BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] El concepte de postmemòria, encunyat per Marian Hirsch, al·ludeix al procés d'elaboració de la memòria traumàtica de l'Holocaust per part de les generacions posteriors. Aquest concepte ha demostrat ser d'una gran eficàcia analítica, aplicant-se en àmbits diferents, com les dictadures Sud-americanes o la guerra civil espanyola. En aquest paper volem aplicar-lo a dues obres recents produïdes en el marc del polisistema literari hispànic. Una, procedent del sistema català —Un home que se'n va (2014), de Vicenç Villatoro—, i una altra del sistema castellà —El monarca de las sombras (2017), de Javier Cercas. Tots dos són autors pertanyents a la generació dels nets dels que van patir directament l'efecte de la guerra civil espanyola i la posterior dictadura. Aspectes fonamentals de la postmemòria, com ara la necessitat de maduració del trauma heretat, la seua mediació i manipulació artística o la instrumentalització de les fotografies com a mitjà de projecció emocional i de reconeixement del passat, hi ocupen un lloc rellevant. La manera com les recreacions literàries dels autors estudiats subjectivitzen els llocs de memòria dels avantpassats ens parla de la capacitat de la literatura per a sublimar artísticament una herència traumàtica per a possibilitar, així, la seua assimilació.

[en] The concept of postmemory, coined by Marian Hirsch, refers to the process of subsequent generations elaborating the traumatic memory of the Holocaust. This concept has proven to be very analytically effectiven when applied to different areas, such as South American dictatorships and the Spanish Civil War. In this paper, we seek to apply it to two recent works produced within the Hispanic literary polysystem: one, from the Catalan system, Un home que se'n va by Vicent Villatoro, and another from the Castilian system, El monarca de las sombras, by Javier Cercas. Both authors belong to the generation of the grandchildren of those who directly suffered from the effects of the Spanish Civil War and the subsequent dictatorship. Fundamental aspects of Postmemory, such as the need for the inherited trauma to mature, the mediation and artistic manipulation of this trauma, and the exploitation of photographs as a means of emotional projection and recognition of the past, occupy an important place. The way these autor's the literary recreations subjectivise their ancestor's memory speaks about literature's ability to artistically sublimate a traumatic inheritance in order to allow it to be assimilated.
[ca] El propòsit d'aquest treball és donar compte del repertori d'aliments contingut en el Tirant lo Blanc o, per dir-ho en termes prestats de Josep Pla i el seu clàssic El que hem menjat, el que mengen (i beuen) els personatges de la nostra novel·la de cavalleries. No es tracta, doncs, d'observar cap mena de ritual a taula ni tampoc de reflexionar sobre processos de preparació culinària, sinó que pretenem de centrar-nos específicament en una recopilació el més exhaustiva possible de les carns, els llegums, les fruites o les begudes que serveixen per al nodriment de Tirant, Carmesina i la resta de personatges com a mostra aproximativa dels hàbits d'alimentació del segle XV, especialment pel que fa a la noblesa.

[en] This paper tries to compile the repertoire of foods contained in Tirant lo Blanc or, taking cue from Josep Pla and his classic work El que hem menjat, what the characters of our chivalry novel eat (and drink). We do not want to observe any kind of ritual when sitting at the table nor study any culinary process, but we would like to attend specifically to each element (meats, vegetables, fruits, drinks) which contributes to the nutrition of Tirant, Carmesina and the rest of characters as an approximate way for analysis over feeding habits through the 15th century, especially regarding those people belonging to nobility.
[ca] Aquest treball té com objecte donar a conèixer la "Llei 41/2010, de 29 de desembre, de protecció del medi marí‖, fruit de la transposició de la Directiva marc sobre l'estratègia marina, que ha estat, a més a més, aprovada en qualitat de legislació bàsica a l'Estat espanyol en matèria ambiental. Aquesta Llei dóna a l'espai marí espanyol d'un marc regulador integrador molt ambiciós, doncs d'una banda, persegueix la gestió de tots els sectors marítims respectant l'ecosistema marí on es desenvolupen — el que es coneix com enfocament ecosistèmic—, i d'altra banda, persegueix la protecció del medi marí en la seva totalitat, és a dir, tant el volum aquàtic marí com la seva biodiversitat. I per a aconseguir tal ambiciós objectiu la Llei s'ha dotada d'unes eines molt eficients com són, fonamentalment, les anomenades ―estratègies marines‖, escenari essencial de la planificació espacial i temporal, i la ―xarxa d'àrees marines protegides, que, sens dubte, potenciarà el gran valor ambiental per se de les àrees marines protegides.

[en] This study has as object ―the protection of the marine environment Act 2010, in application of marine strategy framework Directive, which has been, in addition, approved as basic legislation in the Spanish State in environmental matter. The above mentioned Law comes to provide to the marine Spanish space of a regulatory of integration very ambitious frame, so on the one hand, chases the management of all the maritime sectors respecting the aquatic ecosystem where they develop —that is known as ecosystem approach—, and on the other hand, the protection of the marine environment chases in its entirety, that is to say, both the aquatic marine volume and his biological diversity. And to achieve such an objective self-seeker the Law it has been provided with a few very efficient tools since it are, fundamentally, the so called ―marine strategies‖, essential scene of the spatial and temporary planning, and the ―network of marine protected areas‖, which, undoubtedly, will promote the great environmental value per se of the marine protected areas.
[ca] Els assessors que van formar part de les cúries del sistema de la governació general en els diferents territoris de la Corona d'Aragó, van tenir un paper de primer ordre en l'administració de justícia, situats immediatament per sota dels jutges de les respectives reials audiències. El present treball se centra en el personal que va exercir aquest ofici en el districte meridional del regne de València, des del regnat de Felip II fins a la seva extinció després dels decrets de Nova Planta. A més de reconstruir la nòmina dels doctors que hi van treballar durant aquest període, amb la cronologia corresponent, s'estudien aspectes com el perfil professional del càrrec, els criteris pels quals es va regir la seva provisió, la procedència i el currículum professional dels seleccionats i d'altres candidats frustrats, i la seva promoció i destinació ulterior al servei de l'Administració reial.

[en] The advisors who were part of the courts within the system of General Governorship across the various territories of the Crown of Aragon played a pivotal role in the administration of justice, positioned immediately below the judges of the respective Royal Audiences. This study focuses on the personnel who held this office in the southern district of the kingdom of Valencia, from the reign of Philip II until its dissolution following the Nueva Planta decrees. In addition to reconstructing the list of doctors who practiced during that period, and the corresponding chronology, this work examines aspects related to the professional profile of the position, the criteria governing its provision, the origins and professional curriculum of the individuals selected and other unsuccessful candidates, and their subsequent promotion and destination within the royal administration.
[ca] Aquest article explora les innovacions genèriques que l'autora catalana Teresa Solana introdueix a la novel·la criminal catalana contemporània. L'article proposa que la Solana no tan sols reinventa la novel·la de misteri tradicional en infondre-la amb una crítica política i cultural, sinó que també revoluciona la novel·la criminal catalana en obrir-hi nous models narratius.

[en] This article explores the innovations that Catalan author Teresa Solana has introduced into the genre of contemporary Catalan crime fiction. The article maintains that Solana reinvents the traditional murder mystery, infusing it with a political and cultural critique, as well as revolutionising Catalan crime fiction through new narrative models.
[ca] Aquest article descriu el model lingüístic en la prosa de Carmelina Sánchez-Cutillas per mitjà de l'anàlisi d'alguns usos fonortogràfics, morfosintàctics i lèxics extrets de Matèria de Bretanya i del relat curt "El llamp i la sageta de records". La conjuntura historicosocial en què l'autora publicà ambdós textos i l'èxit que ha tingut Matèria de Bretanya entre el públic lector valencià justifiquen la pertinència d'examinar les tries lingüístiques de l'escriptora. Tal com es prova de demostrar, Sánchez-Cutillas opta per fer servir un model que incorpora a la llengua comuna formes valencianes prestigiades pels usos cultes i algun dialectalisme de la comarca de la Marina Baixa, sense renunciar, però, a la màxima convergència amb la resta de parlars del domini lingüístic. En general, el model de l'escriptora coincideix amb el que propugnaven alguns dels gramàtics i dels lletraferits valencians de l'època, com ara Sanchis Guarner o Enric Valor.

[en] This paper describes the linguistic model in Carmelina Sánchez-Cutillas' prose by means of the analysis of some morphosyntactic, lexical and phonetical spelling uses taken from Matèria de Bretanya and from the short story "El llamp i la sageta de records". The historical-social context in which the author published both texts and the success achieved by Matèria de Bretanya among valencian readers justifies the relevance of examining the linguistic choices of the writer. As we aim at proving, Sánchez-Cutillas chooses to use a model that includes in standard language Valencian forms enjoying prestige due to their learned uses and some dialectisms form the region of the Marina Baixa, without giving up the maximum rapprochement with the rest of local ways of speaking within the linguistic domain. Generally speaking, the model of this writer coincides with that supported by some Valencian grammarians and literary figures of that time, such as Sanchis Guarner or Enric Valor.
[ca] La Bíblia de Montserrat constitueix la principal traducció moderna dels texts sagrats de la tradició cristiana al català fins a la publicació de la Bíblia Catalana Interconfessional, considerada la versió canònica per l'Església. Alguns exemples extrets del Nou Testament serviran per a analitzar quines opcions han triat els traductors de totes dues obres davant d'una transmissió no unívoca. Tot i la dificultat per a cercar un patró de selecció textual, podrem escatir el plantejament teòric dels traductors davant dels problemes derivats de la confrontació de les solucions del grec estàndard amb les pròpies d'una dicció semititzant i amb les de la Koiné.

[en] The so-called Montserrat Bible served as the main modern Catalan translation of the sacred texts of the Christian tradition till the publication of the Interconfessional Catalan Bible, which is considered the canonical version by the Church. Some examples taken from the New Testament will be used to analyse which options were chosen by the translators of both works for a non-unambiguous transmission. In spite of the difficulty for finding a pattern of textual selection, we will be able to define the translators' theoretical approach to the problems arising from the confrontation of the solutions of standard Greek either with those of a Semitic diction or with those of a Koine diction.
[ca] En aquest article, Fèlix Manel Alarcon prova d'aprofundir en el coneixement d'una de les vides més populars de l'hagiografia medieval: la del pare dominic Vicent Ferrer. Més enllà de la visió popular que se n'ha transmés a base de devocionaris i rondalles, l'aportació d'Alarcon té en consideració diverses fonts medievals i actuals per a definir els perfils del personatge al voltant de tres eixos: "El naixement i la joventut", "El predicador" i "Sant Vicent Ferrer en els nostres dies".

[en] In the present paper, Fèlix Manel Alarcon aims to further improve the knowledge on one of the most popular lifes in Medieval hagiography: that of the Dominican Father Vicent Ferrer. Beyond the popular view that has been transmitted through devotionals and popular tales, Alarcon's contribution takes into consideration several Medieval and current sources to define the character's profile around three axes: "Birth and youth", "The preacher", "Saint Vicent Ferrer in our days".
[ca] L'objectiu d'aquest estudi és analitzar les actituds dels futurs docents cap als recursos tecnològics a l'aula. Hem considerat tres dimensions d'anàlisi: la pràctica a les aules, l'aprenentatge de l'alumnat i la valoració que els futurs docents fan de la seva pròpia actitud davant els recursos tecnològics. Per a l'anàlisi estadística s'han utilitzat tècniques descriptives; la prova t per a la comparativa de grups independents, i l'anàlisi univariada de covariància (ANOVA). Els resultats indiquen que l'actitud és positiva, encara que podem comprovar que hi ha algunes diferències significatives pel que fa a gènere respecte a algunes de les qüestions plantejades.

[en] The aim of this study is to analyze attitudes future teachers towards technological resources in the classroom. We have considered three dimensions for analysis, the practice in the classroom, student learning and the valuation that future teachers as make their own attitude technological resources. For the statistical analysis used descriptive techniques; t test for comparison of independent groups, and univariate analysis of covariance (ANOVA). The results indicate that attitudes is positive, but we can see that there are some significant differences in gender respects to some of the issues raised.
[ca] S'analitza el comportament que va mostrar la grip de 1918 a terres valencianes, en quin context socioeconòmic, polític i epidemiològic es va desenvolupar i quines conseqüències va tindre sobre el procés de modernització en què estava immers el País Valencià. Després de valorar el cost en termes demogràfics, s'aborda com va condicionar el cercle viciós de misèria, fam i malaltia que afectava els sectors més desfavorits, l'afrontament de l'embat epidèmic i les desigualtats que va posar de manifest. Per últim, s'exposen les conseqüències que va tindre l'epidèmia en termes de polítiques de salut i reformes sanitàries.

[en] The behaviour which the outbreak of influenza showed in 1918 in Valencian territory is analysed in terms of the socio-economic, political and epidemiologic context of its time, and also its consequences on the process of modernisation which the Valencian Country was undergoing. Once its cost in terms of demography has been established, the way the most impoverished sectors of the population were affected, and how they faced the epidemic impact, considering the implications which these social inequalities manifested are dealt with in this report. Finally, the consequences that the epidemic had both in politics and health reforms are also explained.
[ca] Aquest estudi ofereix una anàlisi detallada del llenguatge emprat en la cobertura de la pandèmia per The Guardian i El País, examinant la representació de les postures governamentals i la seva influència en la resposta dels ciutadans. S'investiga el paper d'aquests mitjans com a canals de comunicació governamental i el seu efecte en la percepció pública durant la crisi sanitària. A través d'una anàlisi rigorosa, confirmem la nostra hipòtesi que els governs del Regne Unit i Espanya van exercir una influència ambivalent sobre la població mitjançant l'ús estratègic d'un discurs manipulador. Aquest estudi es basa en la creació d'un corpus bilingüe i en l'ús d'anàlisi textual avançada per desentranyar les tàctiques de control i persuasió aplicades. Les troballes revelen una tendència cap a l'ús d'un lèxic carregat negativament i d'estratègies emocionals, així com l'ús de metàfores i argot tècnic per establir una asimetria informativa entre les autoritats i la ciutadania.

[en] This study provides a detailed analysis of the language used in coverage of the pandemic in The Guardian and El País, examining the representation of government positions and their influence on the public response. It examines the role of these newspapers as government communication channels and their effect on public perceptions during the health crisis. Through a rigorous analysis, we confirm our hypothesis that the governments of the United Kingdom and Spain exercised an ambivalent influence on the population through the strategic use of manipulative discourse. The study supports the creation of a bilingual corpus and the use of advanced text analysis to unravel the control and persuasion tactics applied. The findings reveal a tendency to use a negatively charged lexicon and emotional strategies, such as metaphors and technical jargon, to establish informational asymmetry between the authorities and the public.
[ca] La repoblació de les dunes de Guardamar i Elx, començada l'any 1900, com a exemple de bosc protector del poble, a l'empara de la legislació sobre repoblació de dunes impulsada pels enginyers de forests de finals del segle XIX, és un dels casos més citats en la bibliografia forestal. Generalment hui s'atén sobretot al resultat: un bosc artificial de pins, amb eucaliptus i palmeres. Però cal tenir en compte, per apreciar el que suposa la repoblació, quin era el medi inicial, com s'ha modificat quant a l'aspecte físic i el biòtic, quantes espècies s'assajaren fins plantar les definitives, i quin és ara el resultat botànic. Aquest és l'objectiu del present treball. Primerament exposarem les condicions ambientals i quina era la vegetació inicial de les dunes. Després vorem els canvis en el medi físic i biòtic que suposà la repoblació. L'apartat més novedós és la relació detallada de les espècies usades i de les que es van provar, encara que després la major part no en fóra emprada. Per últim, es mostra breument quin ha estat el resultat pel que fa a la flora i la vegetació després de més de cent anys.

[en] The revegetation of the dunes of Guardamar and Elche, begun in 1900, as an example of the protective forest of the village, under the legislation on repopulation of dunes promoted by forest engineers of the late nineteenth century, is one of the most cited cases in the forestry library. Generally, today you see above all the result: an artificial forest of pines, with eucalyptus trees and palm trees. But it must be taken into account, in order to appreciate what repopulation implies, what was the initial medium, how it has changed in the physical aspect and in the biotic, how many species were tested until the definitive ones were planted, and what is now the botanical result. This is the object of this work. First, we will explain the environmental conditions and what was the initial vegetation to the dunes. Next, we will see the changes in the physical environment and the biotic that undertook the repopulation. The most novel section is the detailed relationship of the species used and those that were tested, although most of it was not used afterwards. Finally, it briefly shows what the result is in terms of flora and vegetation after more than a hundred years.
[ca] S'hi dóna a conèixer un important conjunt de pintures rupestres recuperades després dels treballs de neteja de la paret d'una coveta a l'Abric II de la Sarga (Alcoi, Alacant). S'inclouen en l'Art Llevantí, i entre els motius identificats destaca la representació d'un arbre, la diversitat de figures humanes, que s'integren en escenes d'un interés extraordinari i diversos caprins que per les seues dimensions i característiques anatòmiques semblen constituir un ramat.

[en] We present an important assembly of rock art recovered after the cleaning of the wall of a small cave in the Abric II of La Sarga (Alcoi, Alicante, Spain). They are included in the Levantine Art. Among the identifying motives, we emphasized the representation of a tree, the diversity of human figures that are integrated in scenes of extraordinary interest and various goats that by their size and anatomical characteristics seem to constitute a flock.
[ca] Aquest estudi examina el patró narratològic de les lectures aspirants als premis literaris Protagonista Jove durant el lapse 2010-2020. S'identifiquen confluències i desavinences argumentals entre el corpus de lectures finalistes seleccionat amb antelació per una comissió d'experts i la relació final de llibres premiats per un jurat de base popular, conformat en exclusiva per lectors adolescents amb franges d'edat entre 13-14 i 15-16 anys. Aquesta comparativa pretén dilucidar l'ascendència real del lector destinatari, emissor del veredicte d'aquest certamen, pel que fa a la constitució d'un hipotètic cànon literari juvenil no acadèmic, preconitzat per una concatenació multifactorial d'indicadors: temàtica, trama, temps, espai, arquetips, etc. Els resultats s'obtenen en confrontar els paràmetres discursius habituals de les lectures candidates amb els de les lectures al remat premiades. La dimensió d'aquest paradigmàtic guardó literari en català permet establir indicis sòlids de traçabilitat entorn d'un cànon allunyat de l'academicisme, atesa la disparitat de parers entre mediadors especialistes i lectors.

[en] This article examines the narrative model of the publications aspiring to the Protagonista Jove literary awards during the period 2010-2020. There are points of agreement and disagreement between the corpus of prize-winning books selected in advance by a specially created commission of experts and the books that were voted for by a popular jury, composed exclusively of teenage readers aged 13-14 and 15-16. This comparison is an attempt to elucidate the background of the target readers forming the jury in this competition with a view to the constitution of a hypothetical non-academic youth literary canon on the basis of a multifactorial list of indicators: theme, plot, time, space, archetypes, etc. The results are obtained by comparing the usual discourse parameters of the stories presented by the candidates with those of the winners. The size of this paradigmatic lite-rary award in Catalan makes it possible to establish solid indications of traceability involving a canon removed from academic criteria, given the disparity of opinions between the specialist mediators and other readers.