BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Malgrat la gran atenció dedicada a la reflexió teòrica sobre el "lloc" i "el sentit de lloc" a la geografia, s'han realitzat pocs avenços metodològics, particularment de caràcter quantitatiu, per avaluar o mesurar el sentit de lloc. A més, l'ús del potencial analític d'aquests conceptes geogràfics per estudiar els processos migratoris ha estat poc freqüent. En aquest context, l'article proposa l'estudi del "lloc" i del "sentit de lloc" dels habitants de Valle de Chalco-Solidaridad, municipi de la perifèria de la ciutat de Mèxic, i relaciona el sentiment d'identitat territorial amb el projecte migratori d'aquestes persones. Per això, utilitza dades d'una enquesta de llars, representativa per al conjunt del municipi, complementada amb 31 entrevistes semiestructurades, realitzades a caps de llars seleccionats de l'enquesta. Entre les conclusions, ressalta que, al marge del sentiment de pertinença o fins i tot d'arrelament, la migració internacional sempre serà una opció, mentre els llocs no garanteixin oportunitats formals d'ocupació ni serveis per a la població.

[es] A pesar de la gran atención dedicada a la reflexión teórica sobre el "lugar" y el "sentido de lugar" en la geografía, se han realizado pocos avances metodológicos, particularmente de carácter cuantitativo, para evaluar o medir el sentido de lugar. Poco frecuente, además, ha sido el uso del potencial analítico de estos conceptos geográficos para el estudio de los procesos migratorios. En este contexto, el artículo plantea el estudio del "lugar" y del "sentido de lugar" de los habitantes de Valle de Chalco-Solidaridad, municipio de la periferia de la Ciudad de México, y relaciona el sentimiento de identidad territorial con el proyecto migratorio de estas personas. Para ello, utiliza datos de una encuesta de hogares, representativa para el conjunto del municipio, complementados con 31 entre-vistas semiestructuradas, realizadas a jefes de hogares seleccionados de la encuesta. Entre las conclusiones, resalta que, al margen del sentimiento de pertenencia o incluso arraigo, la migración internacional siempre será una opción, en tanto que los lugares no provean oportunidades formales de empleo ni servicios para la población.
[ca] L'intercanvi de dades terminològiques entre aplicacions de gestió terminològica es porta a terme mitjançant una sèrie de interfícies, com ara TermBase eXchange (TBX = 30042). El present article analitza el grau de conformitat de la recent versió SDL MultiTerm 2014 amb l'estàndard TBX, i proposa mecanismes de conversió alternatius en casos de no conformitat.

[es] El intercambio de datos terminológicos entre aplicaciones de gestión terminológica se realiza mediante una serie de interfaces como, por ejemplo, TermBase eXchange (TBX = 30042). El presente artículo analiza el grado de conformidad de la recién lanzada versión SDL MultiTerm 2014 para con el estándar TBX, y propone mecanismos de conversión alternativos en casos de no conformidad.
[ca] En aquest article analitzo com en el setè assaig de Borderlands/La Frontera: The New Mestiza, titulat "La conciencia de la mestiza: Towards a New Consciousness", Gloria Anzaldúa condensa i descriu el desenvolupament cap a la consciència de la mestissa, presentat en els sis capítols anteriors del llibre. Aquest és un procés ben estructurat i fluid en què cada pas ens guia cap a una complexa consciència de construcció de la identitat. Aquest procés és un viatge interior i una evolució en l'espai públic on la nova mestissa ha de revisar-se i reinventar-se de vàries formes per poder assolir "la consciència de la mestissa". Aquest assaig és també un exemple clar on Anzaldúa representa tres veus: el "jo", el "nosaltres", i l'"ella". Aquestes veus són una de les estratègies d'Anzaldúa per bussejar en allò que ella entén com la seva identitat col·lectiva com a xicana i com a mestissa. Com es demostrarà en aquest article, l'autora es mou entre aquestes veus motivada per múltiples propòsits en la senda de la construcció de la identitat.

[es] En el presente artículo analizo cómo en el séptimo ensayo de Borderlands/La Frontera: The New Mestiza, titulado "La conciencia de la mestiza: Towards a New Consciousness", Gloria Anzaldúa condensa y describe el desarrollo hacia la conciencia de la mestiza, presentado en los seis capítulos anteriores del libro. Este es un proceso bien estructurado y fluido en el que cada paso nos guía hacia una compleja conciencia de construcción de la identidad. Este proceso es un viaje interior así como una evolución en el espacio público donde la nueva mestiza tiene que revisarse y reinventarse de varias formas para así alcanzar "la conciencia de la mestiza". Este ensayo es también un ejemplo claro en el que Anzaldúa representa tres voces: el "yo", el "nosotros/as", y el "ella". Estas voces son una de las estrategias de Anzaldúa con el fin de bucear en lo que ella entiende como su identidad colectiva como chicana y como mestiza. Como se demostrará en este artículo, la autora se mueve entre estas voces motivada por múltiples propósitos en la senda de la construcción de la identidad.
[ca] A aquest estudi intentem explicar la incorporació al Saló d'Actes de la RSEAPGC del retrat de Pedro Rodríguez de Campomanes de la paleta de Lia Ripper Soto. El text es compon de tres parts. A la primera enunciem el paper fonamental del que va ser governador del Consell de Castella a la fundació d'aquestes entitats. En segon lloc, valorem el model iconogràfic de Campomanes. Defensem que la situació en parador desconegut del retrat pintat per Mengs dóna a la còpia de Bayeu la categoria d'original. Finalment, a l'últim apartat, amb l'ajuda de la pintora descrivim el procés de creació del quadre que avui penja al saló d'actes de l'Econòmica de Gran Canària.

[es] En este estudio tratamos de explicar la incorporación al Salón de Actos de la RSEAPGC del retrato de Pedro Rodríguez de Campomanes de la paleta de Lía Ripper Soto. El texto se compone de tres partes. En la primera enunciamos el papel fundamental del que fuera gobernador del Consejo de Castilla en la fundación de estas entidades. En segundo lugar, valoramos el modelo iconográfico de Campomanes. Defendemos que la situación en paradero desconocido del retrato pintado por Mengs le da a la copia de Bayeu la categoría de original. Finalmente, en el último apartado con la ayuda de la pintora describimos el proceso de creación del cuadro que hoy cuelga en el salón de actos de la Económica de Gran Canaria
[ca] Es presenta a continuació una síntesi dels resultats de la intervenció arqueològica i investigació en fonts primàries del camp de presoners de Prado de la Zarza (Cortes de Tajuña, Alcolea del Pinar, Guadalajara). Aquest lloc de repressió va ser habilitat el 1938 com a campament d'un dels Batallons de Treballadors instaurats per l'exèrcit franquista, i es mantindria en funcionament fins a la primavera de 1939. El treball, continuació d'un projecte general sobre la materialitat de l'entramat concentracionari a la província de Guadalajara, buscava aclarir les dades sobre les condicions de vida dels presos; la distribució, morfologia i usos de les diferents estructures que van conformar el campament; així com intentar establir relacions amb altres casos similars ja estudiats i possibles trets generals d'aquest tipus d'espais.

[es] Se presenta a continuación una síntesis de los resultados de la intervención arqueológica e investigación en fuentes primarias del campo de prisioneros de Prado de la Zarza (Cortes de Tajuña, Alcolea del Pinar, Guadalajara). Este lugar de represión fue habilitado en 1938 como campamento de uno de los Batallones de Trabajadores instau-rados por el ejército franquista, y se mantendría en funcionamiento hasta la primavera de 1939. El trabajo, continuación de un proyecto general sobre la materialidad del entramado concentracionario en la provincia de Guadalajara, buscaba esclarecer los datos acerca de las condiciones de vida de los presos; la distribución, morfología y usos de las distintas estructuras que conformaron el campamento; así como tratar de establecer relaciones con otros casos similares ya estudiados y posibles rasgos generales de este tipo de espacios.
[ca] Aquest article analitza el concepte de l'exili en el treball d'Edward Said. La idea principal que té l'autor d'aquest concepte és que, encara que l'exili és inconsistent en el sentit metafòric que Said defensa, és enriquidor per al treball intel·lectual perquè, des d'aquesta perspectiva, proporciona una visió diferent a través de la qual un intel·lectual "exiliat" pot analitzar l'experiència històrica. És a dir, Said creu que fins i tot els autors que no són "exiliats" en sentit estricte i pertanyen completament a les seues societats poden adoptar aquesta mirada. Aquest fet ocorre perquè, entre altres motius, facilita un distanciament que permet, per un costat, que el crític s'òbriga a una visió global que traspasse les fronteres ideològiques i, per un altre costat, que es puguen estudiar els altres i les seues cultures en els seus contextos humanístics respectius. Aquest assaig analitza de forma crítica la interessant, encara que contradictòria, visió de l'exili que Said proposa com a eina dels estudis culturals. En síntesi, aquest article pretén donar a conèixer la gran importància de l'aproximació d'Edward al tema de l'exili. De fet, la seua obra està influenciada principalment per autors que han sigut exiliats per "excel·lència", els quals, d'una manera o altra, determinaren el tipus de crítica que va dur a terme al llarg de la vida

[es] Este artículo intenta analizar el concepto del exilio en el trabajo de Edward Said. La idea central que tiene nuestro autor de este término es la siguiente: aun siendo el exilio inconsistente en el sentido metafórico que él defiende, es enriquecedor para el trabajo intelectual, puesto que, desde su perspectiva, proporciona una óptica diferente a través de la cual, un intelectual ̈exiliado ̈ puede analizar la experiencia histórica. Dicho sea de otro modo, Said cree que, incluso los autores que no son en términos reales ̈exiliados ̈ y que pertenecen plenamente a sus respectivas sociedades pueden adoptar esa mirada. Entre otras cosas, porque aporta un distanciamiento que permite al crítico abrirse a una visión global que traspasa las fronteras ideológicas y que es capaz de estudiar al otro y su cultura en su propio contexto humanístico. La metodología empleada en este ensayo es la de poner bajo la luz de la crítica la visión interesante, aunque contradictoria del exilio, que propone Said como herramienta de los estudios culturales. En síntesis, este ensayo pretende, en cierto sentido, dar a conocer hasta qué punto resulta de suma importancia la aproximación de Edward al tema del exilio. De hecho, su propia obra está mayoritariamente influenciada por autores que han sido exiliados por ̈excelencia ̈ y que, de algún modo, determinaron el tipo de crítica que ejerció a lo largo de su vida
[ca] Des de l'inici de la crisi econòmica a Espanya (2008) s'ha produït una important emigració de joves espanyols a l'estranger i aquest procés ha despertat l'interès dels investigadors i dels mitjans de comunicació. L'anàlisi de la producció científica i mediàtica en relació amb aquesta emigració constitueix l'objectiu d'aquest article. L'aplec, classificació i tractament de la informació disponible ha estat el mètode de treball emprat per fer un balanç de les qüestions més conegudes i desconegudes d'aquest procés, de les seves llums i ombres. Aquesta reflexió ens permet proposar noves mirades en relació amb les pautes migratòries en els anys de la crisi econòmica, amb el propòsit de transformar els dubtes en certeses i de contribuir a la investigació de la mobilitat humana a Espanya.

[es] Desde el inicio de la crisis económica en España (2008) se ha producido una importante migración de jóvenes españoles al exterior y este proceso ha despertado la atención de los investigadores y de los medios de comunicación. El análisis de la producción científica y mediática en relación con esta emigración constituye el objetivo de este artículo. El acopio, clasificación y tratamiento de la información disponible ha sido el método de trabajo empleado para hacer un balance de las cuestiones más conocidas y desconocidas de este proceso, de sus luces y sombras. Esta reflexión nos permite proponer nuevas miradas en relación con las pautas migratorias en los años de la crisis económica, con el propósito de transformar las dudas en certezas y de contribuir a la investigación de la movilidad humana en España.
[ca] Les dades de l'equilibri líquid-vapor per a l'acetat de metil + 1-butanol i l'acetat d'etil + 1-butanol es van obtenir a 0,6 MPa utilitzant un ebulloscopi d'acer in-oxidable. Les dades experimentals dels sistemes bina-ris es van comprovar i veriﬁcar termodinàmicament, i es va observar que presenten consistència positiva a l'aplicació del test de Van Ness punt a punt. Els mo-dels d'aportació per grups ASOG i les tres versions de UNIFAC van ser empleats per calcular les dades de l'equilibri líquid-vapor, i posteriorment els valors calculats van ser comparats amb els dades experi-mentals. L'aproximació f-f es va utilitzar aplicant l'equació d'estat de Peng-Robinson, utilitzant el terme atractiu clàssic. Les regles de barrejat quadràtiques i les de Wong-Sandler van ser veriﬁcades i es va utilit-zar el paràmetre ajustable de Stryjek-Vera.

[es] Los datos del equilibrio líquido-vapor para el acetato de metilo + 1-butanol y el acetato de etilo + 1-butanol fueron obtenidos a 0.6 MPa utilizando un ebullóme-tro de acero inoxidable. Los datos experimentales de los sistemas binarios fueron comprobados y veriﬁca-dos termodinámicamente, observándose que presen-tan consistencia positiva al ser aplicado el test punto a punto de Van Ness. Los modelos de contribución por grupos ASOG y tres versiones de UNIFAC fue-ron empleados para calcular los datos del equilibrio líquido-vapor, posteriormente los valores calculados fueron comparados con los datos experimentales. La aproximación f-f fue utilizada aplicando la ecuación de estado de Peng-Robinson, utilizando el término atractivo clásico. Las reglas de mezclado cuadráticas y las de Wong-Sandler fueron veriﬁcadas y se empleó el parámetro ajustable de Stryjek-Vera.
[ca] L'expansió del SARS-CoV-2 va originar una gran transformació en la mobilitat a escala global i local, ja que a la immobilitat forçada s'hi va sumar la modificació de les pautes de desplaçament quotidià i variació residencial. L'estructura territorial hi va tenir un paper decisiu, i en el cas de les Canàries va ser molt important la conformació insular. Així, l'objectiu general d'aquesta investigació és identificar l'impacte diferenciat de la mobilitat residencial durant la pandèmia, i per això utilitza l'Estadística de variacions residencials (2019-2021) i una enquesta realitzada entre el 26 d'abril i el 21 de juny del 2022 amb qüestions relatives als processos migratoris, al canvi d'habitatge i a la segona residència. Els resultats obtinguts matisen les tendències de mobilitat que es van apreciar en altres àrees de la geografia espanyola a conseqüència del caràcter insular mateix.

[es] La expansión del SARS-CoV-2 originó una gran transformación en la movilidad a escala global y local, pues a la inmovilidad forzada se sumó la modificación de las pautas de desplazamiento cotidiano y de variación residencial. La estructura territorial tuvo un papel decisivo en ella, siendo fundamental la conformación insular en el caso de Canarias. Así, el objetivo general de esta investigación es la identificación del impacto diferenciado de la movilidad residencial durante la pandemia, para lo cual se utiliza la Estadística de varia- ciones residenciales (2019-2021) y una encuesta realizada entre el 26 de abril y el 21 de junio de 2022 con cuestiones relativas a los procesos migratorios, al cambio de vivienda y a la segunda vivienda. Los resultados obtenidos matizan las tendencias de movilidad que se apreciaron en otras áreas de la geografía española a consecuencia del propio carácter insular.
[ca] Les veus dissidents s'han deixat sentir en cada fase de la història nord-americana, generant sempre instàncies de resistència al poder i posant en qüestió definicions interessades i hegemòniques de la identitat nacional. Aquest volum pretén explorar el passat, present i futur de la dissidència -fonamentalment a partir de les seues representacions culturals- a fi d'entendre el que el passat pot dir-nos sobre la realitat nord-americana del segle XXI, al seu torn, com aquesta realitat ens ajuda a desvetllar les arrels de la seva història nacional.

[es] Las voces disidentes se han dejado sentir en cada fase de la historia norteamericana, generando siempre instancias de resistencia al poder y poniendo en cuestión definiciones interesadas y hegemónicas de la identidad nacional. Este volumen pretende explorar el pasado, presente y futuro de la disidencia fundamentalmente a partir de sus representaciones culturales a fin de entender lo que el pasado puede decirnos acerca de la realidad estadounidense del siglo xxi y, a su vez, cómo esa realidad nos ayuda a desvelar las raíces de su historia nacional.
[ca] Aquest article presenta una selecció d'algunes de les últimes tecnologies i eines per dur a terme tasques que asseguren la qualitat de la traducció mitjançant la intel·ligència artificial, l'aprenentatge automàtic i l'automatització. També parla de l'impacte d'aquests avenços tecnològics en les últimes tendències de recerca acadèmica i la indústria de la traducció i la localització.

[es] Este artículo presenta algunas de las tecnologías y herramientas más recientes que se utilizan para llevar a cabo tareas de aseguramiento de la calidad de la traducción mediante inteligencia artificial, aprendizaje automático y automatización. Por otra parte, analiza el impacto de estos avances tecnológicos en las últimas tendencias de investigación académica y en la industria de la traducción y la localización.
[ca] Arran de la crisi econòmica de 2008, la literatura acadèmica ha observat una mobilitat creixent de joves qualificats del sud d'Europa cap a països amb més oportunitats laborals. A partir d'una metodologia qualitativa, a l'article s'hi analitza la migració de joves universitaris (de menys de 30 anys) espanyols i italians a Mèxic. S'hi exposen, primer, els factors d'expulsió d'aquest grup dels seus països d'origen; segon, els motius per migrar a Mèxic (s'ha trobat que no sempre se n'hi van per raons laborals); tercer, la seva inserció laboral, on s'observen discursos contradictoris (valoració del fet de poder desenvolupar les seves professions, però, segons com, no gaudir de condicions laborals o salarials satisfactòries), i, per últim, les expectatives de futur, les narratives del qual també mostren una certa contradicció, és a dir, estan satisfets amb la feina que han obtingut a Mèxic, però desitgen tornar al seu país d'origen.

[es] Debido a la crisis económica de 2008, la literatura académica ha observado una movilidad creciente de jóvenes calificados del sur de Europa a países con mayores oportunidades laborales. A partir de una metodología cualitativa, se analiza la migración de jóvenes universitarios (menores de 30 años) españoles e italianos a México. Se exponen, primero, los factores de expulsión de este grupo de sus países de origen; segundo, las causas de su migración (se ha encontrado que no siempre se desplazan hacia allí por razones de trabajo); tercero, su inserción laboral, aspecto en el que se observan discursos contradictorios (aprecio por poder desarrollarse en sus profesiones, pero no contar en ocasiones con condiciones de empleo o salariales satisfactorias), y, por último, las expectativas de futuro, cuyas narrativas también muestran cierta contradicción, es decir, están satisfechos con el trabajo que han obtenido en México, pero desean regresar al país de origen.
[ca] Quan parlem de sistemes d'acreditació en la literatura pedagògica i en els textos legals sempre es fa a fi de complir diferents funcions socials i educatives alhora: per respondre als accelerats canvis socials, per augmentar el nivell formatiu de la població, per reduir l'exclusió social, per millorar la transparència del mercat de treball, etc. En aquest article s'analitza la perspectiva teòrica i conceptual dels sistemes d'acreditació, exposant algunes idees per al debat sobre les raons pedagògiques que podrien justificar i legitimar aquestes noves estratègies educatives, i proposant finalment el que podrien ser les bases conceptuals dels sistemes d'acreditació, així com una classificació d'aquests.

[es] Cuando se habla de sistemas de acreditación en la literatura pedagógica y en los textos legales siempre se hace como un medio llamado a cumplir varias funciones sociales y educativas al mismo tiempo: para responder a los acelerados cambios sociales, para elevar el nivel de formación de la población, para reducir la exclusión social, para mejorar la transparencia del mercado de trabajo, etc. En este artículo se analiza la perspectiva teórica y conceptual de los sistemas de acreditación, exponiendo algunas ideas para el debate sobre las razones pedagógicas que podrían justificar y legitimar estas nuevas estrategias educativas, y proponiendo finalmente lo que podrían ser algunas bases conceptuales de los sistemas de acreditación, así como una clasificación de los mismos.
[ca] La vida i l'obra de la polifacètica escriptora canària Mercedes Pinto personifiquen a la dona moderna que sorgeix a l'Edat de Plata i prefigura un concepte i un ideal al que contribueix amb les seves novel·les, obres teatrals, conferències, prosa periodística i amb el seu variat i intens activisme. Després d'haver impartit, a la Universidad Central de Madrid, la conferència "El divorcio como medida higiénica" al novembre de 1923, Pinto va haver de marxar del país i exiliar-se a l'Amèrica Llatina, on va viure la resta de la seva llarga vida, que va transcórrer entre Uruguai, Xile, Cuba i Mèxic, i on va gaudir de popularitat i reconeixement. Aquestes pàgines volen sumar el seu nom al d'aquell conjunt de dones de l'Edat de Plata que van fer un pas endavant a la vida pública per reclamar drets i espais de llibertat i d'autonomia personal, mostrant algunes de les idees, paraules i reflexions feministes que Pinto va compartir amb la seva polèmica conferència sobre el divorci i amb els articles que va publicar als diaris de Montevideo i La Habana, convertits en un canal de difusió i una eina pedagògica sobre la dona moderna.

[es] La vida y la obra de la polifacética escritora canaria Mercedes Pinto personifican a la mujer moderna que surge en la Edad de Plata y prefigura un concepto y un ideal al que contribuye con sus novelas, sus obras teatrales, sus conferencias, su prosa periodística y su variado e intenso activismo. Tras impartir en la Universidad Central de Madrid la conferencia titulada "El divorcio como medida higiénica" en noviembre de 1923, tiene que huir del país y exiliarse a Latinoamérica, donde vivirá el resto de su larga vida, que transcurrió entre Uruguay, Chile, Cuba y México, y donde tuvo popularidad y reconocimiento. Estas páginas quieren sumar su nombre al de ese conjunto de mujeres de la Edad de Plata que dieron un paso adelante en la vida pública para reclamar derechos y espacios de libertad y autonomía personal, mostrando algunas de las ideas, palabras y reflexiones feministas que compartió en su polémica conferencia sobre el divorcio y en los artículos que publica en los diarios de Montevideo y La Habana, convertidos en un canal de difusión y una herramienta pedagógica sobre la mujer moderna,