BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] A partir d'un cas de referència, el cas de 'La Manada', la sentència del qual va provocar a l'Estat espanyol enormes manifestacions de dones que mostraven el seu desacord amb el dictamen de la mateixa, argumentem que aquestes mobilitzacions van marcar un punt d'inflexió en la resposta social a la violència sexual. Així, a través d'un cas específic i paradigmàtic, mostrarem com la incidència del moviment feminista, a través de diverses accions, ha aconseguit situar el debat sobre la violència sexual a l'agenda pública i incidir en els poders públics fins a aconseguir l'inici d'alguns canvis en l'àmbit legislatiu en relació a les violències masclistes en general, i la violència sexual en particular. Sostenim que el cas va fer de factor precipitant de l'obertura social d'uns nous "marcs de referència" sobre els vincles entre violència sexual i cultura patriarcal que van permetre que el discurs del moviment feminista penetrés en l'agenda movimentística i social i també en l'agenda política .

[es] A partir de un caso de referencia, el caso de 'La Manada', cuya sentencia provocó en el Estado español enormes manifestaciones de mujeres que mostraban su desacuerdo con el dictamen de la misma, argumentamos que estas movilizaciones marcaron un punto de inflexión en la respuesta social a la violencia sexual. Así, a través de un caso específico y paradigmático, mostraremos cómo la incidencia del movimiento feminista, a través de diversas acciones, ha conseguido situar el debate sobre la violencia sexual en la agenda pública e incidir en los poderes públicos hasta conseguir el inicio de algunos cambios en el ámbito legislativo en relación a las violencias machistas en general, y la violencia sexual en particular. Sostenemos que el caso hizo de factor precipitante de la apertura social de unos nuevos "marcos de referencia" sobre los vínculos entre violencia sexual y cultura patriarcal que permitió que el discurso del movimiento feminista penetrara en la agenda movimentística y social y también en la agenda política.
[ca] El centre de Mèxic ha estat una àrea extremadament intervinguda per diferents projectes territorials. La dessecació del que va ser el sistema lacustre de Mèxic ha significat per als pobles l'espoli tant de la terra com de les seves fonts de vida, a més del dany ambiental que això suposa. Aquí presentarem breument com es va conformar l'espai dels pobles del Llac de Texcoco a partir de les diferents formes de d'espoliació, des del període colonial fins als megaprojectes actuals, però també mostrarem les lluites i formes de resistència que han fet servir els pagesos que pretenen mantenir els seus modes de vida vinculats a la terra i a l'ambient lacustre.

[es] El centro de México ha sido un área extremadamente intervenida por distintos proyectos territoriales. La desecación de lo que fuera el sistema lacustre de México ha significado para los pueblos el despojo, tanto de la tierra como de sus fuentes de vida, además del daño ambiental que ello supone. Aquí presentaremos brevemente cómo se conformó el espacio de los pueblos del Lago de Texcoco a partir de las distintas formas de despojo, desde el periodo colonial hasta los megaproyectos actuales, pero también mostraremos las luchas y formas de resistencia que han empleado los campesinos que pretenden mantener sus modos de vida vinculados a la tierra y al ambiente lacustre.
[ca] El creixement esperat de la demanda elèctrica i la insuficiència de les fonts de producció tradicionals (basades en la producció hidroelèctrica i en centrals tèrmiques convencionals) van comportar que les empreses elèctriques a Catalunya projectessin la construcció de fins a vuit plantes nuclears que sumaven al voltant de 1.000 MW de potència. Els efectes sobre la demanda de la crisi del petroli van provocar una substancial reducció del projecte, que es va veure limitat a quatre unitats amb autorització prèvia a mitjan dècada del 1970. A diferència del que havia passat amb les centrals de primera generació, les empreses promotores van ser les principals protagonistes de les decisions relatives a ubicació, tecnologia i subministradors. Les empreses quedaven subjectes només a les preceptives autoritzacions, als mínims requerits de participació nacional i als principis de seguretat nuclear.

[es] El crecimiento esperado de la demanda eléctrica y la insuficiencia de las fuentes de producción tradicionales (basadas en la producción hidroeléctrica y en centrales térmicas convencionales) llevaron a que las empresas eléctricas en Cataluña proyectasen la construcción de hasta ocho plantas nucleares de alrededor de 1.000 MW de potencia. Los efectos de la crisis del petróleo sobre la demanda provocaron una sustancial reducción del proyecto, que se vio limitado a cuatro unidades con autorización previa a mediados de la década de 1970. A diferencia de lo ocurrido con las centrales de primera generación, las empresas promotoras fueron las principales protagonistas de las decisiones relacionadas con el emplazamiento, la tecnología y los suministradores, sujetas tan solo a las preceptivas autorizaciones, mínimos requeridos de participación nacional y principios de seguridad nuclear.
[ca] En aquest document es detallen els passos per al disseny d'un curs universitari tot recolzant-se en l'ús de les rúbriques. Per això es refereixen els següents aspectes: el disseny d'activitats que permeten el mapatge de capacitats bàsiques per a l'acompliment professional i la incorporació gradual al camp de la psicologia; la construcció de rúbriques juntament amb els estudiants; l'aplicació i ajustos de les rúbriques; el poder de l'avaluació en l'aprenentatge; i l'autoavaluació i la coavaluació mitjançant l'ús de rúbriques. En els resultats es destaca la pertinència d'utilitzar instruments complementaris a les rúbriques així com de canviar la cultura educativa en l'alumnat i en la pròpia pràctica docent.

[es] En este documento se detallan los pasos para el diseño de un curso universitario apoyándose en el uso de las rúbricas. Para ello se refieren los siguientes aspectos: el diseño de actividades que permitieran el mapeo de capacidades básicas para el desempeño profesional y la incorporación gradual al campo de la psicología; la construcción de rúbricas junto con los estudiantes; la aplicación y ajustes de las rúbricas; el poder de la evaluación en el aprendizaje; y la autoevaluación y la coevaluación mediante el uso de rúbricas. En los resultados se destaca la pertinencia de utilizar instrumentos complementarios a las rúbricas así como de cambiar la cultura educativa en el estudiantado y en la propia práctica docente.
[ca] Els governadors del Tucumán durant el regnat de Carles II d'Habsburg van gestionar el problema de les incursions dels nadius del Chaco a través de la negociació i la recerca de consens amb diferents actors socials, especialment locals. Alhora, la solució del conflicte va comptar amb dues opcions: la via evangelitzadora i la via militar, de les quals, en general, els governadors van preferir la segona. Així, es va desenvolupar a la jurisdicció un procés de militarització.

[es] Durante el reinado de Carlos II de Habsburgo, los gobernadores del Tucumán gestionaron el problema de las incursiones de los nativos chaqueños a través de la negociación y la búsqueda de consenso con diferentes actores sociales, en especial locales. A su vez, la solución del conflicto contó con dos opciones: la vía evangelizadora y la vía militar, de las cuales, en general, los gobernadores prefirieron la segunda. Así, se desarrolló en la jurisdicción un proceso de militarización.
[ca] A partir de la presència d'un mimógraf en una inscripció de Tarraco, es planteja la qüestió de la presència del mim com a forma de representació teatral popular en la documentació epigràfica, especialment d'Hispània.

[es] A partir de la presencia de un mimógrafo en una inscripción de Tarraco, se plantea la cuestión de la presencia del mimo como forma de representación teatral popular en la documentación epigráfica, especialmente de Hispania
[ca] Aquest article té per objecte mostrar les conseqüències profundes de la tecnologia de la IA en l'àmbit jurídic i en l'activitat dels operadors jurídics. Mitjançant una revisió general de la literatura i les qüestions exposades per aquesta, els autors mostren com el nou fenomen desafia conceptes i categories llargament consolidats en el dret. Aquesta realitat exigeix repensar profundament les institucions jurídiques i adaptar-les. L'article comença mostrant els aspectes tècnics en què es desenvolupa la IA, i el seu impacte a les bases del sistema jurídic, que d'acord amb els autors són els fonaments teòrics i ètics, l'activitat dels operadors jurídics i l'ensenyament del dret. Tot seguit, es revisen els impactes de la IA en diversos camps particulars del dret. Finalment, els autors conclouen que ens trobem davant d'un canvi de paradigma que significarà una profunda revisió de les teories jurídiques, conceptes i categories sobre les quals se sosté el dret fins ara.

[es] El presente articulo tiene por objeto mostrar las profundas consecuencias de la tecnología de la IA en el ámbito jurídico, y en la actividad de los operadores jurídicos. A través de una revisión general de la literatura y las cuestiones expuestas por esta, los autores muestran cómo el nuevo fenómeno desafía conceptos y categorías largamente consolidados en el Derecho. Esta realidad exige repensar profundamente las instituciones jurídicas y adaptarlas. El artículo comienza mostrando los aspectos técnicos en que se desenvuelve la IA, y su impacto en las bases del sistema jurídico, que de acuerdo a los autores son los fundamentos teóricos y éticos, la actividad de los operadores jurídicos y la enseñanza del derecho. A continuación, se revisan los impactos de la IA en diversos campos particulares del Derecho. Finalmente, los autores concluyen que nos encontramos frente a un cambio de paradigma que significará una profunda revisión de las teorías jurídicas, conceptos y categorías sobre las que se sostiene el Derecho hasta ahora.
[ca] Aquest article aborda les complicacions del complex signe televisiu a través de l'anàlisi del programa argentí Peter Capusotto y sus videos. Aquí observem de quina manera l'humor és utilitzat com a eina per desmontar oposicions binàries jeràrquiques (polítiques i socials). La proposta es presenta com un programa de música i d'humor on es posen en joc els conceptes de cultura popular i cultura de masses a través de la presentació de diversos músics apòcrifs. Centrem la nostra reflexió en el personatge Bombita Rodríguez, el Palito Ortega montonero per la controvèrsia que ha generat en l'escena cultural en tocar temes de la recent història argentina.

[es] El presente artículo aborda las aristas del complejo signo televisivo a través del análisis del programa argentino Peter Capusotto y sus vídeos. Aquí observamos de qué manera el humor es utilizado como herramienta para desmontar oposiciones binarias jerárquicas (políticas y sociales). La propuesta se presenta como un programa de música y humor donde se ponen en juego los conceptos de cultura popular y cultura de masas a través de la presentación de varios músicos apócrifos. Centramos nuestra reflexión en el personaje Bombita Rodríguez, el Palito Ortega montonero por la controversia que ha generado en la escena cultural al tocar temas de la reciente historia argentina.
[ca] El filòsof andalusí Ibn Rušd, Averroes (Còrdova, 1126 – Marràqueix, 1198), és, amb diferència, el personatge musulmà més vegades representat en la pintura italiana de finals de l'Edat Mitjana. La seva imatge va ser instrumentalitzada des de principis del segle XIV per certes ordres mendicants, especialment dominics i agustins, en la creació d'algunes de les seves iconografies més representatives. Aquest treball ofereix un acostament a alguns dels modes en què va ser representat en la pintura italiana de finals de l'Edat Mitjana, i a com aquests ens ofereixen una valuosa mirada a les mentalitats dels cristians europeus i les seves percepcions de l'alteritat.

[es] El filósofo andalusí Ibn Rušd, Averroes (Córdoba, 1126 – Marrakech, 1198), es, con diferencia, el personaje musulmán más veces representado en la pintura italiana de finales de la Edad Media. Su imagen fue instrumentalizada desde principios del siglo XIV por ciertas órdenes mendicantes, en especial dominicos y agustinos, en la creación de algunas de sus iconografías más representativas. Este trabajo ofrece un acercamiento a algunos de los modos en los que fue representado en la pintura italiana de finales de la Edad Media, y a cómo estos nos ofrecen una valiosa mirada a las mentalidades de los cristianos europeos y sus percepciones de la otredad.
[ca] El fenomen del transport del material biològic reproductiu humà segueix en continu creixement per l'eficàcia de les tècniques de crioconservació que permet el trasllat de gàmetes i embrions. La disciplina dels controls de seguretat en els aeroports queda bastant uniformada i sistematitzada mentre que les estacions de ferrocarril espanyoles manquen de protocols específics en la matèria. L'estudi dels aspectes jurídics sobre la normativa del sector representa, per tant, una necessitat ineludible a la vista de poder garantir la qualitat i la seguretat jurídica i clínica d'aquests trasllats i la circulació en un entorn segur també als trens d'alta velocitat. En aquest àmbit les pautes venen marcades per les disposicions normatives del Reglament de transport per ferrocarril (RID) que constitueix la referència en la matèria i la implementació de la qual, respecte a les mostres reproductives, no ha produït resultats uniformes a Espanya. La matèria es troba en contínua evolució i interpretació també en funció del desenvolupament de la ciència i de la tècnica per al transport de material biològic reproductiu humà.

[es] El fenómeno del transporte del material biológico reproductivo humano sigue en continuo crecimiento por la eficacia de las técnicas de crioconservación que permite el traslado de gametos y embriones. La disciplina de los controles de seguridad en los aeropuertos queda bastante uniformada y sistematizada mientras que las estaciones de ferrocarril españolas carecen de protocolos específicos en la materia. El estudio de los aspectos jurídicos sobre la normativa del sector representa, por lo tanto, una necesidad ineludible a la vista de poder garantizar la calidad y la seguridad jurídica y clínica de esos traslados y la circulación en un entorno seguro también en los trenes de alta velocidad. En ese ámbito las pautas vienen marcadas por las disposiciones normativas del Reglamento de transporte por ferrocarril (RID) que constituye la referencia en la materia y cuya implementación, respecto a las muestras reproductivas, no ha producido resultados uniformes en España. La materia se encuentra en continua evolución e interpretación también en función del desarrollo de la ciencia y de la técnica para el transporte de material biológico reproductivo humano.
[ca] El treball estudia casos d'interès de traduccions "situades" i inaugurals a l'Argentina. El grup editorial "Centro Editor de América Latina" dirigit per Spicacow que fa arribar la literatura universal a totes les butxaques, Pavese traduït per la generació de 1960 d'intel·lectuals vinculats a la "Universidad Nacional del Litoral" i un desafiament corporatiu actual en la traducció de Laura Pariani.

[es] El trabajo aborda casos de interés de traducciones "situadas" e inaugurales en Argentina. El grupo editorial Centro Editor de América Latina dirigido por Spicacow que hace llegar la literatura universal a todos los bolsillos, Pavese traducido por la generación de 1960 de intelectuales ligados a la Universidad Nacional del Litoral y un desafío corporativo actual en la traducción de Laura Pariani.
[ca] Ha passat més d'un any des que va començar l'anomenat "esclat social" a Xile. Malgrat això, les problemàtiques que el van motivar i la complexitat dels fets ocorreguts des de l'octubre de 2019 continuen essent temes de debat, especialment en les discussions sobre el procés constituent sorgit en gran mesura com a conseqüència de les mobilitzacions. En el present article es proporcionen les claus per comprendre com i per què es va produir el conflicte, així com les repercussions que se n'esperen. Per això, s'hi dur a terme una revisió tant dels actors més rellevants —i les tensions entre aquests—, com dels esdeveniments destacats en els mitjans de premsa i xarxes socials digitals, els quals, després d'una anàlisi recolzada en literatura científica, són vinculables a processos històrics més amplis, a l'estructura societària xilena i a moviments transnacionals.

[es] Más de un año ha pasado desde que se inició el llamado estallido social en Chile. Sin embargo, las problemáticas que lo motivaron y la complejidad de los hechos ocurridos desde octubre del 2019 continúan siendo tema de debate, especialmente en las discusiones en torno al proceso constituyente, surgido en gran medida como consecuencia de las movilizaciones. En el presente artículo se entregan claves para comprender cómo y por qué se produjo el conflicto, así como las repercusiones que se esperan a partir de él. Para esto se realiza una revisión tanto de los actores más relevantes –y las tensiones entre ellos–, como de los eventos destacados en medios de prensa y redes sociales digitales, los cuales, tras un análisis apoyado por literatura científica, son vinculables a procesos históricos más amplios, a la estructura societaria chilena y a movimientos transnacionales.
[ca] Amb aquest article es fa un balanç de les aportacions fetes per recerques universitàries a l'Ajuntament de Sant Cugat del Vallès (Barcelona) al voltant del parc rural de la Torre Negra. Les recerques són de naturalesa educativa i territorial, posant en valor per primer cop l'agricultura per una ciutat que ha deixat de ser pagesa per esdevenir un símbol de qualitat de vida urbana. Una primera recerca (Martín-Aragón i Espinet, 2007), realitzada com a treball de final de carrera de Ciències Ambientals per la UAB fa una proposta de pla de gestió per al parc rural de la Torre Negra, recentment protegit per l'administració. Aquesta recerca contempla especialment els valors socials i educatius, a banda dels ecològics, per fer les propostes de dinamització de l'espai. Una segona recerca (Fisher, 2008), realitzada com a treball de final de màster d'Agricultura Ecològica per la UB recull les línies de la primera i fa una proposta d'equipament dinamitzador de l'agroecolgia a l'espai, un hort educatiu i productiu. Aquest article reflexiona sobre les conseqüències de la recerca en la gestió municipal.

[es] Con este artículo se hace un balance de las aportaciones hechas por investigaciones universitarias al Ayuntamiento de Sant Cugat del Vallès (Barcelona) sobre el parque rural de la Torre Negra. Las investigaciones son de naturaleza educativa y territorial, valorizando por primera vez la agricultura para una ciudad que ha dejado de ser campesina para devenir un símbolo de calidad de vida urbana. Una primera investigación (Martín-Aragón i Espinet, 2007), realizada como trabajo de final de carrera de Ciencias Ambientales para la UAB hace una propuesta de plan de gestión para el parque rural de la Torre Negra, recientemente protegido por la administración. Esta investigación contempla especialmente los valores sociales y educativos, aparte de los ecológicos, para hacer las propuestas de dinamización del espacio. Una segunda investigación (Fisher, 2008), realizada como trabajo de final de master de Agricultura Ecológica por la UB recoge las líneas de la primera y hace una propuesta de equipamiento dinamizador de la agroecología en la zona, un huerto educativo y productivo. Este artículo reflexiona sobre las consecuencias de la investigación en la gestión municipal.
[ca] A l'Estat espanyol, el moviment cannàbic fa més de trenta anys que reclama una revisió de les polítiques prohibicionistes. El moviment aprofità els buits que deixava el marc jurídic per articular la fórmula dels clubs de cànnabis per proveir-se col·lectivament de cànnabis. Els clubs, entre altres requisits, no poden obtenir beneficis econòmics. El text analitza la influència de la normalització sociocultural del cànnabis, l'actual context social (crisi econòmica) i els discursos hegemònics (neoliberalisme, consumisme...) com a responsables de l'obertura de centenars de clubs a partir del 2011, especialment a Barcelona. Això va comportar l'aparició de models de gestió de clubs que no s'ajustaven a la jurisprudència. Aquesta situació, unida a la innegable realitat del consum de cànnabis, va oferir al moviment cannàbic una oportunitat política per regular els clubs que ha trobat sinergies a Catalunya, Navarra i el País Basc. Per finalitzar, es reflexiona sobre com el prohibicionisme ha dificultat l'activitat dels clubs malgrat els avenços socials i jurídics esdevinguts en els últims anys.

[es] En el Estado español, el movimiento cannábico lleva más de treinta años reclamando una revisión de las políticas prohibicionistas. El movimiento aprovechó los huecos del marco jurídico para articular la fórmula de los clubs de cannabis, con la finalidad de abastecerse colectivamente de cannabis. Los clubs, entre otros requisitos, no pueden obtener beneficios económicos. El texto analiza la influencia de la normalización sociocultural del cannabis, el actual contexto social (crisis económica) y los discursos hegemónicos (neoliberalismo, consumismo…) como responsables de la apertura de centenares de clubs a partir de 2011, especialmente en Barcelona. Esto comportó la aparición de modelos de gestión de clubs que no se ajustaban a la jurisprudencia. Esta situación, junto a la innegable realidad del consumo de cannabis, ofreció al movimiento cannábico una oportunidad política para regular los clubs, que ha encontrado sinergias en Cataluña, Navarra y el País Vasco. Para finalizar, se reflexiona sobre cómo el prohibicionismo ha dificultado la actividad de los clubs a pesar de los avances sociales y jurídicos acaecidos en los últimos años.
[ca] Aquest article reflexiona sobre la idea de llenguatge en Alejo Carpentier des de les seves cròniques i assaigs. Després d'un esbós general sobre el barroc carpenterià i les simlituds amb el gir descolonial, s'indica de quina manera la seva concepció de la identitat afrocaribenya i la lectura d'Eugeni d'Ors i Jean-Paul Sartre es van convertir en la esquerda oculta per la qual es van introduir en la seva prosa pressupòsits essencialistes sobre la identitat americana i el llenguatge.

[es] Este artículo reflexiona alrededor de la idea de lenguaje en Alejo Carpentier desde sus crónicas y ensayos. Tras un esbozo general sobre el barroco carpenteriano y sus cercanías con el giro descolonial, indicaré de qué modo su concepción de la identidad afrocaribeña y su lectura de Eugeni d'Ors y Jean-Paul Sartre se convirtieron en la brecha oculta por la que se introdujeron en su prosa presupuestos esencialistas sobre la identidad americana y el lenguaje.