes de coneixement sobre com aconseguir que tinguin impacte a nivell poblacional. Segons l'anàlisi secundari, els professionals van utilitzar correctament l'AUDIT (errors inferiors a l'0,5%) però si van cometre errors a l'aplicar o no la IB segons el protocol. Només els grups que van rebre incentius van disminuir significativament els errors al no proveir IB als que sí que la requerien (OR = 0,56; 95% CI, 0,31-0,99; P <, 05). L'AUDIT-3 va funcionar millor que l'AUDIT-QF i el seu millor funcionament es va donar per al punt de tall 1 amb AUROC (0,84) i S (75,8%), E (84,9%), VPN (95,1%) amb un VPP de 47,6%. El ASSIST va ser útil per detectar el consum de risc que se situa per al tabac en el 46,1%, en el 17,5% en el cas de l'alcohol, 13% en el del cànnabis, 6,3% en el dels hipno-sedants i el 4,2% en el de cocaïna. Els problemes en la fidelitat en l'aplicació de la IB van ser més pronunciats en les substàncies no legals arribant a ser de el 93,8% en el cas dels opioides i del 71,4% de les persones amb policonsums. Conclusions: És important estudiar l'impacte dels incentius en la millora de la fidelitat en l'aplicació de les IPIB. També promoure l'ús de l'AUDIT-3 en aquells contextos on el temps sigui escàs, o de l'ASSIST quan es vulgui cribrar de forma integrada les principals substàncies psicoactives. És clau monitoritzar la fidelitat en l'aplicació de les IPIB si volem garantir la seva efectivitat en la reducció del consum d'alcohol i, en conseqüència, en els problemes que aquest ocasiona a nivell individual i a la societat en general.

[en] Background: Alcohol is the most consumed addictive substance with a significant impact on health and society. Implementing early identification and brief intervention (EIBI) for risky alcohol use in health services, especially primary health care (PHC), is one of the five most cost-effective policies for reducing alcohol-related harm according to WHO. In Catalonia we have implemented such strategies continuously since 2001, within the Beveu Menys (Drink Less) program. Program evaluation highlighted fidelity issues in the use of tools for early identification, in recording drinking patterns in the medical record, and in the implementation of brief interventions in primary care consultations. Objective: 1) review the latest advances in the implementation of EIBI in risky alcohol consumption; 2) identify the factors which can improve fidelity in the use of EIBI; 3) evaluate ultra-short tools for EI of risky alcohol consumption; and 4) assess the usefulness of a computerized tool for detecting risky consumption and improving implementation fidelity in BI. Methods: The first study consisted of a narrative review of the recent literature on implementation of EIBI for risky alcohol consumption in primary care. The second was a secondary data analysis of the results of the Optimizing delivery of health care interventions (ODHIN) project, to analyse the impact of different factors such as training and support, incentives, and eBI tools in improving implementation fidelity in EIBI. The third explored the validity and reliability of ultra-short tools based on the Alcohol Use Disorders Identification Test (AUDIT) as screening instruments for risky drinking in PHC. The final study explored the usefulness of a computerised version of the Alcohol, Smoking and Substance Involvement Screening Test (ASSIST) in PHC via a multi-centre cross-sectional observational study in a non-randomised convenience sample. Results: Review of the literature supported the evidence for the effectiveness and cost-effectiveness of BI in reducing consumption. It also highlighted knowledge gaps in how to ensure that these strategies have an impact at population level. The secondary analysis showed that professionals do not have difficulties in using AUDIT correctly (errors below 0.5%) and in correctly classifying people according to their level of consumption risk. Nonetheless, there were errors in the provision of BI. The rate of not providing a BI to those who required it was only reduced in those groups receiving incentives (OR = 0.56; 95% CI, 0.31-0.99; P < .05). AUDIT-3 was found to function better than AUDIT-QF and to function best at a cut-off point of 1, with AUROC (0.84) y S (75.8%), E (84.9%), VPN (95.1%) con un VPP de 47.6%. ASSIST was useful in detecting risky and harmful consumption in our context, placing risky tobacco use at 46.1%, alcohol at 17.5%, cannabis at 13%, non-prescribed sedatives at 6.3% and cocaine at 4.2%. Fidelity issues in the application of BI were more pronounced with regard to illegal substances reaching 93.8% for opioids and 71.4% in people with multiple substance use. Conclusions: It is important to monitor the impact of performance incentives for improving implementation fidelity in EIBI; and to promote the use of short tools such as AUDIT-3 for improving EI of risky consumption in time-poor settings, and ASSIST when undertaking integrated screening for the most common psychoactive substances. Monitoring fidelity in the use of EIBI is key to ensuring that they are effective in reducing alcohol consumption and related harms to individuals and society in general.