[ca] Una de l es majors problemàtiques a l es quals s'ha hagut d'enfrontar l 'ésser humà des de temps i mmemorials, ha estat l a producció de fred. La forta dependència de fonts naturals d'aquest, l es l imitades possibilitats d'acumulació, i l a temporal disponibilitat d'aquest recurs, van portar a l 'experimentació en producció de fred de manera artificial, i j a en el segle XVIII, es van realitzar els primers models de màquines de producció de fred artificial basades e n l 'evaporació d e fluids. Avui dia, és i mpossible i maginar-se una vida sense equips de producció de fred artificial, ja siguin per a l a refrigeració de l a l lar, per a l a conservació d'aliments, de medicaments, o fins i tot per a l a refrigeració de centres de dades, on s'estima que un 50% del consum elèctric s'empra per a refrigerar l 'equipament [Koomey JG, 2008]. Amb el creixement de la població mundial i el consegüent augment de l a demanda energètica, s'ha buscat crear dispositius de producció de fred artificial cada vegada més eficients, i és en aquest àmbit en el qual l a termoelectricitat es presenta com una i nteressant alternativa a l 'hora de millorar e l rendiment d'alguns e quips. El present treball, estudia l es característiques de l a cèl·lula Peltier, un dispositiu termoelèctric que es presenta molt prometedor a causa del seu pràcticament nul manteniment, l a seva simplicitat d'operació i l a seva fàcil regulació. Per a això, s'han realitzat més de 100 assajos en un banc que s'ha dissenyat especificament per a adaptar-se a l es cèl·lules Peltier, en el qual, s'ha muntat un d'aquests dispositius juntament amb diferents configuracions de dissipadors, amb l a finalitat de caracteritzar cada conjunt format pel mòdul termoelèctric i el dissipador, i amb aquestes dades, s'ha obtingut un ampli mapa de valors que ha permès conèixer els diferents paràmetres de temperatura i c onsum d e l es cèl·lules sota una g ran q uantitat d e r ègims d'operació. Finalment, s'ha estudiat, de manera teòrica, l a seva viabilitat com a dispositius de subrefredament en equips de refrigeració de compressió de vapor amb R32, arribant a l a conclusió que si bé, l a millora en el rendiment que s'ha aconseguit en aquest estudi particular no és alta, aporta també altres beneficis com l a reducció del cabal de refrigerant, deixant per tant palès el potencial d'aquestes tecnologies, i l a necessitat d'invertir en recerca per a l a millora dels mateixos a causa dels nombrosos avantatges que a porten.

[es] Una de l as mayores problemáticas a l as que se ha tenido que enfrentar el ser humano desde tiempos i nmemoriales, ha sido l a producción de frío. La fuerte dependencia de fuentes naturales del mismo, l as l imitadas posibilidades de acumulación, y l a temporal disponibilidad de este recurso, l levaron a l a experimentación en producción de frío de forma artificial, y ya en el siglo XVIII, se realizaron l os primeros modelos de máquinas de producción d e f río artificial basadas e n l a evaporación d e f luidos. Hoy en día, es i mposible i maginarse una vida sin equipos de producción de frío artificial, ya sean para l a refrigeración del hogar, para l a conservación de alimentos, de medicamentos, o i ncluso para l a refrigeración de centros de datos, donde se estima que un 50% del consumo eléctrico se emplea para refrigerar el equipamiento [Koomey JG, 2008]. Con el crecimiento de l a población mundial y el consiguiente aumento de l a demanda energética, se ha buscado crear dispositivos de producción de frío artificial cada vez más eficientes, y es en este ámbito en el que l a termoelectricidad se presenta como una i nteresante alternativa a l a hora de mejorar el rendimiento de algunos equipos. El presente trabajo, estudia l as características de l a célula Peltier, un dispositivo termoeléctrico que se presenta muy prometedor debido a su prácticamente nulo mantenimiento, su simplicidad de operación y su fácil regulación. Para ello, se han realizado más de 100 ensayos en un banco que se ha diseñado específicamente para adaptarse a l as células Peltier, en el cual, se ha montado uno de estos dispositivos j unto con diferentes configuraciones de disipadores, con el fin de caracterizar cada conjunto formado por el módulo termoeléctrico y el disipador, y con estos datos, se ha obtenido un amplio mapa de valores que ha permitido conocer l os diferentes parámetros de temperatura y consumo de l as células bajo una gran cantidad de regímenes de operación. Finalmente, se ha estudiado, de forma teórica, su viabilidad como dispositivos de subenfriamiento en equipos de refrigeración de compresión de vapor con R32, l legando a l a conclusión de que si bien, l a mejora en el rendimiento que se ha conseguido en este estudio particular no es alta, aporta también otros beneficios como l a reducción del caudal de refrigerante, dejando por tanto patente el potencial de estas tecnologías, y l a necesidad de i nvertir en i nvestigación para l a mejora de l os mismos debido a l as numerosas ventajas que a portan.