[ca] Durant les últimes dècades, el món ha experimentat un gran augment de les emissions de gasos d'efecte hivernacle, que ha provocat l'escalfament global i una situació de canvi climàtic que amenaça la sostenibilitat del planeta. Per això, es requereixen algunes solucions innovadores per reduir les emissions de CO2 a l'atmosfera, com els processos de Captura i Emmagatzematge de Carboni (CAC), que consisteixen en capturar les emissions de CO2 a la seva font i transportar-les a formacions geològiques pel seu emmagatzematge a llarg termini. La necessitat de desenvolupar aquestes tecnologies i minimitzar els riscos associats requereix eines potents per analitzar aquests processos i els seus perills. En el context dels processos d'injecció de CO2, una de les principals preocupacions és la possible reactivació de falles geològiques preexistents al subsòl. L'objectiu de la tesi és l'extensió de les eines numèriques disponibles per analitzar els problemes de reactivació de falles utilitzant elements junta d'espessor quasi zero. L'anàlisi numèric d'aquests processos pot ser realment desafiant a causa de la gran complexitat de les formacions geològiques i les incerteses associades a les propietats del subsòl. Així doncs, hi ha algunes limitacions en les eines numèriques actuals per simular aquests processos amb precisió. Aquest treball se centra a millorar el flux de treball relacionat amb la simulació de problemes de reactivació de falles, des de la generació del model fins a la visualització dels resultats. Per aconseguir això, s'ha fet una revisió de la literatura per identificar els principals desafiaments actuals. A part del Capítol principal de la tesi, en què es presenta tota la metodologia seguida, el document inclou un altre Capítol en què alguns dels avenços realitzats s'apliquen a un estudi de cas sintètic. A més, es donen algunes alternatives i línies futures de recerca per a alguns dels desafiaments que no es poden afrontar amb les tecnologies actuals.

[es] Durante las últimas décadas, el mundo ha experimentado un gran aumento de las emisiones de gases de efecto invernadero, que ha provocado el calentamiento global y una situación de cambio climático que amenaza la sostenibilidad del planeta. Por eso, se requieren soluciones innovadoras para reducir las emisiones de CO2 en la atmósfera, como los procesos de Captura y Almacenamiento de Carbono (CAC), que consisten al capturar las emisiones en su fuente y transportarlas a formaciones geológicas para su almacenamiento a largo plazo. La necesidad de desarrollar estas tecnologías y minimizar los riesgos asociados requiere herramientas potentes para analizar estos procesos y sus peligros. En el contexto de los procesos de inyección de CO2, una de las principales preocupaciones es la posible reactivación de fallas geológicas preexistentes en el subsuelo. El objetivo de la tesis es la extensión de las herramientas numéricas disponibles para analizar los problemas de reactivación de fallas usando elementos junta de espesor casi cero. El análisis de estos procesos puede ser desafiante a causa de la gran complejidad de las formaciones geológicas y las incertidumbres asociadas a las propiedades del subsuelo. De este modo, hay algunas limitaciones en las herramientas numéricas actuales para simular estos procesos con precisión. El trabajo se centra en mejorar el flujo de trabajo relacionado con la simulación de problemas de reactivación de fallas, desde la generación del modelo hasta la visualización de los resultados. Para conseguir esto, se ha hecho una revisión de la literatura para identificar los principales desafíos actuales. Aparte del Capítulo principal de la tesis, en que se presenta toda la metodología seguida, el documento incluye otro Capítulo en que los avances realizados se aplican a un caso sintético. Además, se dan algunas alternativas y líneas futuras de investigación para algunos de los desafíos que no se pueden afrontar con las tecnologías actuales.