[ca] La desinformació és un fenomen global que pot arribar a amenaçar el normal desenvolupament de les dinàmiques socials més bàsiques. Durant la darrera dècada s'ha observat l'ús instrumental i organitzat de notícies falses per tal de consolidar certes narratives en l'opinió pública, obtenir beneficis econòmics o rèdits electorals. Les plataformes digitals, com Facebook, Twitter o YouTube, juguen un paper fonamental en la circulació, propagació i consolidació de faules i notícies falses, en oferir immediatesa i anonimat, així com un entorn massiu on és complex moderar i controlar tot el contingut que es publica. Aquesta tesi té com a objectiu fonamental dimensionar la problemàtica a YouTube: descriure el grau d'exposició dels usuaris comuns a continguts potencialment nocius, i determinar fins a quin punt la plataforma pot influir en l'elecció de consum, contraposant la mediació algorítmica amb la capacitat crítica de l'usuari i el seu rol com a selector. Per fer aquesta anàlisi s'han seleccionat tres temàtiques on hi ha una controvèrsia demostrada: el terraplanisme, el canvi climàtic i la vacunació. Per a cadascuna d'aquestes qüestions s'ha executat una anàlisi longitudinal dels resultats de cerca i s'ha observat com YouTube ordena i lliura els continguts. Aquests han estat classificats segons diferents tipologies per obtenir una visió de com es componen aquests rànquings i, finalment, mitjançant les mètriques associades a cada contingut, s'ha analitzat el comportament dels usuaris per tal de determinar les relacions existents entre la visibilitat i l'elecció de consum. A més de resoldre aquesta qüestió central, la tesi realitza un recorregut teòric que emmarca les plataformes digitals en un sistema mediàtic complex i híbrid, en què la cultura participativa s'entremescla amb la colonització de les indústries culturals, cosa que ha generat un ecosistema informatiu ric i divers que posa en qüestió els mecanismes tradicionals de socialització de la informació.

[en] Misinformation is a global phenomenon that can threaten the normal development of the most basic social dynamics. During the last decade, the instrumental and organized use of fake news has had the goal of consolidating certain narratives distorting public opinion, obtaining economic benefits or electoral gains. Digital platforms, such as Facebook, Twitter or YouTube, play a fundamental role in the circulation, propagation and consolidation of hoaxes and fake news, by offering immediacy and anonymity, as well as a massive environment where it is complex to moderate and control all the content that is publish. The fundamental objective of this thesis is to measure the problem on YouTube: to describe the degree of exposure of common users to potentially harmful content, and to determine how platform can influence the choice of consumption, contrasting algorithmic mediation with the critical capacity of the user. and its role as selector. To carry out this analysis, three topics have been selected, where there is a proven controversy: flat earth, climate change and vaccination. For each of these topics, a longitudinal analysis of the search results has been carried out and it has been observed how YouTube orders and delivers the content. These content have been classified according to different typologies to obtain a vision of how these search results rankings are composed and, finally, through the metrics associated with each content, the behavior of the users has been observed in order to determine the existing relationships between visibility and consumption choice. In addition to solving this central question, the thesis makes a theoretical journey that frames digital platforms in a complex and hybrid media system, in which participatory culture is intermingled with the colonization of cultural industries, which has generated a rich informative ecosystem. where traditional mechanisms for socializing information are questioned.