[ca] La medicalització en la infància, actualment, és un tema polèmic com a conseqüència de l'epidèmia de trastorns mentals que afecta infants i adolescents. Des d'aquesta perspectiva, es considera que una part de la població infantil i juvenil es veu perjudicada per diagnòstics psiquiàtrics erronis i tractaments innecessaris. Per tant, la principal preocupació que emmarca aquesta investigació se centra en els nens i adolescents que s'estan etiquetant amb diagnòstics falsos positius de trastorns mentals i "tractats" farmacològicament com si tinguessin greus patologies. El trastorn per dèficit d'atenció amb hiperactivitat (TDAH) ha estat triat com a tema transversal d'aquest estudi perquè en diferents països presenta una alta prevalença. A partir d'aquest context, s'ha establert com a principal objectiu d'investigació analitzar com el concepte de risc i les classificacions del Manual diagnòstic i estadístic de trastorns mentals (DSM) enteses com a estratègies biopolítiques, es trasmeten als mitjans socials i articulen el procés de medicalització dels infants, a través d'utilitzar els microsistemes fràgils (escola, família i associacions de suport). El desenvolupament de la investigació parteix d'una perspectiva crítica interpretativa per a l'anàlisi de dades, que van ser obtingudes a partir de la triangulació de fonts i de tècniques: revisió integradora, grup focal, entrevistes, aplicació de qüestionaris oberts i etnografia virtual. Els camps d'investigació han estat una escola pública de Florianópolis i dues comunitats virtuals de la xarxa social Facebook. Es considera que les informacions sobre els trastorns mentals escampades per les xarxes socials, amb la identificació d'educatives, i sumades a la publicitat, caracteritzen la vulnerabilitat del camp virtual. Aquest escenari facilita l'ampliació dels horitzons de consum, introduint productes que cobreixin les necessitats culturals creades (benestar, millor rendiment, més productivitat...), transformant així, culturalment, allò que es considera normal en patològic. Per tant, una part significativa dels diagnòstics de TDAH en infants i adolescents poden ser induïts per aquest procés que jo anomeno de contagi social.

[en] Childhood medicalization is evident in the contemporaneus, due to an epidemic of mental disorders that affects children and adolescents. From this perspective, a part of the child and adolescent public is considered to be undermined by misdiagnosed psychiatric diagnoses and unnecessary treatment. Therefore, the main concern that governs this research is centered in children and adolescents that are being labeled with false positive diagnoses of mental disorders and "treated" with drug interventions as if they had serious pathologies. Attention Deficit Hyperactivity Disorder (ADHD) was chosen as the cross-cutting theme of this study because it has a high prevalence in several countries. From this context, we established as the main objective of this research to analyze how the concept of risk and the Diagnostic and Statistical Manual of Mental Disorders (DSM) classifications, understood as biopolitical strategies, are featured in social media and articulate the process of childhood medicalization, that pass through fragile microsystems (school, family support groups). The development of this investigation started from a critical-interpretive perspective for data analysis, which was obtained by triangulation of sources and techniques: integrative review, focal groups, interviews, application of open questionnaire and visual ethnography. Research fields include a public school from Florianópolis and two virtual communities on the social network Facebook. We consider that the information about mental disorders disseminated in the social networks, identified as educational, and added to the publicity, characterize a vulnerability of the virtual field. This scenario facilitates the expansion of the consumption horizons, introducing products that meet the cultural created needs (well-being, better performance, higher productivity), thus culturally transforming what was considered normal into pathological. Therefore, a significant part of ADHD diagnoses in children and adolescents can be induced by this process that I call social contagy.