[ca] El propòsit de l'estudi és explicar el suport a la participació militar en el control del crim a Amèrica Llatina. La hipòtesi és que el militarisme s'explica per aspectes actitudinals i institucionals. Quant a les actituds polítiques, s'observen actituds autoritàries, com el suport a cops d'estat en situacions crítiques com a alta criminalitat, desocupació i corrupció. Quant a l'acompliment institucional, s'observa victimització per delinqüència, satisfacció amb la democràcia i la policia. S'espera que quan les institucions són ineficaces per a controlar el crim i garantir la seguretat, l'associació entre actituds polítiques autoritàries i militarisme és major. La millor base de dades per a provar l'efecte dels dos conjunts d'indicadors, actitudinals i institucionals, sobre la variable dependent és el Projecte d'Opinió Pública d'Amèrica Llatina (LAPOP, 2014). Les proves es realitzen mitjançant regressió logística. Els resultats confirmen que existeix una forta associació entre variables de caràcter actitudinal, especialment aquelles que donen suport a cops militars en situacions crítiques, amb el militarisme. Les variables relacionades amb l'acompliment institucional també tenen efectes estadísticament significatius sobre el militarisme. Això mostra la importància de les anàlisis multidimensionals i integrades entre les dues perspectives per a explicar el comportament polític. L'article també situa a la seguretat pública com un punt d'atenció per a la democràcia llatinoamericana ja que, de manera controvertida, la percepció que el govern garanteix la seguretat, que la delinqüència ha disminuït i la confiança en les forces armades augmenta les possibilitats del militarisme.

[es] El propósito del estudio es explicar el apoyo a la participación militar en el control del crimen en América Latina. La hipótesis es que el militarismo se explica por aspectos actitudinales e institucionales. En cuanto a las actitudes políticas, se observan actitudes autoritarias, como el apoyo a golpes de estado en situaciones críticas como alta criminalidad, desempleo y corrupción. En cuanto al desempeño institucional, se observa victimización por delincuencia, satisfacción con la democracia y la policía. Se espera que cuando las instituciones son ineficaces para controlar el crimen y garantizar la seguridad, la asociación entre actitudes políticas autoritarias y militarismo es mayor. La mejor base de datos para probar el efecto de los dos conjuntos de indicadores, actitudinales e institucionales, sobre la variable dependiente es el Proyecto de Opinión Pública de América Latina (LAPOP, 2014). Las pruebas se realizan mediante regresión logística. Los resultados confirman que existe una fuerte asociación entre variables de carácter actitudinal, especialmente aquellas que apoyan golpes militares en situaciones críticas, con el militarismo. Las variables relacionadas con el desempeño institucional también tienen efectos estadísticamente significativos sobre el militarismo. Esto muestra la importancia de los análisis multidimensionales e integrados entre las dos perspectivas para explicar el comportamiento político. El artículo también sitúa a la seguridad pública como un punto de atención para la democracia latinoamericana ya que, de manera controvertida, la percepción de que el gobierno garantiza la seguridad, que la delincuencia ha disminuido y la confianza en las fuerzas armadas aumenta las posibilidades del militarismo.