BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] La ciutat de Castelló va ser bombardejada durant la Guerra Civil per primera vegada el 23 de man; del 1937 d'una forma indiscriminada més enllà de com un objectiu militar. El bombardeig va durar 4 hores i va agafar a la població desprevinguda. Va provocar la mort, la destrucció i un important nombre de ferits. Les autoritats van practicar les mesures humanitaries i lega Is necessaries. Els ferits van poder declarar i tot plegat ha permès la reconstrucció deis fets. Castelló situat al litoral mediterrani i com a ciutat de reraguarda serà objecte posterior de nombrosos bombardejos. Les autoritats hauran d'organitzar un sistema de defensa passiva pera protegir a la població amb mesures concretes com la construcció de refugis.

[es] La ciudad de Castelló fue bombardeada durante la Guerra civil por vez primera el 23 de marzo del 1937 de forma indiscriminada más allá de ser un simple objetivo militar. El bombardeo duró 4 horas y cogió la población desprevenida. Provocó la muerte, la destrucción y un importante número de heridos. Las autoridades tomaron las medidas humanitarias y legales necesarias. Los heridos pudieron declarar y esto es lo que ha permitido reconstruir os hechos. Castelló situada en el litoral mediterráneo y como ciudad de retaguardia será objeto de numerosos bombardeos. Las autoridades organizarán un sistema de defensa pasiva para proteger a la población con medidas concretas como la construcción de refugios.
[ca] La commemoració del 800 Aniversari del naixement de Jaume I el 2008, necessitava d'una iniciativa de caràcter científic. En la seua complexitat, el segle XIII i Jaume I són encara hui, un àmbit d'estudi per a medievalistes de diferent orientació analítica. Per això fou necessari arbitrar un mitjà d'intercanvi d'experiències, uns grups de treball capaços d'articular des de perspectives i òptiques heterogènies l'ampli espectre d'aportacions historiogràfiques, així com les noves línies d'investigació obertes i assajades. El resultat de les trobades acadèmiques de Castelló, València i Alacant és el present llibre, on professors de les universitats valencianes i espanyoles, acompanyats d'experts de centres internacionals de recerca, han volgut sintetitzar les novetats dels seus estudis.

[es] La conmemoración del 800 Aniversario del nacimiento de Jaume I en 2008, requería una iniciativa de carácter científico. En su complejidad, el siglo XIII y Jaime I son un ámbito de estudio, todavía hoy, para medievalistas de diferente orientación analítica. Por eso fue necesario arbitrar un medio de intercambio de experiencias, unos grupos de trabajo capaces de articular desde perspectivas y ópticas heterogéneas el amplio espectro de aportaciones historiográficas, así como las nuevas líneas de investigación abiertas y ensayadas. El resultado de los encuentros académicos de Castelló, Valencia y Alicante es el presente libro, donde profesores de las universidades valencianas y españolas, acompañados de expertos de centros internacionales de investigación, han querido sintetizar las novedades de sus estudios.
[ca] Sovint, es tendeix a considerar el moviment punk a una simple tribu urbana més o a un estil musical, reduint així la seua transcendència histórica i social. El punk és un moviment contracultural complex; posseeix uns fonaments ideològics que poden vincular-se amb corrents filosòfics, moviments revolucionaris i avantguardes estètiques. En el present treball tractem de fer visibles aquests antecedents ideològics, polítics i estètics. Així mateix, analitzarem l'evolució que ha experimentat el moviment punk, les seves preocupacions i línies d'actuació; sense oblidar-nos del seu llegat en els posteriors moviments contraculturals.

[es] A menudo, se tiende a considerar el movimiento punk a una simple tribu urbana más o a un estilo musical, reduciendo así su trascendencia histórica y social. El punk es un movimiento contracultural complejo; posee unos fundamentos ideológicos que pueden vincularse con corrientes filosóficas, movimientos revolucionarios y vanguardias estéticas. En el presente trabajo tratamos de visibilizar estos antecedentes ideológicos, políticos y estéticos. Así mismo, analizaremos la evolución que ha experimentado el movimiento punk, sus preocupaciones y líneas de actuación; sin olvidarnos de su legado en los posteriores movimientos contraculturales.
[ca] Introducció: La rinitis és una patologia molt prevalent en el nostre medi, que ocasiona una disminució de la qualitat de vida dels pacients si no està correctament diagnosticada i tractada. Per això, és important disposar d'una guia perquè l'atenció als pacients que acudeixen a atenció primària sigui òptima. Objectius: Buscar i revisar les guies publicades en l'actualitat sobre el maneig dels pacients amb rinitis. A partir de l'evidència trobada elaborar un protocol amb criteris de derivació per als pacients amb patologia rinítica. Procés d'elaboració: Es va realitzar una recerca bibliogràfica de les guies clíniques de rinitis tant en fonts d'informació terciària i secundària com en pàgines web de les principals societats implicades en el maneig de la patologia rinítica. Es van revisar els articles i es van extreure recomanacions sobre el maneig clínic i la gestió de pacients en funció de l'evidència científica. Després d'aquesta lectura crítica es va elaborar un protocol amb criteris de derivació de la patologia rinítica per garantir l'adequat maneig. Conclusió: La majoria de les rinitis poden ser diagnosticades i tractades en atenció primària. Tanmateix és important conèixer les situacions que requereixen de derivació a atenció especialitzada perquè el pacient puga beneficiar-se d'un adequat tractament que li permeta un bon control o resolució de la seva malaltia.

[es] Introducción: La rinitis es una patología muy prevalente en nuestro medio, que ocasiona una disminución de la calidad de vida de los pacientes si no está correctamente diagnosticada y tratada. Por ello, es importante disponer de una guía para que la atención a los pacientes que acuden a atención primaria sea óptima. Objetivos: Buscar y revisar las guías publicadas en la actualidad sobre el manejo de los pacientes con rinitis. A partir de la evidencia encontrada elaborar un protocolo con criterios de derivación para los pacientes con patología rinítica. Proceso de elaboración: Se realizó una búsqueda bibliográfica de las guías clínicas de rinitis tanto en fuentes de información terciaria y secundaria como en páginas web de las principales sociedades implicadas en el manejo de la patología rinítica. Se revisaron los artículos y se extrajeron recomendaciones sobre el manejo clínico y la gestión de pacientes en función de la evidencia científica. Tras esta lectura crítica se elaboró un protocolo con criterios de derivación de la patología rinítica para garantizar el adecuado manejo. Conclusión: La mayoría de las rinitis pueden ser diagnosticadas y tratadas en atención primaria. Sin embargo es importante conocer las situaciones que requieren de derivación a atención especializada para que el paciente pueda beneficiarse de un adecuado tratamiento que le permita un buen control o resolución de su enfermedad.
[ca] Aquest TFG té com a objectiu estudiar els beneficis de l'educació musical en contextos intergeneracionals. Actualment, trobem adults grans que tenen poc de contacte amb gent d'altres generacions o que inclús viuen aïllats de la societat en residències. A la vegada, trobem xiquets i xiquetes que no tenen contacte amb gent gran i es troben allunyats dels elements culturals del territori on viuen. Ambdues són situacions de soledat, la soledat que arriba amb edats avançades, i la soledat que provoca no tenir lligams culturals amb el territori on es viu. Des de fa uns temps, trobem estudis sobre els beneficis de la música en gent gran i en infants, però molt poca informació sobre què passaria si els ajuntarem per arribar a objectius comuns i enriquirem entre ells els processos d'aprenentatge. Mitjançant les pedagogies actives de l'educació musical, s'ha dissenyat una proposta didàctica que té com a eix vertebrador la cançó tradicional valenciana. Aquestes sessions han ajudat a reforçar vincles generacionals i reconéixer la importància del paper de la gent gran en la vida dels infants; i a més, han enriquit els processos d'aprenentatge entre els infants i les persones grans.

[es] Este TFG tiene como objetivo estudiar los beneficios de la educación musical en contextos intergeneracionales. Actualmente, encontramos adultos grandes que tienen poco contacto con gente de otras generaciones, o que incluso viven aislados de la sociedad en residencias. A la vez, encontramos niños y niñas que no tienen contacto con gente mayor y se encuentran alejados de los elementos culturales del territorio donde viven. Ambas son situaciones de soledad, la soledad que llega con edades avanzadas, y la soledad que provoca no tener vínculos culturales con el territorio donde se vive. Desde hace unos tiempos, encontramos estudios sobre los beneficios de la música en la gente mayor y en los niños y niñas, pero hay muy poca información sobre qué pasaría si los juntásemos para llegar a objetivos comunes y enriquecieran entre ellos los procesos de aprendizaje. Mediante las pedagogías activas de la educación musical, se ha diseñado una propuesta didáctica que tiene como eje vertebrador la canción tradicional valenciana. Estas sesiones han ayudado a reforzar vínculos generacionales y reconocer la importancia del papel de la gente mayor en la vida de los niños y niñas; y además, han enriquecido los procesos de aprendizaje entre los niños y niñas y las personas grandes.
[ca] Aquest treball proposa una metodologia per avaluar el nivell de vitalitat dels veïns en els espais públics quotidians del seu barri. S'aborda la problemàtica d'estudiar un fenomen no tangible i difícilment quantificable, la vitalitat. La tesi doctoral en la qual aquest treball té cabuda fa un recorregut per la literatura relacionada amb els comportaments socials en l'entorn construït. Això dóna lloc a un concepte d'espais públics vitals i a una sèrie de factors per avaluar la vitalitat, agrupats segons quatre dimensions: la social, la física, l'econòmica i la legal. En aquest tr eball s'expliquen els conceptes bàsics de la investigació, el cas d'estudi utilitzat, la Colonia Virgen de la Esperanza, al districte madrileny d'Hortaleza, així com la metodologia proposada per avaluar la vitalitat d'un barri. La finalitat última és treballar amb els veïns d'un barri, per dotar-los d'eines que els permeten avaluar el seu propi barri i saber quins aspectes reforçar, millorar o canviar. La metodologia proposada està, per tant, dirigida a qualsevol ciutadà del carrer, no especialitzat, i els resultats i reflexions són fruit de l'ensenyament d'estratègies de tipus local o veïnal.

[es] Este trabajo propone una metodología para evaluar el nivel de vitalidad de los vecinos en los espacios públicos cotidianos de su barrio. Se aborda la problemática de estudiar un fenómeno no tangible y difícilmente cuantificable, la vitalidad. La tesis doctoral donde este trabajo tiene cabida, hace un barrido de la literatura relacionada con los comportamientos sociales en el entorno construido. Esto da lugar a un concepto de espacios públicos vitales y a una serie de factores para evaluarla, agrupados según cuatro dimensiones: la social, la física, la económica y la legal. En este trabajo se explican los conceptos básicos de la investigación, el caso de estudio utilizado, la colonia Virgen de la Esperanza, en el distrito madrileño de Hortaleza, así como la metodología propuesta para evaluar la vitalidad de un barrio. La finalidad última es trabajar con los vecinos de un barrio, para dotarles de herramientas que les permitan evaluar su propio barrio y saber qué aspectos reforzar, mejorar o cambiar. La metodología propuesta está por tanto dirigida a cualquier ciudadano de a pie, no especializado y los resultados y reflexiones son fruto de la enseñanza de estrategias de tipo local o vecinal.
[ca] El present article mostra l'interès i l'esforç dels mestres que exercien la seva docència en les escoles de la província de Castelló a principis del segle xx per posar en marxa el Museu Pedagògic Provincial en la capital de la Plana. Demanaven una institució que els ajudés i complimentés la mancança de formació inicial de les escoles de magisteri; volien conèixer noves metodologies que potenciaren l'ensenyament actiu i l'educació integral, on el llibre de text i la memorització no foren les úniques ferramentes pedagògiques; un lloc on poder consultar des de tractats de pedagogia fins les últimes revistes i publicacions nacionals i estrangeres; amb un servei de préstec d'exemplars, tant per a mestres com per al públic en general; i que oferirà formació als mestres, en especial als rurals. La influència dels postulats de la Institució Lliure d'Ensenyança es veu clarament reflectida en aquestes demandes. La informació que es mostra prové de l'anàlisi dels 541 números de la Revista La Escuela1 des de l'any 1912 fins l'any 1933, dipositats en el fons documental de l'arxiu municipal de Castelló, i del Boletín de Educación2 número 4 de setembre de 1937 publicat en Castelló, de la biblioteca particular d'Enric Soler i Godes.

[es] El presente artículo muestra el interés y el esfuerzo de los maestros que ejercían su docencia en las escuelas de la provincia de Castellón a principios del siglo xx para poner en marcha el Museo Pedagógico Provincial en la capital. Pedían una institución que les ayudara a cumplimentar la carencia de formación inicial de las escuelas de magisterio; querían conocer nuevas metodologías que potenciaran la enseñanza activa y la educación integral, donde el libro de texto y la memorización no fuesen las únicas herramientas pedagógicas; un lugar donde poder consultar desde tratados de pedagogía hasta las últimas revistas y publicaciones nacionales y extranjeras; con un servicio de préstamo de ejemplares, tanto para maestros como para el público en general; y que ofreciera formación a los maestros, en especial a los rurales. La influencia de los postulados de la Institución Libre de Enseñanza se ve claramente reflejada en sus demandas. La información que se muestra proviene del análisis de los 541 números de la Revista La Escuela desde 1912 hasta 1933, depositados en el fondo documental del archivo municipal de Castellón, y del Boletín de Educación, número 4 de septiembre de 1937 publicado en Castellón, de la biblioteca particular de Enric Soler i Godes.
[ca] En aquest article es donen a conéixer els fons del Museu Pedagògic de Castelló (MPdC) mitjançant la presentació de les labors en conservació i restauració que es realitzen d"aquests. S'aborda des de l'origen d'aquest museu tal particular, així com les característiques dels seus fons, en quin estat de conservació es troben les peces, i quines intervencions són les més realitzades i el seu perquè. Els tractaments generals de peces com a models anatòmics desmuntables destinats a l'ensenyament del cos humà, mapes físics i polítics escolars de paper, una sèrie de mapes negres pintats a mà que permeten ser escrits amb guix, models botànics, models geogràfics i maquetes d'animals, són explicats per a entendre les labors de conservació en les quals el museu se secunda per a realitzar una posada en valor de tot el seu patrimoni. Finalment, es fa una reflexió sobre les labors que realitza l'entitat pels seus fons —i per als seus fons— i els ciutadans.

[es] En este artículo se dan a conocer los fondos del Museu Pedagògic de Castelló (MPdC) mediante la presentación de las labores en conservación y restauración que se realizan de los mismos. Se aborda desde el origen de este museo tal particular, así como las características de sus fondos, en qué estado de conservación se encuentran las piezas, y qué intervenciones son las más realizadas y su porqué. Los tratamientos generales de piezas como modelos anatómicos desmontables destinados a la enseñanza del cuerpo humano, mapas físicos y políticos escolares de papel, una serie de mapas negros pintados a mano que permiten ser escritos con tiza, modelos botánicos, modelos geográficos y maquetas de animales, son explicados para entender las labores de conservación en las que el museo se apoya para realizar una puesta en valor de todo su patrimonio. Finalmente, se hace una reflexión sobre las labores que realiza la entidad por y para sus fondos y los ciudadanos.
[ca] La cultura ha de ser entesa de manera àmplia i polifacètica. Aquesta afirmació, doncs, justifica el lligam que existeix entre "festa" i "cultura". Concretament a Borriana, són dos els paràmetres que influeixen en l'entramat celebratiu i cultural de la majoria de les festes: la religiositat popular i el món agrícola. Com a mostra del teixit cultural borrianenc, observem cinc de les festes del seu calendari: sant Blai, les Falles, la Misericòrdia, la Mercé i l'Ecce Homo. La valoració final ens condueix a considerar que les festes i l'entramat cultural que subjau en elles depenen d'un equilibri entre el canvi i la continuïtat.

[es] Debemos entender la cultura de manera amplia y polifacética y así justificar la ligazón existente entre "fiesta" y "cultura". Concretamente en Borriana, dos son los parámetros que influyen en el entramado celebrativo y cultural de la mayoría de sus fiestas: la religiosidad popular y el mundo agrícola. Como muestra del tejido cultural burrianense, observamos cinco de las fiestas de su calendario: san Blas, las Fallas, la Misericordia, la Merced i el Ecce Homo. La valoración final nos lleva a considerar que las fiestas y el entramado cultural que subyace en ellas dependen de un equilibrio entre el cambio y la continuidad.
[ca] En aquest article es justifica l'Estudi Cardiometabòlic Valencià (ESCARVAL) a partir del fet que les malalties cardiovasculars són la primera causa de malaltia i mort en la població valenciana i espanyola, de l'alta prevalença de factors de risc cardiovascular al nostre país, de la falta d'escales de risc amb dades pròpies per a identificar la població que més es pot beneficiar dels tractaments i de la importància que ha tingut a la Comunitat Valenciana la implementació de la història clínica electrònica, tant per a la investigació com per a la millora de la pràctica clínica. S'enuncia tant la hipòtesi com l'objectiu d'investigació del projecte ESCARVAL i es realitza un resum de la situació de l'estudi en el moment actual. Aquest projecte inclou millores en formació continuada d'aspectes cardiovasculars per als equips d'atenció primària, millores de pràctica clínica en el seguiment de la història clínica electrònica cardiovascular i investigació transversal i longitudinal no sols per a conèixer els indicadors epidemiològics, sinó també per a generar escales amb dades pròpies.

[es] En este artículo se justifica el Estudio Cardiometabólico Valenciano (ESCARVAL) partiendo de las siguientes premisas: que las enfermedades cardiovasculares son la primera causa de enfermedad y muerte en la población valenciana y española, la alta prevalencia de factores de riesgo cardiovascular en nuestro país, la falta de escalas de riesgo con datos propios para identificar a la población que más se puede beneficiar de los tratamientos y de la importancia que ha tenido en la Comunidad Valenciana la implementación de la historia clínica electrónica, tanto por la investigación como por la mejora de la práctica clínica. Se enuncian la hipótesis y el objetivo de investigación del proyecto ESCARVAL y se realiza un resumen de la situación actual del estudio. Este proyecto incluye mejoras en la formación continua de aspectos cardiovasculares para los equipos de atención primaria, mejoras de práctica clínica en el seguimiento de la historia clínica electrónica cardiovascular y la investigación transversal y longitudinal; no solo para conocer los indicadores epidemiológicos, sino también para generar escalas con datos propios.
[ca] Des dels primers moments de l'Ocupació, les dones s'organitzaren per a emprendre accions destinades a pal·liar la situació que va portar a la nació a la invasió de les forces de l'Eix o per a combatre a l'invasor directament. En un primer moment la seua participació en actes de Resistència, podria considerar-se una extensió de les tasques que tradicionalment havien desenvolupat, fent-se càrrec de l'atenció dels soldats i de la població civil que havia restat en els pobles i ciutats. Gradualment, les dones assumiren rols fins eixe moment restringits als homes. Van ser moltes les que a través de les diverses agrupacions participaren activament a la Resistència. Moltes d'elles van emprendre iniciatives particulars mitjançant les quals salvaren nombroses vides o van infringir mal a l'enemic. No faltaren, per altra banda, les que incorporant-se a l'exèrcit lluitaren com a partisanes i van prendre part a la batalla al costat dels homes. L'objectiu d'aquest treball és destacar la feina de tots aquests grups de dones que d'una manera o altra presentaren resistència contra l'invasor.

[es] Desde los primeros momentos de la Ocupación las mujeres se organizaron para emprender, cada una en la medida en que podía, acciones para paliar la situación que trajo a la nación la invasión de las fuerzas del Eje o para combatir al invasor directamente. En un primer momento su participación en actos de Resistencia, podrían considerarse una extensión de las labores que tradicionalmente habían desempeñado, pero no por ello menos importantes. De esta manera, empezaron haciéndose cargo de la atención de los soldados y de la población civil que había permanecido en los pueblos y ciudades. Poco a poco, las mujeres fueron asumiendo roles que hasta ese momento estaban restringidos a los hombres. Fueron muchas las que se enrolaron y contribuyeron a la lucha de la Resistencia a través de diversas agrupaciones. Hubo además un número importante de mujeres que se apostaron en las montañas y tomaron parte en la batalla al lado de los hombres. No hemos de olvidar tampoco a aquellas que emprendieron iniciativas particulares mediante las cuales salvaron numerosas vidas o infringieron daño al enemigo. Objetivo de este trabajo es destacar la labor de todos estos grupos de mujeres que de un modo u otro presentaron resistencia contra el invasor.