BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Un estudi del Departament d'Economia i Història Econòmica de la UAB ha analitzat l'èxit dels projectes científics en què col·laboren universitat i empresa en base a l'impacte en les revistes científiques. Aquest treball conclou que cal tenir en compte, quan s'avaluen els projectes, la qualitat de les publicacions dels col·laboradors en l'empresa, que, si és alta, repercutirà positivament en l'impacte del projecte científic de col·laboració amb la universitat.

[es] Un estudio del Departamento de Economía y Historia Económica de la UAB ha analizado el éxito de los proyectos científicos en los que colaboran universidad y empresa en base al impacto en las revistas científicas. Este trabajo concluye que hay que tener en cuenta, cuando se evalúan los proyectos, la calidad de las publicaciones de los colaboradores en la empresa, que, si es alta, repercutirá positivamente en el impacto del proyecto científico de colaboración con la universidad.
[ca] La crisi causada per la pandèmia de la Covid-19 ha posat de manifest la situació crítica de la pobresa infantil a Espanya, on més del 30% dels menors estan en risc de pobresa i/o exclusió social. Les polítiques familiars i infantils, a Espanya, han estat tradicionalment insignificants com a mecanisme de solidaritat social. Amb la introducció de noves mesures com l'Ingrés Mínim Vital - la versió més actual dels minimum income schemes - i el Complement d'Ajut Per la Infància, és convenient preguntar-se si aquestes noves mesures son efectives per pal·liar la pobresa infantil.

[es] La crisis causada por la pandemia de la Covid-19 ha puesto de manifiesto la situación crítica de la pobreza infantil en España, en la que más del 30% de los menores están en riesgo de pobreza y/o exclusión social. Las políticas familiares e infantiles en España han sido tradicionalmente insignificantes como mecanismo de solidaridad social. Con la introducción de nuevas medidas como el Ingreso Mínimo Vital - la versión más actual de los minimum income schemes - y el Complemento de Ayuda Por la Infancia, es conveniente preguntarse si estas nuevas medidas son efectivas para paliar la pobreza infantil .
[ca] D'aquí a uns anys les carreteres començaran a tenir vehicles sense conductor per traslladar a persones. Aquest esdeveniment ens porta a utilitzar xarxes neuronals. En aquest projecte es proposa realitzar la implementació de diferents xarxes neuronals convolucionals en un sistema encastat per aplicar en un cas pràctic real. S'entrenaran les xarxes neuronals i posteriorment s'executaran a la plataforma de baix consum Jetson TX2. S'analitzarà el rendiment mesurat en fotogrames processats per segon (fps) i es mesurarà el consum en watts de l'execució d'aquests algorismes. Els resultats demostren que la xarxa de major rendiment en el nostre cas és la xarxa de detecció d'objectes amb un temps de 13 fps amb el mode d'execució Max-N i on el codi emprat per a l'execució en temps real arriba gairebé al 100% del seu rendiment.

[es] Dentro de unos años las carreteras empezarán a tener vehículos sin conductor para trasladar a personas. Este acontecimiento nos lleva a utilizar redes neuronales. En este proyecto se propone realizar la implementación de diferentes redes neuronales convolucionales en un sistema embebido para aplicar en un caso práctico real. Se entrenarán las redes neuronales y posteriormente se ejecutarán en la plataforma de bajo consumo Jetson TX2. Se analizará el rendimiento medido en fotogramas procesados por segundo (fps) y se medirá el consumo en vatios de la ejecución de estos algoritmos. Los resultados demuestran que la red de mayor rendimiento en nuestro caso es la red de detección de objetos con un tiempo de 13 fps con el modo de ejecución Max-N y donde el código empleado para la ejecución en tiempo real llega casi al 100% de su rendimiento.
[ca] La divisió dels sistemes educatius en itineraris diferenciats -acadèmic i professional- és un dels elements centrals per explicar les pautes d'estratificació i desigualtat social en l'àmbit internacional. Entre els múltiples factors que expliquen la relació entre itineraris educatius i desigualtat social, la literatura especialitzada ha assenyalat el rol de les expectatives docents com a factor crucial per entendre l'assignació de diferents estudiants a diferents itineraris. En el context espanyol, encara és escassa la literatura que aborda el rol de les creences docents per entendre les pautes de desigualtat social associades amb les transicions educatives dels i de les joves. En aquest context, l'objectiu de l'article és analitzar la imatge que el professorat té construïda de l'alumnat de Batxillerat i de Formació Professional (FP) i investigar les característiques atribuïdes als i a les estudiants d'ambdós itineraris formatius en termes de capacitats, hàbits i caràcter. Partint d'una perspectiva constructivista, l'anàlisi es basa en 37 entrevistes en profunditat amb tutors/es d'ESO i Batxillerat i Formació Professional de 8 centres educatius de la ciutat de Barcelona. Els resultats mostren una concepció àmpliament dicotòmica de l'alumnat de Batxillerat i d'FP. Aquestes concepcions tenen un paper clau en la legitimació discursiva d'un sistema d'educació postobligatòria altament segmentat i desigual.

[es] La división de los sistemas educativos en itinerarios diferenciados -académico y profesional- es uno de los elementos centrales para explicar las pautas de estratificación y desigualdad social en el ámbito internacional. Entre los múltiples factores que dan cuenta de la relación entre itinerarios educativos y desigualdad social, la literatura especializada ha señalado el rol que desempeñan las expectativas docentes como factor crucial para entender la asignación de diferentes estudiantes a distintos itinerarios. En el contexto español, es todavía escasa la literatura que aborda el rol de las creencias docentes para entender las pautas de desigualdad social asociadas con las transiciones educativas de los y las jóvenes. En este contexto, el objetivo del artículo es analizar la imagen que el profesorado tiene construida del alumnado de Bachillerato y de Formación Profesional (FP) e investigar las características atribuidas a los y las estudiantes de ambos itinerarios formativos en términos de capacidades, hábitos y carácter. Partiendo de una perspectiva constructivista, el análisis se basa en 37 entrevistas en profundidad con tutores/as de ESO y Bachillerato y Formación Profesional de 8 centros educativos de la ciudad de Barcelona. Los resultados muestran una concepción ampliamente dicotómica del alumnado de Bachillerato y de FP. Estas concepciones tienen un papel clave en la legitimación discursiva de un sistema de educación posobligatoria altamente segmentado y desigual.
[ca] Catàleg inventari editat l'any 1890 amb motiu de l'Exposició Universal de Barcelona de 1888, referent a la secció arqueològica ubicada al Palau de Belles Arts. Hi ha una llista dels expositors, amb totes les peces exposades

[es] Catálogo inventario editado en 1890, con motivo de la Exposición Universal de Barcelona de 1888, sobre la sección arqueológica ubicada en el Palacio de Bellas Artes. Hay una lista de los expositores, con todas las piezas expuestas
[ca] La següent investigació té per finalitat descriure la competència reflexiva de diferents docents d'educació infantil i primària. Aquesta descripció es fa a partir dels incidents crítics que viuen a l'aula, els quals, els porten a engegar processos de reflexió que canvien la seua identitat docent; dels dispositius de reflexió que fan servir i dels nivells d'aprofundiment que desenvolupen. S'ha comptat amb 27 docents de l'escola Gerbert d'Orhlac i l'escola Els Encants, als quals, se'ls hi ha passat un qüestionari inicial per a seleccionar una submostra de 6 docents amb l'objectiu d'aprofundir en les respostes donades mitjançant una entrevista. Els resultats mostren que la major part de les docents engeguen processos de reflexió pedagògica a partir dels incidents crítics que viuen a l'aula i que afecten algun aspecte de la seua identitat docent tant de forma individual com col·lectiva.

[es] La siguiente investigación tiene por finalidad describir la competencia reflexiva de diferentes docentes de educación infantil y primaria. Esta descripción se hace a partir de los incidentes críticos que viven en el aula, los cuales, los llevan a poner en marcha procesos de reflexión que cambian su identidad docente; de los dipositivos de reflexión que usan y de los niveles de profundización que desarrollan. Se ha contado con 27 docentes de la escuela Gerbert de Orhlac y la escuela Els Encants, a los cuales, se les ha pasado un cuestionario inicial para seleccionar una submuestra de 6 docentes con el objetivo de profundizar en las respuestas dadas mediante una entrevista. Los resultados muestran que la mayor parte de las docentes ponen en marcha procesos de reflexión pedagógica a partir de los incidentes críticos que viven en el aula y que afectan algún aspecto de su identidad docente tanto de forma individual como colectiva.
[ca] Aplicació web enfocada a cobrir les necessitats dels centres educatius d'assignar espais a hores lectives, i reservar-los per a quadrar els horaris als espais. Aquest procés d'assignació també ha de permetre consultar els espais disponibles, reservar espais i material de forma dinàmica, i reportar incidències i desperfectes dels mateixos. També ha de tenir en compte l'aforament dels espais a assignar, per a què en una reserva o assignació, aquest no es superi. Per part dels usuaris, l'aplicació ha de comptar amb diferents rols, per a mantenir un funcionament ordenat i correcte, i amb la possibilitat de consultar estadístiques d'ús.

[es] Aplicación web enfocada a cubrir las necesidades de los centros educativos de asignar espacios a horas lectivas, y reservarlos para cuadrar los horarios en los espacios. Este proceso de asignación también debe permitir consultar los espacios disponibles, reservar espacios y material de forma dinámica, y reportar incidencias y desperfectos de los mismos. También debe tener en cuenta el aforo de los espacios a asignar, para que en una reserva o asignación, éste no se supere. Por parte de los usuarios, la aplicación debe contar con diferentes roles, para mantener un funcionamiento ordenado y correcto, y con la posibilidad de consultar estadísticas de uso.
[ca] La geografia del gènere a l'Amèrica Llatina ha començat a desenvolupar-se al Brasil i a l'Argentina a partir dels moviments feministes que van sorgir en totes dues societats. Aquests moviments van ser marcats per l'activisme de la classe obrera, que es va veure afectada pels corrents polítics i econòmics, tant a nivell local com general. En aquests dos països, hi hem identificat la inclusió de la perspectiva de gènere en geografia de manera incipient i relativament recent, i això es veu reflectit en els diferents corrents de pensament de la disciplina cap a les perspectives positivistes i marxistes. Els treballs actuals de la geografia feminista són més empírics que no pas teòrics. Al Brasil, els treballs pioners s'han concentrat a Sao Paulo i assenyalen els aspectes del treball productiu de les dones amb investigacions sobre qüestions de salut. A l'Argentina, els treballs s'han donat en àmbits més diversificats i no de manera institucionalitzada, malgrat que, en els darrers anys, s'ha atorgat una atenció particular a les qüestions urbanes sorgides de la relació entre espai i temps, al medi ambient, a les immigracions i a la participació política. També s'han editat números especials de revistes científiques sobre la temàtica i s'han organitzat sessions de geografia del gènere dins de jornades i congressos acadèmics, però encara cal que aquest enfocament sigui institucionalitzat en programes d'estudi i en organitzacions professionals. En síntesi, cal destacar que la geografia del gènere ha fet progressos lents però sostinguts.

[es] La geografía del género en América Latina ha comenzado a desarrollarse en Brasil y Argentina a partir de los movimientos feministas que surgieron en ambas sociedades. Estos movimientos fueron marcados por el activismo de la clase obrera, que se vio afectada por las corrientes políticas y económicas, tanto a nivel local como general. En estos dos países, hemos identificado la inclusión de la perspectiva de género en geografía de manera incipiente y relativamente reciente, y ello se ve reflejado en las distintas corrientes de pensamiento de la disciplina hacia las perspectivas positivistas y marxistas. Los trabajos actuales de la geografía feminista son más empíricos que teóricos. En Brasil, los trabajos pioneros se han concentrado en San Pablo y señalan los aspectos del trabajo productivo de las mujeres con investigaciones sobre cuestiones de salud. En Argentina, los trabajos se han dado en ámbitos más diversificados y no de manera institucionalizada, aunque en los últimos años se le ha dado una atención particular a las cuestiones urbanas surgidas de la relación entre espacio y tiempo, al medio ambiente, a las inmigraciones y a la participación política. También se han editado números especiales de revistas científicas sobre la temática y se han organizado sesiones de geografía del género dentro de jornadas y congresos académicos, pero todavía es necesario que este enfoque sea institucionalizado en programas de estudio y en organizaciones profesionales. En síntesis, cabe destacarse que la geografía del género ha hecho progresos lentos pero sostenidos.
[ca] El creixement en el nombre de vehicles i l'augment de les infraestructures destinades a complaure aquesta demanda, s'han accentuat les conseqüències negatives que genera la mobilitat impulsada per combustible fòssil. L'augment de la temperatura a escala planetària (el canvi climàtic), a causa de la contaminació ambiental, la contaminació acústica i la desigual proporció d'espai públic destinat a complaure una mobilitat centrada en el vehicle privat a motor (VPM), ha augmentat la sensibilitat dels ciutadans/es en matèria de recuperació d'espai públic, generant una sensació col·lectiva de necessitat urgent en la pacificació del trànsit actual de les urbs. No obstant això, la interiorització col·lectiva del VPM, com a símbol de llibertat i poder, segueix arrelada en la ment del col·lectiu social. Aquest treball pretén comprovar el grau d'implicació dels ciutadans en matèria de recuperació d'espai públic destinat al vehicle privat motoritzat a través de l'anàlisi d'un tram en concret, l'Avinguda Béjar de Terrassa (Barcelona; Espanya), i comprovar la percepció i afectació que comporta el model de transport actual, basat principalment en el VPM, per als veïns residents de la via.

[es] El crecimiento en él número de vehículos y el aumento de las infraestructuras destinadas a complacer esta demanda, han acentuado las consecuencias negativas que genera la movilidad impulsada por combustible fósil. El aumento de la temperatura a escala planetaria (el cambio climático), debido a la contaminación ambiental, la contaminación acústica y la desigual proporción de espacio público destinada a complacer una movilidad centrada en el vehículo privado a motor (VPM), ha aumentado la sensibilidad de los ciudadanos/as en materia de recuperación de espacio público, generando una sensación colectiva de necesidad urgente en la pacificación del tráfico actual de las urbes. Sin embargo, la interiorización colectiva del VPM, como símbolo de libertad y poder, sigue arraigada en la mente del colectivo social. Este trabajo pretende comprobar el grado de implicación de los ciudadanos en materia de recuperación de espacio público destinado al vehículo privado motorizado a través del análisis de un tramo en concreto, la Avenida Béjar de Terrassa (Barcelona; España), y comprobar la percepción y afectación que conlleva el modelo de transporte actual, basado principalmente en el VPM, para los vecinos residentes de la vía.
[ca] Suposa la postedició de traducció automàtica un canvi de model en el sector de la traducció? Per respondre a aquesta qüestió, en aquest número s'analitzen diferents aspectes de la postedició: factors que han contribuït a la seva expansió, augment de la productivitat, qualitat i remuneració en comparació amb la traducció tradicional, destreses específiques del post editor, perspectiva de les empreses de traducció, ús en publicacions diàries, repercussió dels llenguatges controlats i la gestió terminològica i últims descobriments en la investigació d'aquesta disciplina. Finalment, es recull un catàleg d'eines específiques per a aquesta tasca. Tot sembla apuntar que el model de la postedició tindrà encara més importància en els propers anys i serà adoptat per una part significativa del sector de la traducció.

[es] ¿Supone la posedición de traducción automática un cambio de modelo en el sector de la traducción? Para responder a esta cuestión, en el presente número se analizan distintos aspectos de la posedición: factores que han contribuido a su expansión, aumento de la productividad, calidad y remuneración en comparación con la traducción tradicional, destrezas específicas del poseditor, perspectiva de las empresas de traducción, uso en publicaciones diarias, repercusión de los lenguajes controlados y la gestión terminológica y últimos descubrimientos en la investigación de esta disciplina. Por último, se recopila un catálogo de herramientas específicas para esta tarea. Todo parece apuntar a que el modelo de la posedición cobrará aún más importancia en los próximos años y será adoptado en una parte significativa del sector de la traducción.
[ca] En aquesta investigació es pretén analitzar la comunicació internacional des de la perspectiva intercultural de la gestió de la comunicació de les marques espanyoles que operen a la Xina. Un dels grans reptes de les empreses és l'expansió a nous territoris i la seva adaptació correcta. El propòsit és entendre com es duen a terme els plans de comunicació quant a entorns, objectius, públics, missatges, estratègies i accions; i la gestió des d'una perspectiva internacional i intercultural.

[es] En esta investigación se pretende analizar la comunicación internacional desde la perspectiva intercultural de la gestión de la comunicación de las marcas españolas que operan en China. Uno de los grandes retos de las empresas es la expansión a nuevos territorios y su correcta adaptación. El propósito es entender cómo se llevan a cabo los planes de comunicación en cuanto a entornos, objetivos, públicos, mensajes, estrategias y acciones; y su gestión desde una perspectiva internacional e intercultural.
[ca] En el últims anys, la dona ha aconseguit modificar el seu rol dins la societat. El ciclisme és una de les aficions que més seguidores ha guanyat, però la sortida competitiva d'aquest esport a nivell femení no és gens àmplia. Ambicioses neix amb la intenció de fomentar i popularitzar el món de la bicicleta amb un sol desig: assolir la igualtat per tenir les mateixes oportunitats que ells.

[es] En los últimos años, la mujer ha conseguido cambiar su rol dentro de la sociedad. El ciclismo es una de las aficiones que más adeptas ha ganado, pero la salida competitiva de este deporte a nivel femenino no es nada amplia. Ambiciosas nace con la intención de fomentar y popularizar el mundo de la bicicleta con un único deseo: alcanzar la igualdad para tener las mismas oportunidades que ellos.
[ca] Anàlisi d'alguns dels relats de Ryūnosuke Akutagawa traduïts a l'espanyol, enfocat en la percepció del món oriental a través de l'obra traduïda. S'analitzarà quina imatge de la cultura oriental transmet l'obra traduïda, a partir tant del propi text com d'elements paratextuals. Alguns objectius específics són: realitzar una anàlisi dels relats de Ryūnosuke Akutagawa a través de la perspectiva traductològica, anàlisi de la visibilitat del traductor (traducció extranjerizada o domesticada), anàlisi del context tant de producció com de recepció de l'obra, anàlisi del skopos i una aproximació a la recerca de l'autor i la seva obra a través de la seva traducció

[es] Análisis de algunos de los relatos de Ryūnosuke Akutagawa traducidos al español, enfocado en la percepción del mundo oriental a través de la obra traducida. Se analizará qué imagen de la cultura oriental transmite la obra traducida, a partir tanto del propio texto como de elementos paratextuales. Algunos objetivos específicos son: realizar un análisis de los relatos de Ryūnosuke Akutagawa a través de la perspectiva traductológica, análisis de la visibilidad del traductor (traducción extranjerizada o domesticada), análisis del contexto tanto de producción como de recepción de la obra, análisis del skopos y una aproximación a la investigación del autor y su obra a través de su traducción
[ca] L'Institut Català de la Dona és l'organisme que desenvolupa la política de la Generalitat de Catalunya per a la igualtat entre sexes i la promoció de la dona. Creat el 1989, els seus objectius principals són: informar i assessorar les dones perque puguin fer valer els seus drets i llibertats; fomentar el moviment associacionista; recuperar el paper històric de la dona; oferir-li serveis; fomentar l'elaboració i difusió d'estudis i publicacions, i promocionar les activitats i iniciatives de les dones d'avui.

[es] El Institut Català de la Dona es el organismo que desarrolla la política de la Generalitat de Catalunya para la igualdad entre sexos y la promoción de la mujer. Creado en 1989, sus objetivos principales son: informar y asesorar a las mujeres para que puedan hacer valer sus derechos y libertades; fomentar el movimiento asociacionista; recuperar el papel histórico de la mujer; ofrecerle servicios; fomentar la elaboración y difusión de estudios y publicaciones, y promocionar las actividades e iniciativas de las mujeres de hoy
[ca] La revelació de greus catàstrofes mediambientals i vulneracions de drets humans perpetrades per empreses en les darreres dècades ha suscitat una autèntica conscienciació sobre el paper fonamental que les empreses han de desempenyar en el respecte dels drets humans i el medi ambient. La complexa naturalesa de la responsabilitat de les empreses, la freqüent denegació de justícia a la qual s'enfronten les víctimes, i la disparitat d'enfocaments normatius adoptats pels Estats, fan imperativa la implementació d'una norma europea que proporcioni seguretat jurídica, igualtat de condicions i, sobretot, obligatorietat. El passat 23 de febrer del 2022, la Comissió Europea va presentar una Proposta de Directiva sobre diligència deguda i sostenibilitat que estableix un marc horitzontal jurídicament vinculant. En cas de ser aprovada, la Directiva imposarà a les empreses que entrin en el seu àmbit d'aplicació, l'obligació d'integrar la diligència deguda a la seva governança empresarial, el que marca un autèntic canvi de paradigma en la lluita contra la impunitat empresarial. En aquest treball es realitzarà un estudi de la Proposta de Directiva presentada per la Comissió Europea des d'una perspectiva comparativa a la llum dels seus antecedents.

[es] La revelación de graves catástrofes medioambientales y vulneraciones de derechos humanos perpetradas por empresas en las últimas décadas ha suscitado una auténtica concienciación sobre el papel fundamental que las empresas deben desempeñar en el respeto de los derechos humanos y el medio ambiente. La compleja naturaleza de la responsabilidad de las empresas, la frecuente denegación de justicia a la que se enfrentan las víctimas, y la disparidad de enfoques normativos adoptados por los Estados, hacen imperativa la implementación de una norma europea que proporcione seguridad jurídica, igualdad de condiciones y, sobre todo, obligatoriedad. El pasado 23 de febrero de 2022, la Comisión Europea presentó una Propuesta de Directiva sobre diligencia debida y sostenibilidad que establece un marco horizontal jurídicamente vinculante. En caso de ser aprobada, la Directiva impondrá a las empresas que entren en su ámbito de aplicación la obligación de integrar la diligencia debida en su gobernanza empresarial, lo que marca un auténtico cambio de paradigma en la lucha contra la impunidad empresarial. En este trabajo se realizará un estudio de la Propuesta de Directiva presentada por la Comisión Europea desde una perspectiva comparativa a la luz de sus antecedentes.