[ca] Els processos de metropolització del territori impulsen els fenòmens de polarització espacial que determina un estat creixent de fragilitat econòmica i social de les "inner peripheries" connectat a problemes infraestructurals i mediambientals. En aquest context, el debat científic i les agendes polítiques destaquen la centralitat dels temes relacionats amb la mobilitat, que redissenyen les zones ràpides i les zones lentes dels països, l'accés als serveis i el potencial de desenvolupament sostenible, alimentant o debilitant la sang vital del territori, els fluxos de persones i béns. El Dret a la Mobilitat, finalitzat a garantir connexions i accessibilitat, constitueix una part fonamental d'una estratègia de regeneració dirigida a assegurar un nou welfare urbà, en el marc de les rutes de resiliència per als territoris fràgils.La reflexió il·lustrada en aquesta ponència és part de l'activitat de recerca que el grup d'acadèmics de les universitats Sapienza, Roma Tre, UCLM i UPC estan tractant sobre el tema de la regeneració urbana i territorial, posant al centre el tema de les relacions que hi ha entre urbanisme, infraestructures per a la mobilitat i regeneració territorial, destacant els reptes que planteja la presència de xarxes ferroviàries en desmantellament.Específicament, la investigació intitulada Rutes de resiliència. Reutilització i rellançament de ferrocarrils menors per a la regeneració dels territoris fràgils. Experiències a Itàlia i Espanya aborda la reactivació de línies ferroviàries menors en desús, a través d'un enfocament integrat, des de paisatges del descarti a eixos estructurants de reequilibri socioeconòmic i mediambiental, així com de re-configuració morfològica i de valorització paisatgística.La proposta, a partir de la contextualització de les dinàmiques en curs a Itàlia i Espanya, com la marginalització de les "Aree interni" i de la "Espanya buida", persegueix l'objectiu d'identificar noves referències metodològiques i operatives, a través de la definició d'enfocaments per a la reactivació i reutilització de xarxes ferroviàries menors, en línia amb les polítiques i els programes orientats a respondre als processos de desmantellament infraestructural.La investigació adopta tres perspectives consolidades en el marc del debat urbanístic per analitzar els fenòmens de fragilització i les experiències de plans i projectes, en coherència amb les polítiques i els programes:- d'una perspectiva "estructural", que identifica el rellançament dels ferrocarrils com a oportunitat per a la revitalització socioeconòmica d'àrees marginals, a partir d'una reactivació del servei públic, des del "dret a la mobilitat";- d'una perspectiva "morfològica i paisatgística", que centra l'atenció en la relació osmòtica entre infraestructura i paisatge, a partir del reconeixement de la forma com una eina cognitiva i de planificació per interpretar la identitat dels llocs i el gaudi com a element indispensable per governar la percepció del territori;- d'una perspectiva "ecològica i mediambiental", que considera la regeneració de la xarxa ferroviària com una oportunitat per al desenvolupament sostenible, que suggereix la transformació en xarxes integrades verds, portadores de noves formes de mobilitat sostenible i valors ecològics col·lectius.En aquest marc, a partir d'un procés inductiu i iteratiu d'investigació, el document sintetitza els primers resultats de la investigació que subratllen la necessitat de noves categories de planificació integrada i interescalar per a la planificació de xarxes d'infraestructura: corredors de mobilitat ràpida, ferrocarrils turístics, vies verdes, nous criteris operatius que identifiquen els traçats com "figures de regeneració" que posen en sinergia eines ordinàries i extraordinàries, recursos públics i privats multinivell, escenaris a llarg, mitjà i curt termini, noves formes de gestió de xarxes i de serveis internacionals i multinivell.

[es] Los procesos de metropolización del territorio impulsan los fenómenos de polarización espacial que determina un estado creciente de fragilidad económica y social de las "inner peripheries" conectado a problemas infraestructurales y medioambientales. En este contexto, el debate científico y las agendas políticas destacan la centralidad de los temas relacionados con la movilidad, que rediseñan las zonas rápidas y las zonas lentas de los países, el acceso a los servicios y el potencial de desarrollo sostenible, alimentando o debilitando la sangre vital del territorio, los flujos de personas y bienes. El Derecho a la Movilidad, finalizado a garantizar conexiones y accesibilidad, constituye una parte fundamental de una estrategia de regeneración dirigida a asegurar un nuevo welfare urbano, en el marco de las rutas de resiliencia para los territorios frágiles.La reflexión ilustrada en esta ponencia es parte de la actividad de investigación que el grupo de académicos de las Universidades Sapienza, Roma Tre, UCLM y UPC están tratando sobre el tema de la regeneración urbana y territorial, poniendo en el centro el tema de las relaciones que existen entre urbanismo, infraestructuras para la movilidad y regeneración territorial, destacando los retos que plantea la presencia de redes ferroviarias en desmantelamiento.Específicamente, la investigación intitulada Rutas de resiliencia. Reutilización y relanzamiento de ferrocarriles menores para la regeneración de los territorios frágiles. Experiencias en Italia y España aborda la reactivación de líneas ferroviarias menores en desuso, a través de un enfoque integrado, desde paisajes del descarte a ejes estructurantes de reequilibrio socio-económico y medioambiental, así como de reconfiguración morfólogica y de valorización paisajística.La propuesta, a partir de la contextualización de las dinámicas en curso en Italia y España, como la marginalización de las "aree interne" y de la "España vacía", persigue el objetivo de identificar nuevas referencias metodológicas y operativas, a través de la definición de enfoques para la reactivación y reutilización de redes ferroviarias menores, en línea con las políticas y los programas orientados a responder a los procesos de desmantelamiento infraestructural.La investigación adopta tres perspectivas consolidadas en el marco del debate urbanístico para analizar los fenómenos de fragilización y las experiencias de planes y proyectos, en coherencia con las políticas y los programas:- una perspectiva "estructural", que identifica el relanzamiento de los ferrocarriles como oportunidad para la revitalización socioeconómica de áreas marginales, a partir de una reactivación del servicio público, desde el "derecho a la movilidad";- una perspectiva "morfológica y paisajística", que centra la atención en la relación osmótica entre infraestructura y paisaje, a partir del reconocimiento de la forma como una herramienta cognitiva y de planificación para interpretar la identidad de los lugares y el disfrute como elemento indispensable para gobernar la percepción del territorio;- una perspectiva "ecológica y medioambiental", que considera la regeneración de la red ferroviaria como una oportunidad para el desarrollo sostenible, que sugiere la transformación en redes integradas verdes, portadoras de nuevas formas de movilidad sostenible y valores ecológicos colectivos.En este marco, a partir de un proceso inductivo e iterativo de investigación, el documento sintetiza los primeros resultados de la investigación que subrayan la necesidad de nuevas categorías de planificación integrada e interescalar para la planificación de redes de infraestructura: corredores de movilidad rápida, ferrocarriles turísticos, vías verdes, nuevos criterios operativos que identifican los trazados como "figuras de regeneración" que ponen en sinergia herramientas ordinarias y extraordinarias, recursos públicos y privados multinivel, escenarios a largo, medio y corto plazo, nuevas formas de gestión de redes y de servicios internacionales y multinivel.