BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] La redefinició de les comunicacions sense fils és clau per habilitar la Indústria 4.0. Aconseguir comunicacions eficients i ultra fiables de baixa latència, URLLC, està subjecte als requisits extremadament desafiants de les aplicacions automatitzades en termes de disponibilitat (> 99,999% d'ubicacions i temps), rendiment (taxa de pèrdua de dades <10-6), baixa latència. Per començar s'explica en què consisteix tant les URLLC com alguns algoritmes que hem utilitzat per implementar aquest escenari. Després es demostra com influeix la utilització del feix múltiple en estacions base. També com milloren alguns recursos esmentats anteriorment amb la disponibilitat de les superfícies intel·ligents reflectants, RIS. Per acabar s'explica les conclusions a què hem arribat i alguns camps o millores que es pot implementar o investigar en un futur pròxim.

[es] La redefinición de las comunicaciones inalámbricas es clave para habilitar la Industria 4.0. Lograr comunicaciones eficientes y ultra confiables de baja latencia, URLLC, está sujeto a los requisitos extremadamente desafiantes de las aplicaciones automatizadas en términos de disponibilidad (> 99,999% de ubicaciones y tiempo), confiabilidad (tasa de pérdida de datos <10-6), baja latencia (<1 ms) y escalabilidad. Para empezar, se explica en que consiste tanto las URLLC como algunos algoritmos que hemos utilizado para implementar dicho escenario. Después se demuestra como influye la utilización del haz múltiple en estaciones base. También como mejoran algunos recursos mencionados anteriormente con la disponibilidad de las superficies inteligentes reflectantes, RIS. Para acabar se explica las conclusiones a las que hemos llegado y algunos campos o mejoras que se puede implementar o investigar en un futuro próximo.
[ca] El caràcter evolutiu de la secció, composta per diferents formigons i acers genera deformacions diferides i mecanismes de redistribucions de tensions molt complexos, que requereix programes de càlcul que contemplin aquests paràmetres, per avaluar els efectes abans esmentats. En el present treball fi de màster, es realitza una anàlisi detallada del comportament d'aquests ponts, compostos per bigues prefabricades amb una llosa superior de formigó in situ. Per a això s'estudien dos ponts de llums 24 i 42m, variant la dimensió del seu intereix per a cada cas, així també per tenir en compte l'efecte que causa tenir un major temps d'emmagatzematge de les bigues, s'estudien dos tipus de calendari de construcció : normal i lent. La resposta en el temps dels ponts plantejats s'ha obtingut mitjançant la utilització de el programa CONS, desenvolupat i verificat experimentalment en la Universitat Politècnica de Catalunya per A. Mari et a l'(2000). Resultat de la feina realitzada es conclou en general que no es satisfà la limitació de les rasants en ponts indicat a la Taula 50.1 de l'EHE-08, requerint necessàriament de l'execució de recrescuts de llosa superior in situ, proposant unes noves limitacions de rasants menys exigents que l'actual normativa.

[es] El carácter evolutivo de la sección, compuesta por diferentes hormigones y aceros genera deformaciones diferidas y mecanismos de redistribuciones de tensiones muy complejos, que requiere programas de calculo que contemplen dichos parámetros, para evaluar los efectos antes mencionados. En el presente trabajo fin de master, se realiza un análisis detallado del comportamiento de estos puentes, compuestos por vigas prefabricadas con una losa superior de hormigón in situ. Para ello se estudian dos puentes de luces 24 y 42m, variando la dimensión de su intereje para cada caso, así también para tener en cuenta el efecto que causa tener un mayor tiempo de almacenamiento de las vigas, se estudian dos tipos de calendario de construcción: normal y lento. La respuesta en el tiempo de los puentes planteados se ha obtenido mediante la utilización del programa CONS, desarrollado y verificado experimentalmente en la Universidad Politécnica de Catalunya por A. Mari et al (2000). Resultado del trabajo realizado se concluye que en general no se satisface la limitación de las rasantes en puentes indicado en la Tabla 50.1 del EHE-08, requiriendo necesariamente de la ejecución de recrecidos de losa superior insitu, proponiendo unas nuevas limitaciones de rasantes menos exigentes que la actual normativa.
[ca] Treballs recents sobre localització de vehicles i mapeig dels seus entorns es desenvolupen per a dispositius portàtils o robots terrestres que assumeixen moviments lents i suaus. Contràriament als entorns de curses d'alta velocitat. Aquesta tesi proposa un nou model d'SLAM, anomenat LIMO-Velo, capaç de corregir el seu estat amb una latència extremadament baixa tractant els punts LiDAR com un flux de dades. Els experiments mostren un salt en robustesa i en la qualitat del mapa mantenint el requisit de correr en temps real. El model aconsegueix una millora relativa del 20% en el KITTI dataset d'odometria respecte al millor rendiment existent; no deriva en un sol esce- nari. La qualitat del mapa a nivell de centı́metre es manté amb velocitats que poden arribar a 20 m/s i 500 graus/s. Utilitzant les biblioteques obertes IKFoM i ikd-Tree, el model funciona x10 més ràpid que la majoria de models d'última generació. Mostrem que LIMO-Velo es pot generalitzar per exe- cutar l'eliminació dinàmica d'objectes, com ara altres agents a la carretera, vianants i altres.

[es] Trabajos recientes sobre la localización de vehı́culos y el mapeo de sus en- tornos se desarrollan para dispositivos portátiles o robots terrestres que asumen movimientos lentos y suaves. Al contrario de los entornos de carreras de alta velocidad. Esta tesis propone un nuevo modelo SLAM, LIMO-Velo, capaz de corregir su estado en latencia extremadamente baja al tratar los puntos LiDAR como un flujo de datos. Los experimentos muestran un salto en la solidez y la calidad del mapa mientras se mantiene el requisito de tiempo real. El modelo logra una mejora relativa del 20% en el conjunto de datos de KITTI Odometry sobre el mejor desempeño existente; no deriva en un solo escenario. La calidad del mapa de nivel centimétrico todavı́a se logra a velocidades de carrera que pueden llegar hasta 20 m/s y 500 grados/s. Us- ando las bibliotecas abiertas IKFoM e ikd-Tree, el modelo funciona x10 más rápido que la mayorı́a de los modelos de última generación. Mostramos que LIMO-Velo se puede generalizar para trabajar bajo la eliminación dinámica de objetos, como otros agentes en la carretera, peatones y más.
[ca] Aquest projecte ha tingut com a objectiu principal crear un model de predicció mitjançant Python per predir la glucosa a la sang de pacients diabètics de Tipus 1. S'ha utilitzat un conjunt de dades d'un sensor de mesurament continu de glucosa i s'han utilitzat aquestes dades per modelar els diferents models de predicció desenvolupats. S'ha enfocat el model de predicció com un problema de Machine Learning, on s'han provat diferents algoritmes per arribar al millor model de predicció possible. Els algoritmes utilitzats han estat: Regressió Lineal, Arbre de Regressió i Random Forest. Al llarg de tot el projecte s'ha investigat diferents maneres d'optimització dels models de predicció i s'han obtingut els resultats de les prediccions. Després d'arribar al final del projecte, s'ha conclòs que les prediccions obtingudes són bones quan la glucosa del pacient es troba estabilitzada, però en canvi, prediu amb molt d'error quan hi ha canvis bruscs de la glucosa. A més, les prediccions obtingudes solen anar amb una mica de retard, el que fa que no es detectin algunes hipoglucèmies i hiperglucèmies a temps

[es] Este proyecto ha tenido como objetivo principal crear un modelo de predicción mediante Python para predecir la glucosa en sangre de pacientes diabéticos Tipo 1. Se ha cogido un conjunto de datos de un sensor de medición continua de glucosa y se han usado esos datos para modelar los diferentes modelos de predicción desarrollados. Se ha enfocado el modelo de predicción como un problema de Machine Learning, en donde se han probado diferentes algoritmos para llegar al mejor modelo de predicción posible. Los algoritmos usados han sido: Regresión Lineal, Árbol de Regresión y Random Forest. A lo largo de todo el proyecto se ha ido investigando diferentes maneras de optimización de los modelos de predicción y se han obtenido los resultados de las predicciones. Después de llegar al final del proyecto, se ha concluido que las predicciones obtenidas son buenas cuando la glucosa del paciente se encuentra estabilizada, pero en cambio, predice con mucho error al haber cambios bruscos de la glucosa. Además, las predicciones obtenidas suelen ir con un poco de retraso, lo que hace no detectar algunas hipoglucemias e hiperglucemias a tiempo
[ca] Aquest treball analitzarà turbulència microconfinada per a fluxos supercrítics realitzant computacions \textit{Direct Numerical Simulation} en alta pressió ($P/P_c = 2$) usant N$_2$ en condicions transcrítiques imposades per una diferència de temperatura entre les parets inferior (${T/T_c}=0.75$) i superior (${T/T_c}=1.5$) amb un Reynolds de fricció de $Re_\tau = 100$ per a la paret inferior. En específic, aquest estudi se centra a analitzar les petites escales del flux usant els invariants del gradient de velocitats. A més, els resultats seran comparats amb un cas en condicions de baixa pressió per caracteritzar les semblances i les diferències en el flux turbulent d'un fluid supercrític i subcrític. Finalment, s'analitzen tots els termes de l'equació de vorticitat per a fluxos compressibles per entendre els mecanismes que dominen la física del fluid al problema estudiat. L'anàlisi conclou que l'existència d'un parell baroclínic localitzat a prop de la paret calenta/superior, generat per la combinació d'una força externa en el sentit de marxa del fluid i el gradient de densitat de la regió pseudoboiling perpendicular a la paret, provoca un increment en la rotació del fluid en comparació amb el cas de baixa pressió.

[es] Este trabajo analizará turbulencia microconfinada para flujos supercríticos realizando computaciones usando \textit{Direct Numerical Simulations} en alta presión ($P/P_c = 2$) usando N$_2$ en condiciones transcríticas impuestas por una diferencia de temperatura entre las paredes inferior (${T/T_c}=0.75$) y superior (${T/T_c}=1.5$) con un Reynolds de fricción de $Re_\tau = 100$ para la pared inferior. En específico, este estudio se centra en analizar las pequeñas escalas del flujo empleando los invariantes del gradiente de velocidades. Además, los resultados serán comparados con un caso con condiciones de baja presión para caracterizar las semejanzas y diferencias en el flujo turbulento de un fluido supercrítico y subcrítico. En este estudio se ha encontrado que las pequeñas escalas turbulentas cerca de la pared caliente tienen un comportamiento distinto comparado con los otros casos, el movimiento y forma de los vórtices tienen un comportamiento más extremo, llegando a conseguir más disipación en la región viscosa, así como llegar a observar movimientos de compresión y no solo de dilatación. Finalmente, se analizan todos los términos de la ecuación de vorticidad para flujos compresibles para entender los mecanismos que dominan la física del fluido en el problema estudiado. El análisis concluye que la existencia de un esfuerzo de torsión baroclínico localizado cerca de la pared caliente/superior, generado por la combinación de una fuerza externa en el sentido de marcha del fluido y el gradiente de densidad de la región pseudo-boiling perpendicular a la pared, provoca un incremento en la rotación del fluido en comparación al caso de baja presión.
[ca] En temps de crisi immobiliària i detenció del creixement urbà, major atenció a la remodelació i ampliació de la noció d'historicitat també a parts perifèriques de la ciutat i el paisatge rural, les polítiques urbanístiques tenen l'oportunitat i la tasca de reanimar els centres històrics.A causa de la seva (històrica) funció de presidi territorial en clau socioeconòmica i ambiental, els centres històrics poden i han d'exercir un paper decisiu en el reequilibri del territori, revertint les tendències (ara també històrics) a la concentració urbana i metropolització.A aquest complex objectiu poden útilment contribuir altres dos factors d'evolució en les pràctiques de renovació urbana: la "modulació de la protecció" i les noves tecnologies.Les noves tecnologies de comunicació digital, la capacitat de "moure" dades i informacions en lloc de les persones, l'energia cada vegada més neta per mitjà de fonts renovables, constitueixen una nova oportunitat per viure i habitar les ciutats més petites. Si, per una banda, és important protegir aquestes realitats dins el paisatge cultural en què es troben, per altra banda, és possible repensar ho tot en clau smart, identificant possibilitats de renaixement i regeneració sostenible.

[es] En tiempos de crisis inmobiliaria y detención del crecimiento urbano, mayor atención a la remodelación y ampliación de la noción de historicidad también a partes periféricas de la ciudad y el paisaje rural, las políticas urbanísticas tienen la oportunidad y la tarea de reanimar los centros históricos.Debido a su (histórica) función de presidio territorial en clave socio-económico y ambiental, los centros históricos pueden y deben desempeñar un papel decisivo en el reequilibrio del territorio, revirtiendo las tendencias (ahora también históricos) a la concentración urbana y metropolización.A este complejo objetivo pueden útilmente contribuir dos otros factores de evolución en las prácticas de renovación urbana: la "modulación de la protección" y las nuevas tecnologías.Las nuevas tecnologías de comunicación digital, la capacidad de "mover" datos e informaciones en lugar de las personas, la energía cada vez más limpia por medio de fuentes renovables, constituyen una nueva oportunidad para vivir y habitar las ciudades más pequeñas. Si, por un lado, es importante proteger estas realidades dentro del paisaje cultural en el que se encuentran, por otra parte, es posible repensarlos en clave smart, identificando posibilidades de renacimiento y regeneración sostenible.
[ca] Aquesta tesi explora el disseny i la implementació de tècniques de fusió d'instruccions en a Nucli fora d'ordre RISC-V. La fusió d'instruccions és una tècnica microarquitectònica que té com a objectiu per optimitzar el rendiment fusionant diverses instruccions dins del processador en un operació única, sense modificar l'arquitectura del conjunt d'instruccions. L'estudi explora el potencial de la fusió d'instruccions per optimitzar la utilització dels recursos, reduint la instrucció comptar, i millorar l'eficiència d'execució dins del nucli de Lagarto Ox, desenvolupat al Barcelona Supercomputing Center. El treball implica el disseny d'una infraestructura escalable capaç de suportar diversos idiomes de fusió, centrant-se inicialment en instruccions comprimides amb plans per al suport futur d'instruccions de mida normal. Verificació i validació es realitzen mitjançant bancs de prova personalitzats, mentre que les avaluacions de rendiment ho demostren reducció significativa dels cicles d'execució i del nombre d'instruccions. L'estudi conclou amb una anàlisi de l'impacte del disseny físic, posant èmfasi en els compromisos en àrea i freqüència per implementar la fusió d'instruccions en una arquitectura RISC-V.

[es] Esta tesis explora el diseño y la implementación de técnicas de fusión de instrucciones en un núcleo RISC-V fuera de orden. La fusión de instrucciones es una técnica de microarquitectura que tiene como objetivo optimizar el rendimiento mediante la fusión de múltiples instrucciones dentro del procesador en una sola operación, sin modificar la arquitectura del conjunto de instrucciones. El estudio explora el potencial de la fusión de instrucciones para optimizar la utilización de recursos, reducir el recuento de instrucciones y mejorar la eficiencia de ejecución dentro del núcleo Lagarto Ox, desarrollado en el Barcelona Supercomputing Center. El trabajo implica el diseño de una infraestructura escalable capaz de soportar varios lenguajes de fusión, centrándose inicialmente en instrucciones comprimidas con planes para el futuro soporte de instrucciones de tamaño normal. La verificación y validación se llevan a cabo a través de bancos de pruebas personalizados, mientras que las evaluaciones de rendimiento demuestran reducciones significativas en los ciclos de ejecución y el recuento de instrucciones. El estudio concluye con un análisis del impacto del diseño físico, enfatizando las compensaciones en área y frecuencia para implementar la fusión de instrucciones en una arquitectura RISC-V.
[ca] La agudesa visual es defineix com la capacitat per veure dos objectes pròxims com a separats. La seva mesura, és una prova optomètrica clau per al bon diagnòstic i posterior tractament de qualsevol pacient durant la pràctica clínica diària. En aquest treball s'estudia com afecten alguns factors físics (il·luminació ambiental, luminància de fons i contrast de l'optotip) a la mesura de la AV binocular i en visió de lluny. Per a la realització de l'estudi s'ha utilitzat el "CLandolt", un programa informàtic que permet mesurar la AV sota diferents condicions de contrast i luminància. S'ha escollit una mostra de 14 subjectes d'una edat compresa entre 17 i 24 anys (exceptuant un home de 49). Les mesures de la AV s'han realitzat per dos condicions d'il·luminació ambiental: la de nivell màxim (llums del sostre enceses) i mínim (llums del sostre apagades). Es van realitzar les mesures per a quatre nivells de contrast del optotip (C= 1, 0.75, 0.50 i 0.25) i per a tres luminàncies de fons (L= 140, 80 i 40 cd/m2). A partir de l'anàlisi estadístic dels resultats obtinguts, tenim que tots els factors estudiats condicionen la mesura de la AV. El factor més significatiu és el contrast del optotip, deixant a la luminància de fons i a la il·luminació ambiental un paper menys rellevant

[es] La agudeza visual se define como la capacidad para ver dos objetos próximos como separados. Su medida, es una prueba optométrica clave para el buen diagnóstico y posterior tratamiento de cualquier paciente durante la práctica clínica diaria. En este trabajo se estudia cómo afectan algunos factores físicos (iluminación ambiental, luminancia de fondo y contraste del optotipo) a la medida de la AV binocular y en visión de lejos. Para la realización del estudio se ha utilizado el "CLandolt", un programa informático que permite medir la AV bajo diferentes condiciones de contraste y luminancias. Se ha escogido una muestra de 14 sujetos de una edad comprendida entre 17 y 24 años (exceptuando un varón de 49). Las medidas de AV se han realizado para dos condiciones de iluminación ambiental: la de nivel máximo (lámparas del techo encendidas) y mínimo (lámparas del techo apagadas). Se realizaron las medidas para cuatro niveles de contraste del optotipo (C= 1, 0.75, 0.50 y 0.25) y para tres luminancias de fondo (L= 140, 80 y 40 cd/m2). A partir del análisis estadístico de los resultados obtenidos, tenemos que todos los factores estudiados condicionan la medida de la AV. El factor más significativo es el contraste del optotipo, mientras que la luminancia de fondo y la iluminación ambiental parecen no ser tan determinantes
[ca] Al present projecte s'ha realitzat la mesura de cèl·lules solars mitjançant l'espectroscòpia d'impedàncies. La principal aportació realitzada al projecte és la fabricació de plaques de circuit imprès que permeten contactar cèl·lules solars directament amb la màquina de mesures sense necessitat de cables. D'aquesta forma, la capacitat i la inductància paràsites es redueixen dràsticament aconseguint mesures sense distorsió a altes freqüències (fins a 15 MHz). A més, mitjançant l'espectroscòpia d'impedàncies s'aconsegueix obtenir la resposta freqüencial dels dispositius i separar la contribució a la resistència de cadascuna de les capes físiques que formen l'estructura de la cèl·lula solar, obtenint paràmetres que modelen el comportament com el factor d'idealitat, el temps de vida efectiu o el radi del contacte de base.

[es] En el presente proyecto se ha realizado la medición de células solares mediante espectroscopia de impedancias. El principal aporte realizado en el proyecto es la fabricación de placas de circuito impreso que permiten contactar las células solares directamente con la máquina de medidas sin necesidad de cables. De esta forma, la capacidad y la inductancia parásitas se reducen drásticamente consiguiendo medidas sin distorsión a altas frecuencias (hasta 15 MHz). Además, mediante la espectroscopia de impedancias se consigue obtener la respuesta frecuencial de los dispositivos y separar la contribución en la resistencia de cada una de las capas físicas que forman la estructura de la célula solar, obteniendo parámetros que modelan el comportamiento como son el factor de idealidad, el tiempo de vida efectivo o el radio del contacto de base.
[ca] En aquesta tesis, s'analitzaran alguns dels algorismes principals utilitzats per una de les proves de la competició Formula Student Germany en la categoria Driverless. Aquesta prova s'anomena Skidpad. Consisteix en un circuit en forma de 8. L'objectiu es completar-lo en el menor temps possible. Els algorismes analitzats son el SLAM, el path, el planner, el controller i el Skidpad algorithm

[es] En esta tesis se analizarán algunos de los algoritmos principales utilizados para una de las pruebas de la competición Formula Student Germany en la categoría Driverless. Esta prueba se llama Skidpad y consiste en un circuito con forma de 8. El objetivo es completarlo en el menor tiempo posible. Los algoritmos analizados son el SLAM, el path, el planner, el controller y el Skidpad algorithm
[ca] Les lletres de Sloan és un conjunt de deu optotips en forma de lletra majúscula creat per Louise L. Sloan l'any 1959. La tipografia LouiseOPTO recull aquestes deu lletres i, a més, se n'ha completat l'abecedari i s'hi han afegit els deu dígits. El seu ús queda restringit als àmbits acadèmic i/o de recerca, cintant-ne sempre l'autoria.

[es] Las letras de Sloan es un conjunto de diez optotipos en forma de letra mayúscula creado por Louise L. Sloan en el año 1959. La tipografía LouiseOPTO recoge estas diez letras y, además, se ha completado el abecedario y se han añadido los diez dígitos. Su uso queda restringido a los ámbitos académico y/o de investigación, citando siempre su autoría.