[ca] Imaginant Filipines. Discurs colonial en la literatura espanyola de finals del segle XIX (1876-1894) Mentre que a la fi del segle XIX gran part de les potències colonials es trobaven en un període d'expansionisme i apogeu, l'administració colonial espanyola experimentava importants reajustaments per a intentar conservar les escasses possessions colonials que, després de les independències de l'Amèrica continental, seguien sota el seu domini. Entre elles, Filipines va gaudir durant les últimes dècades del segle XIX d'especial atenció per part de la intel·lectualitat metropolitana que es va dedicar a produir i difondre per diversos canals una gran quantitat d'informació sobre l'arxipèlag, alhora que es discutia sobre la naturalesa del colonialisme espanyol i el seu futur. L'objectiu d'aquest treball és establir els elements essencials del discurs colonial espanyol sobre Filipines durant els últims anys de domini sobre el territori, mitjançant la identificació i l'anàlisi de les imatges literàries sobre la colònia filipina generades des de la metròpolis. Per a això han estat seleccionades nou obres de vuit autors espanyols que van residir en la colònia, publicades a Espanya i Filipines entre 1876 i 1894: Cuentos filipinos (Madrid, 1876) de José Montero i Vidal,, Recuerdos de Filipinas (primera part, Madrid, 1877 i segona part, Madrid, 1879) de Francisco Cañamaque, Olvidos de Filipinas (Manila, 1881) de Francisco de Paula Entrala, Escenas filipinas (Madrid, 1882) de Francisco Vila i Goiry, Siluetas filipinas (Madrid, 1887) d'Alberto Díaz de la Quintana, Filipines. Esbozos i pinceladas (Manila, 1888) de Pablo Feced i Temprado, Coses de allá (Madrid, 1893) de Wenceslao E. Retana i Siluetas i matices. Galería filipina (Madrid, 1894) d'Antonio Chápuli Navarro. Aquests autors ‒que responen al perfil decimonònic del viatger periodista i escriptor‒ presenten en els seus textos la seva experiència personal a les illes, buscant mostrar a la població espanyola una visió pròxima d'una de les últimes colònies espanyoles que, per sobre de tot, afavorís els interessos espanyols a la regió. Malgrat les marcades diferències de caràcter ideològic existents entre aquests autors, pot observar-se al llarg d'aquest treball una certa similitud quant a les imatges literàries transmeses en aquests textos, fet que ens fa pensar en l'existència d'un determinat discurs colonial espanyol sobre Filipines. Aquest treball contribueix als estudis de la literatura colonial espanyola assenyalant les particularitats del cas filipí que, fins fa relativament escassos anys, havia passat bastant desapercebut. Al mateix temps aquesta recerca ha permès recuperar alguns textos de la literatura espanyola desconeguts per a molts lectors i lectores i esperem que l'atenció posada sobre ells també pugui animar futures recerques en aquest camp. Finalment, creiem que l'estudi del discurs colonial espanyol sobre Filipines pot proporcionar una major comprensió de les relacions entre totes dues nacions en el seu comú passat colonial i que una recuperació crítica d'aquestes connexions podrà ser beneficiosa en les seves relacions presents i futures entre Filipines i Espanya.

[en] Imagining the Philippines. Colonial Discourse in Spanish Literature of the Late 19th Century (1876-1894) While at the end of the 19th century many colonial powers were in a period of expansion and prosperity, the Spanish colonial administration was undergoing significant adjustments in an attempt to maintain the few colonial possessions that, after the independence movements in continental America, remained under its control. Among these, the Philippines received special attention from metropolitan intellectuals during the last decades of the 19th century, who produced and disseminated a large amount of information about the archipelago through various channels, while discussing the nature of Spanish colonialism and its future. The aim of this work is to establish the essential elements of the Spanish colonial discourse on the Philippines during the last years of its dominion over the territory, by identifying and analyzing the literary images of the Philippine colony generated from the metropolis. For this purpose, nine works by eight Spanish authors who resided in the colony, published in Spain and the Philippines between 1876 and 1894, have been selected: Cuentos filipinos (Madrid, 1876) by José Montero y Vidal, Recuerdos de Filipinas (first part, Madrid, 1877 and second part, Madrid, 1879) by Francisco Cañamaque, Olvidos de Filipinas (Manila, 1881) by Francisco de Paula Entrala, Escenas filipinas (Madrid, 1882) by Francisco Vila y Goiry, Siluetas filipinas (Madrid, 1887) by Alberto Díaz de la Quintana, Filipinas. Esbozos y pinceladas (Manila, 1888) by Pablo Feced y Temprado, Cosas de allá (Madrid, 1893) by Wenceslao E. Retana, and Siluetas y matices. Galería filipina (Madrid, 1894) by Antonio Chápuli Navarro. These authors—who fit the 19th-century profile of the traveling journalist and writer—present their personal experiences in the islands in their texts, seeking to show the Spanish population a close vision of one of the last Spanish colonies that, above all, favored Spanish interests in the region. Despite the marked ideological differences among these authors, a certain a certain similarity can be observed throughout this work regarding the literary images conveyed in these texts, which leads us to consider the existence of a specific Spanish colonial discourse about the Philippines. This work contributes to studies of Spanish colonial literature by highlighting the particularities of the Filipino case, which had gone relatively unnoticed until just a few years ago. At the same time, this research has allowed for the recovery of some previously unknown texts from Spanish literature for many readers, and we hope that the attention drawn to them will also encourage future research in this field. Finally, we believe that studying the Spanish colonial discourse on the Philippines can provide a greater understanding of the relationships between both nations in their shared colonial past and that a critical recovery of these connections could be beneficial for their present and future relations between the Philippines and Spain.