BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] A Malgrat de Mar, una ubicació geogràfica amb gran potencial, però també altament vulnerable als canvis mediambientals, es troba un projecte en un emplaçament estratègic que actua com a límit entre la muntanya i la ciutat. La proposta busca ser un punt de transició entre aquests, consolidant un jardí existent amb un potencial sense explorar. La construcció d'un nou perímetre ofereix oportunitats per a activar la zona i connectar la ciutat amb el bosc, preservant al mateix temps la identitat del lloc i generant noves activitats. Es planteja la creació d'un edifici polivalent destinat principalment a activitats escèniques i culturals. Aquest edifici adopta un llenguatge arquitectònic que fusiona els tres elements que el defineixen: el món agrari, el cultural i l'escènic.

[es] En Malgrat de Mar, una ubicación geográfica con gran potencial pero también altamente vulnerable a los cambios medioambientales, se encuentra un proyecto en un emplazamiento estratégico que actúa como límite entre la montaña y la ciudad. La propuesta busca ser un punto de transición entre la ciudad y la montaña, consolidando un jardín existente con un potencial sin explorar. La construcción de un nuevo perímetro ofrece oportunidades para activar la zona y conectar la ciudad con el bosque, preservando al mismo tiempo la identidad del lugar y generando nuevas actividades. Se plantea la creación de un edificio polivalente destinado principalmente a actividades escénicas y culturales. Este edificio adopta un lenguaje arquitectónico que fusiona los tres elementos que lo definen: el mundo agrario, el cultural y el escénico
[ca] El següent Treball de Fi d'Estudis (TFE) explora la viabilitat de la producció de metanol verd mitjançant la valorització de diòxid de carboni (CO2) i l'ús de l'hidrogen verd com a matèries primeres. L'objectiu principal és analitzar de manera holística aquest procés com una solució sostenible per contribuir a la descarbonització de la indústria química, donant resposta a la necessitat de reduir les emissions de gasos d'efecte hivernacle. La metodologia seguida ha consistit en la revisió de l'estat actual de la indústria del metanol i de l'hidrogen verd, la caracterització de les reaccions catalítiques implicades i la simulació integral del procés utilitzant el programari ASPEN HYSYS, incloent la generació d'hidrogen mitjançant electròlisi. Els resultats obtinguts evidencien el potencial d'aquest procés ja que permet transformar CO2 capturat en un producte químic de valor afegit, contribuint així a l'economia circular i a la reducció d'emissions contaminants. L'avaluació ambiental realitzada destaca els avantatges d'aprofitar fonts d'energia renovables per alimentar el procés, reforçant el compromís amb la transició energètica. En conclusió, aquest projecte proporciona un punt de partida per a futurs estudis i pel desenvolupament de processos industrials sostenibles, mostrant el metanol verd com una alternativa viable per a la descarbonització de la indústria.

[es] El siguiente Trabajo de Fin de Estudios (TFE) explora la viabilidad de la producción de metanol verde mediante la valorización de dióxido de carbono (CO2) y el uso del hidrógeno verde como materias primas. El objetivo principal es analizar de forma holística este proceso como una solución sostenible para contribuir a la descarbonización de la industria química, dando respuesta a la necesidad de reducir las emisiones de gases de efecto invernadero. La metodología seguida ha consistido en la revisión del estado actual de la industria del metanol y del hidrógeno verde, la caracterización de las reacciones catalíticas implicadas y la simulación integral del proceso utilizando el software ASPEN HYSYS, incluyendo la generación de hidrógeno mediante electrólisis. Los resultados obtenidos evidencian el potencial de este proceso puesto que permite transformar CO2 capturado en un producto químico de valor añadido, contribuyendo así a la economía circular ya la reducción de emisiones contaminantes. La evaluación ambiental realizada destaca las ventajas de aprovechar fuentes de energía renovables para alimentar el proceso, reforzando su compromiso con la transición energética. En conclusión, este proyecto proporciona un punto de partida para futuros estudios y para el desarrollo de procesos industriales sostenibles, mostrando el metanol verde como alternativa viable para la descarbonización de la industria.
[ca] Aquest treball examina la relació entre cinema i arquitectura, amb un enfocament particular en la domesticitat i la seva representació al cinema. A partir de l'anàlisi de textos fonamentals com Habitar de Juhani Pallasmaa, L'arquitectura del cinema de José Manuel García Roig i La casa: història d'una idea de Witold Rybczynski, s'explora com els espais domèstics al cinema van més enllà de ser mers escenaris, convertint-se en reflexos profunds de la psicologia i les emocions dels personatges. L'estudi se centra en l'obra de Wes Anderson, l'enfocament distintiu de la qual en el disseny d'interiors i espais domèstics utilitza l'arquitectura cinematogràfica no sols per a emmarcar l'acció, sinó també per a amplificar la narrativa i el desenvolupament emocional. A través de la seva construcció de mons domèstics, Anderson mostra com els espais de la llar poden convertir-se en personatges en si mateixos, proporcionant una narrativa visual rica que ressona amb les experiències humanes. En resum es busca ampliar la comprensió de la interacció entre cinema i arquitectura, demostrant com la representació de l'espai domèstic pot ser una eina fonamental per a l'exploració i expressió de la identitat, la memòria i les relacions interpersonals al cinema.

[es] Este trabajo examina la relación entre cine y arquitectura, con un enfoque particular en la domesticidad y su representación en el cine. A partir del análisis de textos fundamentales como Habitar de Juhani Pallasmaa, La arquitectura del cine de José Manuel García Roig y La casa: historia de una idea de Witold Rybczynski, se explora cómo los espacios domésticos en el cine van más allá de ser meros escenarios, convirtiéndose en reflejos profundos de la psicología y las emociones de los personajes. El estudio se centra en la obra de Wes Anderson, cuyo enfoque distintivo en el diseño de interiores y espacios domésticos utiliza la arquitectura cinematográfica no solo para enmarcar la acción, sino también para amplificar la narrativa y el desarrollo emocional. A través de su construcción de mundos domésticos, Anderson muestra cómo los espacios del hogar pueden convertirse en personajes en sí mismos, proporcionando una narrativa visual rica que resuena con las experiencias humanas. En resumen se busca ampliar la comprensión de la interacción entre cine y arquitectura, demostrando cómo la representación del espacio doméstico puede ser una herramienta fundamental para la exploración y expresión de la identidad, la memoria y las relaciones interpersonales en el cine.
[ca] El present treball versa sobre l'aplicació de BIM i d'eines de Construcció 4.0 a l'execució de projectes constructius. Presenta en primer lloc una explicació teòrica sobre els conceptes de "Entorn BIM" i de "Construcció 4.0", així com una descripció de la situació actual de la construcció a Espanya i a Catalunya. A aquesta part segueix el marc teòric, en el qual es llisten diferents models per a la implementació de BIM, els nivells de desenvolupament d'aquests models, tecnologies emprades per a la Construcció 4.0 i programari per a la gestió de projectes BIM. Després es proporcionen algunes idees per a la planificació i gestió de projectes BIM i es presenten els reptes de cara a la construcció basada en aquest entorn. La part pràctica de la memòria presenta un projecte que es troba en construcció, sobre el qual es realitza un model BIM a partir dels plànols, i aquest model s'utilitza per a trobar incoherències i conflictes entre disciplines i entre elements existents i construïts del projecte. Després s'analitzen els resultats d'aquest projecte, abans de llistar els avantatges i limitacions de la implementació de BIM en la construcció i presentar les conclusions del treball.

[es] El presente trabajo versa sobre la aplicación de BIM y de herramientas de Construcción 4.0 a la ejecución de proyectos constructivos. Presenta en primer lugar una explicación teórica sobre los conceptos de "Entorno BIM" y de "Construcción 4.0", así como una descripción de la situación actual de la construcción en España y en Cataluña. A esto sigue el marco teórico, en el que se listan diferentes modelos para la implementación de BIM, los niveles de desarrollo de dichos modelos, tecnologías empleadas para la Construcción 4.0 y software para la gestión de proyectos BIM. Luego se proporcionan algunas ideas para la planificación y gestión de proyectos BIM y se presentan los retos de cara a la construcción basada en este entorno. La parte práctica de la memoria presenta un proyecto que se encuentra en construcción, sobre el que se realiza un modelo BIM a partir de los planos, y este modelo se utiliza para encontrar incoherencias y conflictos entre disciplinas y entre elementos existentes y construidos del proyecto. Después se analizan los resultados de este proyecto, antes de listar las ventajas y limitaciones de la implementación de BIM en la construcción y presentar las conclusiones del trabajo.
[ca] Des de fa ja un temps, a l'Escola de Camins de la UPC, es realitza una pràctica de laboratori adre- çada als estudiants basada en el tractament de les aigües residuals. Amb l'objectiu d'adaptar-se a un món en constant canvi i a les diferents necessitats dels estudiants, es pren la decisió de crear una forma diferent d'executar aquesta pràctica, passant de ser presencial a poder ser realitzada en remot. En aquesta memòria s'aborda el procés de canvi necessari per a fer realitat aquesta transforma- ció, incloent l'avaluació dels requisits, el disseny i la construcció d'una plataforma basada en Arduino, així com l'estudi dels resultats i les conclusions extretes

[es] Desde hace algún tiempo, en la Escuela de Caminos de la UPC, se realiza una práctica de la- boratorio dirigida a los estudiantes basada en el tratamiento de las aguas residuales. Con el objetivo de adaptarse a un mundo en constante cambio y a las diferentes necesidades de los estudiantes, se toma la decisión de crear una forma diferente de realizar esta práctica, pasando de ser presencial a poder ser realizada de forma remota. En esta memoria se aborda el proceso de cambio necesario para hacer realidad esta transforma- ción, incluyendo la evaluación de los requisitos, el diseño y la construcción de una plataforma basada en Arduino, así como el estudio de los resultados y las conclusiones extraídas
[ca] Català: En aquest projecte final de carrera es desenvolupa un programari per a l'estudi de propietats topològiques i dinàmiques de grafs. Aquest programari, a més de determinar propietats dels grafs com l'ordre, la mida, el diàmetre, la distància mitjana, el clustering, etc., permet fer simulacions dinàmiques per a l'estudi de passeigs aleatoris i coherència. El programa desenvolupat s'ha utilitzat per a l'estudi de dos problemes concrets: D'una banda, s'ha estudiat el comportament d'un conjunt d'agents movent-se en una xarxa sotmesos a regles simples amb l'objectiu de determinar com afecta la topologia de la xarxa a l'assoliment d'un comportament coherent. Resultats previs en xarxes clàssiques (graf complet, hipercub, cicles, etc.) mostren que una regla molt simple (canvia fins que trobis dos agents com tu) permet aconseguir la coherència global de tots els agents. En aquest treball s'han considerat xarxes petit món, invariants d'escala i fractals. D'altra banda, també s'ha tractat el problema del temps de primer pas (mean first passage time, MFPT) en el mateix tipus de xarxes, estudiant en particular les diferències entre xarxes fractals i no fractals. L'estudi d'aquestes propietats dinàmiques és important, ja que moltes xarxes reals (Internet, WWW, xarxes elèctriques, sistemes de transport, etc.) són dels tipus considerats i qüestions relacionades amb la coherència i el MFPT (com per exemple la sincronització) són bàsiques per a un funcionament eficient de la xarxa.

[es] Castellano: En este proyecto final de carrera se desarrolla un software para estudiar las propiedades topológicas y dinámicas de grafos. Este software, a parte de determinar propiedades de los grafos como el orden, el diámetro, la distancia media, el clustering, etc., permite realizar simulaciones dinámicas para estudiar paseos aleatorios y coherencia. El programa desarrollado se ha utilizado para el estudio de dos problemas concretos: Por una parte, se ha estudiado el comportamiento de un conjunto de agentes moviéndose en una red y sometidos a reglas simples con el objetivo de determinar cómo afecta la topología de la red a la consecución de un comportamiento coherente. Resultados previos en redes clásicas(grafo completo, hipercubo, ciclos, etc.) muestran que una regla muy simple (cambia hasta que encuentres dos agentes como tú) permite conseguir la coherencia global de todos los agentes. En este trabajo se han considerado redes pequeño mundo, invariantes de escala y fractales. Por otra parte, también se ha tratado el problema del tiempo de primer paso (mean first passage time, MFPT) en el mismo tipo de redes, estudiando en particular las diferencias entre redes fractales y no fractales. El estudio de estas propiedades dinámicas es importante ya que muchas redes reales (Internet, WWW, redes eléctricas, sistemas de transporte, etc.) son de los tipos considerados, y cuestiones relacionadas con la coherencia y el MFPT (como por ejemplo la sincronización) son básicas para un funcionamiento eficiente de las redes.
[ca] El projecte es du a terme al Grup de Comunicacions Òptiques (GCO), que és part del departament de Teoria del Senyal i les Comunicacions (TSC) de la Universitat Politècnica de Catalunya. La meta del projecte és l'estudi de l'arquitectura de xarxes òptica Lightness, així com la comparació d'aquesta amb altres estructures de connectivitat òptica dins de centres de dades. El projecte es pot dividir en tres grans blocs. El primer és l'estudi de tecnologies actuals d'intercomunicació utilitzades en centres de dades i veure com la implementació de arquitectures híbrides que combinen part elèctrica i part òptica pot aportar millores al marc actual. Una vegada les infraestructures s'hagin definit i entès clarament, el segon bloc consisteix en el disseny d'un simulador virtual amb l'objectiu de comparar la implementació de tres arquitectures de xarxes òptiques/híbrides. La forma de comparar els resultats és a través de l'anàlisi de la relació cost/rendiment donada una estructura concreta de centre de dades per l'específic servei de virtualització. El tercer bloc inclou l'estudi dels resultats obtinguts i la pertinent comparativa de les tres arquitectures triades.

[es] El proyecto se lleva a cabo en el Grupo de Comunicaciones Ópticas (GCO), que es parte del departamento de Teoría del Señal y Comunicaciones (TSC) de la Universidad Politécnica de Catalunya. La meta del proyecto es el estudio de la arquitectura de redes ópticas Lightness, así como la comparación de esta con otras estructuras de conectividad óptica dentro de los centros de datos. El proyecto se puede dividir en tres grandes bloques. El primero es el estudio de tecnologías actuales de intercomunicación utilizadas en centros de datos y ver como la implementación de arquitecturas híbridas utilizadas en centros de datos que incorporan una parte óptica puede aportar mejoras al marco actual. Una vez las infraestructuras se hayan definido y entendido claramente, el segundo bloque consiste en el diseño de un simulador virtual con el objetivo de comparar la implementación de tres arquitecturas de redes ópticas/híbridas. La forma de comparar los resultados es a través del análisis de la relación coste/rendimiento dada una estructura concreta de centro de datos específicamente para el servicio de virtualización. El tercer bloque incluye el estudio de los resultados obtenidos y la pertinente comparativa de las tres estructures escogidas.
[ca] En el següent treball es pretén fer un estudi topològic de peces mecanitzades per VAM analitzant i caracteritzant la seva superfície i comparant-les amb peces mecanitzades per tornejat convencional, és a dir, sense cap mena de vibració aplicada a la seva eina de tall. Per realitzar aquest procés s'han mecanitzat les peces, s'ha adquirit la informació necessària sobre la seva topografia, s'ha analitzat aquesta informació i s'han donat uns resultats i unes conclusions d'acord amb els paràmetres extrets que reflecteixen una topografia rugosa amb cràters que van variant les seves dimensions en funció de la combinació d'avenços i velocitats de tall que s'apliquin a la mecanització.

[es] En el siguiente trabajo se pretende hacer un estudio topológico de piezas mecanizadas por VAM analizando y caracterizando su superficie y comparándolas con piezas mecanizadas por torneado convencional, es decir, sin ningún tipo de vibración aplicada en su herramienta de corte. Para realizar este proceso se han mecanizado las piezas, se ha adquirido la información necesaria sobre su topografía, se ha analizado esta información y se han dado unos resultados y unas conclusiones acorde con los parámetros extraídos los cuales reflejan una topografía rugosa con cráteres que van variando sus dimensiones en función de la combinación de avances y velocidades de corte que se apliquen al mecanizado.
[ca] El planejament urbanístic conté les determinacions d'ordenació detallades amb solució a les quals han de confeccionar-se els projectes arquitectònics i construir-se els edificis. Aquests paràmetres són, en conseqüència, d'ús habitual en l'ofici de l'arquitectura i també bastant nombrosos. S'han entès de forma diversa oferint un panorama imprecís amb conseqüències poc favorables des del punt de vista de l'operativitat. En base als desenvolupaments reglamentaris d'algunes comunitats autònomes s'efectua una racionalització dels paràmetres fixant un contingut precís d'aquests.

[es] El planeamiento urbanístico contiene las determinaciones de ordenación pormenorizada con arreglo a las cuales deben confeccionarse los proyectos arquitectónicos y construirse los edificios. Estos parámetros son, en consecuencia, de uso habitual en el oficio de la arquitectura y también bastante numerosos. Se han entendido de manera diversa ofreciendo un panorama impreciso con consecuencias poco favorables desde el punto de vista de la operatividad. En base a los desarrollos reglamentarios de algunas comunidades autónomas se efectúa una racionalización de los parámetros fijando un contenido preciso de los mismos.
[ca] Objectius Per a validar la fiabilitat de l'instrument de refracció subjectiva automatitzada Glasspop (GP), hem comparat aquest mètode de refracció amb un examen subjectiu tradicional de retinoscòpia i examen subjectiu realitzat per un optometrista. Mètodes S'han seleccionat els pacients en consulta i se'ls ha realitzat les dues refraccions en la mateixa sessió. Posteriorment s'han analitzat els resultats de l'equivalent esfèric (M) i components de l'astigmatisme (J0 i J45) i comparat per a determinar si hi havia diferències significatives estadísticament i clínica entre els dos mètodes de refracció. Resultats L'equivalent esfèric obtingut entre els dos mètodes està molt correlacionat (r=0,964) tot i que s'observa una tendència a una hipermetropització amb el mètode del GP. A més, en els gràfics Bland-Altman s'observa una major diferència entre els mètodes en funció de la refracció del pacient, a major grau de miopia, menor fiabilitat. L'astigmatisme dóna una correlació mitjana tant en J0 (r=0,412) com en J45 (r=0,450) y una tendència a una sobrecorrecció amb el GP. Conclusions Encara falta millorar el sistema de refracció GP ja que les mesures obtingudes amb els dos resultats són estadísticament diferents entre si, tot i estar força correlacionades. El desenvolupament d'instruments d'aquest tipus pot facilitar la càrrega assistencial i agilitzar les revisions visuals, que en tot moment cal que siguin avalades per la tasca d'un professional de la visió.

[es] Objetivos Para validar la fiabilidad del instrumento de refracción subjetiva automatizada Glasspop (GP), hemos comparado este método de refracción con un examen subjetivo tradicional de retinoscòpia y examen subjetivo realizado por un optometrista. Métodos Se han seleccionado los pacientes en consulta i se les ha realizado las dos refracciones en la misma sesión. Posteriormente se han analizado los resultados del equivalente esférico (M) i componentes del astigmatismo (J0 y J45) y comparado para determinar si había diferencias significativas estadísticamente y clínica entre los dos métodos de refracción. Resultados El equivalente esférico obtenido entre los dos métodos está muy correlacionado (r=0,964), aunque se observa una tendencia a una hipermetropización con el método del GP. Además, en los gráficos Bland-Altman se observa una mayor diferencia entre los métodos en función de la refracción del paciente: a mayor grado de miopía menor fiabilidad. El astigmatismo da una correlación media tanto en J0 (r=0,412) como en J45 (r=0,450) y una tendencia a una sobrecorrección con el GP. Conclusiones Aún falta mejorar el sistema de refracción GP ya que las medidas obtenidas con los dos resultados son estadísticamente diferentes entre sí, aun estando bastante correlacionadas. El desarrollo de instrumentos de este tipo puede facilitar la carga asistencial y agilizar las revisiones visuales, que en todo momento hace falta que estén avaladas por la tarea de un profesional de la visión.