BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] És necessari donar veu a l'activitat de na Maria Mayol i Colom, una dona desconeguda que creà una de les institucions més compromeses amb l'educació social, l'educació desenvolupada fora de l'escola. Nascuda a Sóller el 1883, va ser la primera dona política a l'illa de Mallorca, va incloure el sentit feminista amb la defensa dels drets de les dones i de les més joves, defensà el seu dret a la cultura, a la feina i a la independència personal. Una dona intel·lectual, feminista i, una dinamitzadora de la vida social i cultural a l'illa de Mallorca que s'Integrà en els moviments socioculturals. Estudiant de peritatge mercantil, va ser membre actiu de l'associació per la Cultura de Mallorca, amb la finalitat de difondre i impulsar la llengua catalana. En 1926 creà l'associació femenina per al Foment de Cultura de la Dona, que contava amb biblioteca ambulant, secció de música i d'excursionisme, on es dugueren a terme actes, conferències, cursets per l'ensenyament del català, de francès, anglès, mecanografia, comptabilitat, solfeig, dibuix i pintura, suport a colònies escolars i exposicions de flors.

[es] Es necesario dar voz a la actividad de Maria Mayol i Colom, una mujer desconocida que creó una de las instituciones más comprometidas con la educación social, la educación fuera del ámbito escolar. Nacida en Sóller el 1883, fue la primera mujer política en la isla de Mallorca que incluyó el sentido feminista defendiendo los derechos de las mujeres y de las más jóvenes, defendiendo su derecho a la cultura, al trabajo y a la independencia personal. Una mujer intelectual, feminista y dinamizadora de la vida social y cultural en la isla de Mallorca, que se integró en los movimientos socioculturales. Estudió perito mercantil y fue miembro activo de la asociación por la Cultura de Mallorca, con el fin de difundir e impulsar la lengua catalana. En 1926 creó la asociación femenina para el Fomento de Cultura de la Mujer, que contaba con biblioteca ambulante, sección de música y de excursionismo, donde se llevaron a cabo actos, conferencias, cursillos por la enseñanza del catalán, de francés, inglés, mecanografía, contabilidad, solfeo, dibujo y pintura, apoyo a colonias escolares y exposiciones de flores.
[ca] La teoria de l'aprenentatge significatiu, aprenentatge a llarg termini o teoria constructivista, determina que, per aprendre, cal relacionar els nous aprenentatges a partir de les idees prèvies de l'alumnat. El mètode Ballester és un mètode d'aprenentatge fàcil, pràctic i útil que garanteix resultats des del primer dia que s'aplica. S'exposen les característiques d'una metodologia bona, les prioritats del mètode, així com un recull d'opinions de professorat i alumnat.

[es] La teoría del aprendizaje significativo, aprendizaje a largo plazo o teoría constructivista, determina que, para aprender, hay que relacionar los nuevos aprendizajes a partir de las ideas previas del alumnado. El método Ballester es un método de aprendizaje fácil, práctico y útil que garantiza resultados desde el primer día que se aplica. Se exponen las características de una metodología buena, las prioridades del método, así como una recopilación de opiniones de profesores y alumnos.
[ca] En el present article d'explica una activitat realitzada dins l'aula per treballar les matemàtiques i la seva aplicació més qüotidiana. Per allà es va desenvolupar una activitat que consistia en crear una botiga a l'aula, els alumnes havien de classificar els productes (carn,peox, làctics, etc), treballar la mesura i iniciant-se en la bàscula, els preus de les coses, escriure, consensuar, etc. Es varen treballar competències bàsiques: lingüística, món físic, ciutadania, tractament d'informació i matemàtiques com a eix principal d'aquest exercici d'aula.

[es] En el siguente artículo se explica una actividad realizada dentro del aula, para trabajar las matemáticas en su aplicación más cotidiana, se desarrolla un proyecto para crear un colmado dentro del aula, donde los alumnos tuvieron que clasificar los productos (carne, pescado, lacteos, etc.), trabajar la medida iniciándose en la báscula, los precios de las cosas, escribir, consensuar, etc. Se trabajaron en esta actividad diferentes competencias básicas importantes como son: lenguaje, medio físico, ciudadanía, tratamiento de la información y matemáticas como eje principal de este ejercicio de aula.
[ca] S'exposa una experiència didàctica dirigida a alumnes de primer i segon curs de batxiller de l'IES Berenguer d'Anoia (Mallorca), amb l'objectiu de dinamitzar la biblioteca escolar, treballant be sigui: un poeta cada mes, rebent poetes locals mensualment o realitzant recitals poètics a l'espai de la biblioteca escolar, aquesta activitat estar pensada per alumnes de primer i segon del batxillerat artístic amb la finalitat de realitzar una activitat acadèmica diferent que les motivi a l'estudi de la poesia.

[es] Se expone una experiencia didáctica dirigida a alumnos de primer y segundo curso de bachillerato del IES Berenguer d'Anoia de Inca (Mallorca), con el objetivo de dinamizar la biblioteca escolar, trabajando bien sea: un poeta cada mes, recibiendo poetas locales mensualmente o realizando recitales en el espacio de la biblioteca escolar, esta actividad esta pensada para alumnos de primero y segundo del bachillerato artístico con la finalidad de realizar una actividad académica diferente que les motive para el estudio del genéro poético.
[ca] Aquest treball és fruit d'un acostament continu a la realitat concreta del treball a l'aula, col·locant-nos en el punt de vista de l'alumne. La pregunta: com podem facilitar que aprenguin els alumnes? ens va portar al model d'aprenentatge que es propugna a la nostra legislació educativa: construir i compartir els coneixements, aprendre significativament, contextualitzar l'aprenentatge, aprendre a aprendre, ensenyar a pensar... Aquestes són idees sobre el significat de les quals hem reflexionat al llarg de les nostres experiències amb els alumnes. Aquest procés de reflexió-acció ens ha permès sintetitzar en aquest escrit com fem servir la tècnica de l'aprenentatge cooperatiu per organitzar l'aula i els mapes conceptuals com a tècnica cognitiva per aprendre.

[es] Este trabajo es fruto de un acercamiento continuo a la realidad concreta del trabajo en el aula, colocándonos en el punto de vista del alumno. La pregunta: ¿como podemos facilitar que aprendan los alumnos? nos llevo al modelo de aprendizaje que se propugna en nuestra legislación educativa: construir y compartir conocimientos, aprender significativamente, contextualizar el aprendizaje, aprender a aprender, enseñar a pensar, etc. Estas son ideas sobre el significado de los cuales hemos reflexionado a lo largo de nuestras experiencias con los alumnos. Este proceso de reflexión-acción nos ha permitido sintetizar en este escrito como utilizamos la técnicas de aprendizaje cooperativo para organizar el aula y los mapas conceptuales como técnica cognitiva para aprender.
[ca] Aquest any acadèmic, com l'anterior, ha estat condicionat pel context de recessió en què està immersa la dinàmica social i econòmica general. Els anys previs a la crisi econòmica i laboral, la comunitat autònoma de les Illes Balears ha destacat per les elevades taxes d'activitat i ocupació, però també pel baix nivell formatiu de la població activa. El context actual augmenta la vulnerabilitat d'un sistema caracteritzat per un nivell baix d'escolarització i de graduació en els estudis postobligatoris. En aquest informe analitzam diversos indicadors del sistema educatiu universitari i no universitari de la comunitat autònoma de les Illes Balears.

[es] Este año académico, al igual que el anterior, se ha visto condicionado por el contexto de recesión en la que se encuentra la dinámica social y económica general. Durante los años previos a la crisis económica y laboral, la Comunidad autónoma de las Islas Baleares ha destacado por las altas tasas de actividad y ocupación pero también por el bajo nivel formativo de la población activa. El contexto actual aumenta la vulnerabilidad de un sistema caracterizado por un bajo nivel de escolarización y graduación en los estudios postobligatorios. En el informe se analizan diferentes indicadores del sistema educativo universitario y no universitario de la CAIB.
[ca] L'article analitza el nombre d'estudiants universitaris de l'illa de Menorca els darrers tres cursos escolars que estaven matriculats a les diferents universitats de l'illa i de la Península. Analitzem també les preferències en relació amb les titulacions més demandades, les universitats més sol·licitades i la difícil situació del mercat laboral de l'illa, que no és capaç d'absorbir les persones que tenen titulacions superiors, ja que l'oferta de llocs de treball no exigeix cap tipus de qualificació. Igualment, posem en evidència els baixos percentatges de titulats universitaris en relació amb la població total de l'illa.

[es] El artículo analiza el número de estudiantes universitarios de la isla de Menorca durante los últimos tres cursos escolares matriculados en las diferentes universidades de la isla y de la península. También se analizan las preferencias en relación a las titulaciones más demandadas, las universidades más solicitadas y la difícil situación del mercado laboral de la isla, que no es capaz de absorber las personas con titulaciones superiores, ya que la oferta de trabajo no exige ningún tipo de calificación superior. Igualmente, se ponen en evidencia los bajos porcentajes de titulados universitarios en relación a la población total de la isla.
[ca] Aquesta publicació és una iniciativa de l'Oficina de Defensa dels Drets del Menor (ODDM) de la Conselleria de Benestar Social del Govern de les Illes Balears. La qual correspon a l'estudi censal de les 24 escoletes d'infants (guarderies i jardins d'infants) obertes a Eivissa i a Formentera en el moment del treball de camp (febrer de 2002). Aquest estudi pretén reflectir el nivell d'adequació als requisits mínims que marca el Reial Decret 1004/1991, de 14 de juny, pel qual les guarderies s'han de transformar en centres d'educació infantil, l'aplicació del Decret 66/2001, de 4 de maig, pel qual s'estableix el currículum de l'educació infantil a les Illes Balears i la normativa europea UNE-EN 1176-1177, sobre seguretat a les àrees de joc

[es] Esta publicación es una iniciativa de la Oficina de Defensa de los Derechos del Menor (ODDM) de la Conselleria de Bienestar Social del Gobierno de las Islas Baleares. Este estudio corresponde al estudio censal de 24 guarderias abiertas en Ibiza y Formentera en el momento de este trabajo de campo (febrero 2002). Este estudio pretende referenciar el nivel de adecuación a los requisitos mínimos que marcan el Real Decreto 1004/1991, de 14 de junio, por el cual las guarderías se deben transformar en centros de educación infantil, la aplicación del Decreto 66/2001, de 4 de mayo, por el cual se establece el cirrículum de educación infantil en las Islas Baleares y la normativa europea UNE-EN 1176-1177, sobre seguridad en las áreas de juego.
[ca] Aquest treball analitza la influència que pot tenir l'aplicació d'un programa d'educació física i esport a joves socialment desfavorits o en risc d'exclusió social. A partir de projectes i estudis d'aquest tipus ens centram en la millora de la convivència social i la transmissió de valors personals i socials. En primer lloc, es fa un estudi dels beneficis o potencialitats que podem extreure de la pràctica d'activitat física a nivell social. De la mateixa manera, es revisa la utilitat de l'activitat física i l'esport com a fenomen sociocultural educatiu i transmissor de valors personals i socials. Finalment, es realitza una proposta d'intervenció pràctica basada en jocs col•lectius i anàlisi de les conductes aparegudes; que ens permet concloure que l'aplicació d'un programa dirigit d'educació física i esport per joves socialment desfavorits té bastantes possibilitats d'èxit quant a la millora de la convivència social i la transmissió de valors.

[es] Este trabajo analiza la influencia que puede tener la aplicación de un programa de ecuación física y deporte a jóvenes socialmente desfavorecidos o en riesgo de exclusión social. A partir de proyectos y estudios de este tipo nos centramos en la mejora de la convivencia social y la transmisión de valores personales. En primer lugar, se hace un estudio de los beneficios y potencialidades que podemos extraer de la práctica de la actividad física a nivel social. De igual modo, se revisa la utilidad de la actividad física y del deporte como fenómeno sociocultural y educativo y como transmisor de valores personales y sociales. Finalmente, se realiza una propuesta de intervención práctica basada en juegos colectivos y análisis de las conductas aparecidas; que nos permiten concluir que la aplicación de un programa dirigido de educación física y deporte para jóvenes socialmente desfavorecidos tiene muchas posibilidades de éxito en cuanto a la mejora de la convivencia social y la transmisión de valores.
[ca] Aquest article és una aproximació al moviment intergeneracional que es produeix d'una manera molt significativa en els àmbits de treball amb persones grans. A la primera part de l'article s'exposa el que entenem per relacions intergeneracionals i activitats o programes intergeneracionals, per després fer una ullada als orígens d'aquest tipus de programes i a la seva evolució, des que varen aparèixer els anys seixanta fins als nostres dies. A continuació i a partir d'una cerca i revisió dels programes que es realitzen a Espanya, s'exposen els diferents tipus d'activitats intergeneracionals que s'han realitzat o que estan actualment en marxa, agrupades per característiques similars, tant dels col·lectius que hi participen com de les activitats que es fan. A la segona part de l'article s'exposen les experiències intergeneracionals que s'han dut a terme a la Universitat Oberta per a Majors (UOM) en els diferents programes que estan en marxa a les diferents illes de l'arxipèlag balear. A Mallorca s'ha realitzat el projecte Quan jo era petit!, en el qual han participat alumnes de la UOM i tres escoles de primària. A Menorca s'han realitzat diverses experiències sota el nom de Junts aprenem més i millor amb els alumnes de la UOM i alumnes de primària, secundària i universitaris. I a Eivissa han dut a terme per primera vegada aquesta activitat, en la qual els alumnes de la UOM han participat amb els alumnes d'una escola de primària.

[es] Este artículo es una aproximación al movimiento intergeneracional que se está produciendo de una manera muy significativa en los ámbitos de trabajo con personas mayores. En la primera parte del artículo se expone lo que entendemos por relaciones intergeneracionales y actividades o programas intergeneracionales, para después hacer una mirada a los orígenes de este tipo de programas y a su evolución, desde que aparecieron en los años sesenta hasta nuestros días. A continuación y a partir de una búsqueda y revisión de los programas que se están realizando en España, se exponen los diferentes tipos de actividades intergeneracionales que se han realizado o que están actualmente en marcha, agrupadas por características similares, tanto de los colectivos que participan como de las actividades que realizan. En la segunda parte del artículo se exponen las experiencias intergeneracionales que se han realizado en la Universitat Oberta per a Majors (UOM) en los diferentes programas que están en marcha en las diferentes islas del archipiélago balear. En Mallorca se ha realizado el proyecto Quan jo era petit!!, en el que han participado alumnos de la UOM i tres escuelas de primaria. En Menorca se han realizado varias experiencias bajo el nombre de Junts aprenem més i millor con los alumnos de la UOM y alumnos de primaria, secundaria y universitarios. Y en Eivissa han realizado por primera vez esta actividad en las que los alumnos de la UOM han participado con los alumnos de una escuela de primaria.
[ca] La biblioteca ha canviat molt al llarg de la història i potser, ara més que mai, és necessari insistir a considerar-la un espai d'intervenció socioeducativa. Aquest plantejament requereix un seguit d'elements que permetin declarar-la biblioteca educadora. Aquest tipus de biblioteca té consciència i voluntats educadores; fa xarxa amb els diferents agents socials, educatius i culturals de la comunitat; treballa a llarg termini i és lleial a la seva filosofia gràcies al disseny de projectes; en el seu equip de treball inclou professionals de diferents perfils (bibliotecaris, educadors socials, pedagogs...), i creu en la lectura com a prioritat perquè sap que és educadora, precisament, a través de la lectura. A les Illes Balears no coneixem cap biblioteca que s'autoanomeni biblioteca educadora, però tenim exemples d'activitats i projectes que facilitarien l'orientació del centre bibliotecari que els gestiona i desenvolupa cap a la declaració d'espai d'intervenció socioeducativa. Les tertúlies literàries en biblioteques municipals, espais per a la lectura compartida i, per tant, per a la reflexió, el diàleg i la convivència; els espais familiars, en què mitjançant els contes, la lectura i la biblioteca s'acompanya els pares i les mares en la criança i l'educació dels fills, i la formació professional per a bibliotecaris escolars són alguns exemples d'iniciatives properes a aquesta nova concepció de biblioteca.

[es] La biblioteca ha cambiado mucho a lo largo de la historia y quizás, ahora más que nunca, es necesario insistir a considerarla un espacio d'intervención socioeducativa. Este planteamiento requiere un serie de elementos que permitan declararla biblioteca educadora. Este tipo de biblioteca tiene conciencia y voluntades educadoras; construye red con los diferentes agentes sociales, educativos y culturales de la comunidad; trabaja a largo plazo y es leal a su filosofía gracias al diseño de proyectos; en su equipo de trabajo incluye profesionales de diferentes perfiles (bibliotecarios, educadores sociales, pedagogos...), y cree en la lectura como prioridad porque sabe que es educadora, precisamente, a través de la lectura. En las Islas Baleares no conocemos ninguna biblioteca que se autotitule biblioteca educadora, pero tenemos ejemplos de actividades y proyectos que facilitarían la orientación del centro bibliotecario que los gestiona y desarrolla hacia la declaración de espacio d'intervención socioeducativa. Las tertulias literarias en bibliotecas municipales, espacios para la lectura compartida y, por lo tanto, para la reflexión, el diálogo y la convivencia; los espacios familiares, en los que mediante los cuentos, la lectura y la biblioteca se acompaña los padres y las madres en la crianza y la educación de los hijos, y la formación profesional para bibliotecarios escolares, son algunos ejemplos de iniciativas próximas a esta nueva concepción de biblioteca.
[ca] L'article descriu una proposta pedagògica adreçada a alumnes d'educació infantil d'entre 3 i 5 anys. Aquesta unitat de programació pretén abordar l'educació de les habilitats i capacitats per al desenvolupament físic, emocional, afectiu, social i intel·lectual dels nins. El canvi consisteix a fomentar la comunicació entre els companys de classe i llurs respectives famílies. Es pretén afavorir la relació família-escola, compartir vincles afectius familiars amb companys i mestres, adquirir seguretat emocional i afectiva, exposar objectes personals, augmentar capacitats auditives i de concentració, etc. La metodologia de treball consisteix que cada alumne porta en un petit maletí objectes personals (fotografies, roba, joguines, etc.) i explica a la resta de companys aspectes relacionats amb el seu entorn familiar. En sessions posteriors, els nins vénen acompanyats per familiars, els quals s'encarreguen de comentar fotografies i parlar de la història personal del petit. Com a activitats complementàries a la unitat, es desenvolupen aquelles relacionades amb la lectoescriptura, el dibuix i l'expressió oral.

[es] El artículo describe una propuesta pedagógica dirigida a alumnos de educación infantil de entre 3 y 5 años. Esta unidad de programación pretende abordar la educación de las habilidades y capacidades para el desarrollo físico, emocional, afectivo, social e intelectual de los niños. El cambio consiste en fomentar la comunicación entre los compañeros de clase y sus respectivas familias. Se pretende favorecer la relación familia-escuela, compartir vínculos afectivos familiares con compañeros y maestros, adquirir seguridad emocional y afectiva, exponer objetos personales, aumentar capacidades auditivas y de concentración, etc. La metodología de trabajo consiste en que cada alumno lleva en un pequeño maletín objetos personales (fotografías, ropa, juguetes, etc.) y explica al resto de compañeros aspectos relacionados con su entorno familiar. En sesiones posteriores, los niños vienen acompañados por familiares los cuales se encargan de comentar fotografías y hablar de la historia personal del pequeño. Como actividades complementarias a la unidad, se desarrollan aquellas relacionadas con la lectoescritura, el dibujo y la expresión oral.
[ca] Aquest treball pretén fer conèixer les possibilitats de donar resposta a la diversitat present a les aules dels centres educatius, des de la feina conjunta de disseny educatiu d'un programa d'actuació, detecció, identificació, valoració, seguiment i avaluació dels agents socioeducatius presents a l'entorn de l'alumne, la família i el centre (treball en xarxa).

[es] Este trabajo pretende dar a conocer las posibilidades de dar respuesta a la diversidad, presente en las aulas de los centros educativos, desde el trabajo conjunto de diseño de un programa de actuación, detección, identificación, valoración, seguimiento y evaluación de los agentes socioeducativos presentes en el entorno del alumno, la familia y el mismo centro (trabajo en red).
[ca] A l'inici, l'equip de mestres que posàrem en marxa l'escola Es Pratet, teníem un doble repte: dur a terme un projecte educatiu de qualitat i lluitar per les infraestructures d'una escola nova. Ara, tres cursos més tard, podem afirmar que ho hem aconseguit. Per una banda, en el procés d'escolarització, 55 famílies varen sol·licitar plaça a la nostra escola i, per l'altra, el dia 29 de juny el Govern va aprovar el finançament per al nou centre. Ha suposat un repte professional ple d'il·lusions i d'angoixes, però el treball en equip, la complicitat de les mestres que cada curs s'hi han anat incorporant i la implicació de les famílies l'han fet possible. A Es Pratet, malgrat les mancances d'infraestructura i de recursos, s'ha demostrat que és possible dur a terme un bon projecte educatiu.

[es] En los inicios, el equipo de maestros que pusimos en marcha la escuela Es Pratet nos planteamos un doble reto: llevar a cabo un proyecto educativo de calidad y luchar por las infraestructuras de una nueva escuela. Ahora, tres cursos más tarde, podemos afirmar que lo hemos conseguido. Por una parte, en el proceso de escolarización 55 familias solicitaron plaza en nuestra escuela y, por otra, el día 29 de junio el Gobierno balear aprobó la financiación del nuevo centro. Ha implicado un reto profesional lleno de ilusiones y de preocupaciones, pero el trabajo en equipo, la complicidad de las maestras que cada curso se han ido incorporando y la implicación de las familias lo han hecho posible. En Es Pratet, pese a la carencia de infraestructura y de recursos, se ha demostrado que es posible llevar a cabo un buen proyecto educativo.
[ca] En el present article es fa un debat obert entre diferents membres de les cooperatives d'ensenyament per tal de debatre quina és la funció que ténen les federacions, arribant a debatre sobre la hipotètica creació d'una sola federació d'associacios de pares i mares ja que els seus objetius son molt semblants i estudiar la relació de les famílies amb l'escola.

[es] En el presente artículo se hace un debate abierto entre diferentes miembros de las cooperativas de enseñanza con el fin de debatir cual es la función de las federaciones, llegando a plantearse la hipotética creación de una sola federación de asociaciones de pares y madres ya que sus objetivos se asemejan mucho, así estudiar la relación de las famílias con la escuela.