[ca] Aquesta tesi explora el complex global de la soja en el context del canvi dús de la terra en lera de la modernitat reflexiva. Aquesta era es caracteritza per processos d'autoconfrontació, que radicalitzen els valors centrals de la modernitat mitjançant l'escrutini dels efectes secundaris no desitjats de projectes de modernització anteriors. El sorgiment d'una agenda global per a la sostenibilitat i les ciències interdisciplinàries d'impacte socioecològic són exemples d'aquests processos. La ciència dels sistemes terrestres, com a disciplina, ha desenvolupat eines i enfocaments conceptuals per rastrejar els impactes i els resultats de les polítiques en un món globalitzat amb efectes indirectes cada cop més difusos. Aquesta tesi analitza el que identifica com a tres punts cecs o llacunes de recerca en aquesta literatura. En primer lloc, a causa de la dependència de la teoria neoclàssica, la ciència dels sistemes terrestres sol conceptualitzar els processos econòmics com a fenòmens de validesa universal, en comptes d'estar integrats socialment i històricament. Per això, els estudis solen seguir representacions de tipus instantani, en què es considera que un senyal de demanda inicial és el motor original de la dinàmica de canvi de l'ús del terra. Aquesta tesi ofereix una lectura de les relacions socioecològiques històricament desenvolupades que han donat forma a la funció actual de la soja a l'economia mundial. D'aquesta manera, fa un tomb a les explicacions causals convencionals i analitza com les estratègies d'acumulació han inserit la terra en els processos de producció i, per tant, han canalitzat la soja cap a diferents sistemes d'aprovisionament i han configurat els patrons de consum final. Aquesta anàlisi revela com la funció actual de la soja, dominada per l'ús de la coca de soja a l'alimentació animal, és un llegat de l'era de la postguerra, que va reunir els excedents de grans, llavors oleaginoses i cossos animals de manera que permetés una acumulació continuada. A més, els actors corporatius, que controlen els nodes productius construïts al voltant d'aquesta via sociometabòlica, probablement es resistiran a les grans transformacions, ja que els actius de capital fix bloquegen les formes actuals d'aprovisionament. En segon lloc, les eines desenvolupades fins ara per rastrejar com els articles agrícoles i els seus impactes associats s'integren als productes de consum final no aporten matisos a nivell funcional dels productes químics constituents. Això permetria observar els patrons sociometabòlics per al proveïment i l'ús final de substàncies individuals, així com rastrejar els impactes de les substitucions entre articles per a usos específics. Aquesta tesi presenta un model multiregional d'entrada-sortida de nutrients específics per a les calories, proteïnes i greixos, així com diverses aplicacions potencials. En tercer lloc, encara que la ciència dels sistemes terrestres ha anat incloent progressivament més perspectives de les ciències socials, el paper del discurs i la deliberació en la configuració de les intervencions de governança ha continuat sent força marginal. Aquesta tesi explora com les diferents parts interessades i els mitjans de comunicació han emmarcat els problemes associats a l'expansió de la soja, analitzant les preocupacions de qui i quines regions s'emfatitzen o es descuiden. Emprant un enfocament de mineria de textos, aquest treball mostra com els mitjans de comunicació dels països importadors cobreixen cada cop més qüestions relacionades amb la producció de soja en lloc de centrar-se únicament en els consumidors finals. No obstant això, aquests temes es limiten majoritàriament als impactes clarament rellevants per a les audiències nacionals.

[en] This dissertation explores the global soybean complex within the context of land use change in the age of reflexive modernity. This age is characterized by processes of self confrontation, radicalizing the core values of modernity by scrutinizing unintended side-effects of earlier modernization projects. The emergence of a global agenda for sustainability and interdisciplinary socio-ecological impact sciences are examples of such processes. Land system science as a discipline has developed tools and conceptual approaches to trace impacts and policy outcomes in a globalizing world with increasingly diffuse spillover effects. This thesis analyzes what it identifies to be three blind spots or research gaps in this literature. Firstly, due to a reliance on neoclassical theory, land system science often conceptualizes economic processes as universally valid phenomena rather than socially and historically embedded. Thereby, studies often follow snapshot-like representations, where an initial demand signal is taken to be the original driver behind land use change dynamics. This thesis provides a reading of historically evolved socio-ecological relations which have shaped the current function of soybeans in the world economy. It thereby turns conventional causal explanations on their head and analyzes how accumulation strategies have inserted land in production processes and thereby funneled soybeans into different provisioning systems, shaping final consumption patterns. This analysis reveals how the current function of soybeans, dominated by the use of soybean cake in animal feed, is a legacy from the post-war era, which assembled surplus grains, oilseeds and animal bodies in a way to allow for continued accumulation. Further, corporate actors, which control the productive nodes build around this socio-metabolic pathway, will likely resist major transformations, since fixed capital assets lock in current forms of provisioning. Transitions towards sustainable practices may depend on the role governments will play in future governance interventions. Secondly, tools developed to trace how agricultural items and their associated impacts are embedded in final consumer products so far do not provide nuance at the functional level of constituent chemicals. This would allow observing socio-metabolic patterns for the sourcing and final use of individual substances, as well as trace the impacts of substitutions between items for specific uses. This thesis presents a nutrient-specific multi-regional input-output model for calories, protein and fat and several potential applications. Thirdly, while land system science has progressively included more perspectives from the social sciences, the role of discourse and deliberation in shaping governance interventions has remained rather marginal. This dissertation explores how different stakeholders and media have framed problems associated with soybean expansion, analyzing whose concerns and what regions are emphasized or neglected. Employing a text-mining approach, this work shows how news media in importing countries increasingly covered issues relating to soybean production rather than only focusing on final consumers. However, these issues are mostly limited to those impacts clearly relevant for national audiences. Further, impacts such as deforestation can receive very different levels of attention in Western media discourse and be framed in distinct ways depending on where they occur and what popular imaginaries are associated with a given place. These findings suggest that research needs to understand how specific strategies to accumulation have organized production in a way that shaped current land use practices and entangled them with provisioning systems and modes of consumption. Further, post-sovereign environmental politics at times require public pressure incentivizing corporate actors and government bodies to tackle socio-ecological impacts. However, deliberative processes can create loopholes by emphasizing certain impacts, regions or interests while neglecting others and thereby lead to unintended outcomes.