BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Sovint el que la premsa de qualitat ofereix als seus lectors com una exclusiva acaba sent una errada. Aquest treball analitza els grans desencerts que van publicar els cinc primers diaris d'Espanya l'any 2012 a les seves seccions de política. La reacció dels principals rotatius davant d'aquestes equivocacions reflecteix tant la crisi de credibilitat que pateixen els grans mitjans com el relativisme amb què s'apliquen els codis deontològics de què disposen aquestes capçaleres. També, que la veritable detecció d'aquestes pífies no portarà a la rectificació del mateix mitjà sinó, la majoria de les vegades, a la rèplica dels competidors o a com els perpetradors del desgavell opten per deixar sense continuïtat posterior uns temes que, si haguessin estat veritables exclusives, haurien tingut un major recorregut mediàtic en els dies següents.

[es] A menudo lo que la prensa de calidad ofrece a sus lectores como una exclusiva acaba siendo un error. Este trabajo analiza los grandes desaciertos que publicaron los cinco mayores diarios de España en el año 2012 en sus secciones de política. La reacción de los principales rotativos ante estas equivocaciones refleja tanto la crisis de credibilidad que sufren los grandes medios como el relativismo con el que se aplican los códigos deontológicos de los que disponen estas cabeceras. También, que la verdadera detección de estos fallos no va a llevar a la rectificación del propio medio sino, la mayoría de las veces, a la réplica de los competidores o a como los perpetradores del desaguisado optan por dejar sin continuidad posterior unos temas que, de haber sido verdaderas exclusivas, hubiesen tenido un mayor recorrido mediático en días posteriores.
[ca] En aquest article presentem les eines lingüístiques, gramaticals i educatives existents de la llengua de signes catalana (LSC). En els darrers anys el nombre de recursos tecnològics ha augmentat molt i aquest fet ha ampliat enormement les possibilitats de difusió dels recursos en línia. A la vegada, els recursos lingüístics i educatius de les llengües de signes s'han beneficiat enormement de les diferents funcionalitats que ofereixen les noves tecnologies i els formats multimèdia, molt més adequats per representar les especificitats característiques d'una llengua tridimensional i de modalitat visuogestual. Mostrarem que si la documentació de la llengua va acompanyada de la creació del corpus de referència i de la creació d'una base de dades, com en el cas actual de l'LSC, la descripció de la llengua afavoreix un treball coherent i cohesionat, necessari per al desenvolupament òptim dels materials i recursos que la descriuen.

[es] En este artículo presentamos las herramientas lingüísticas, gramaticales y educativas existentes de la lengua de signos catalana (LSC). En los últimos años el número de recursos tecnológicos ha aumentado mucho y este hecho ha ampliado enormemente las posibilidades de difusión de los recursos en línea. A la vez, los recursos lingüísticos y educativos de las lenguas de signos se han beneficiado enormemente de las diferentes funcionalidades que ofrecen las nuevas tecnologías y los formatos multimedia, mucho más adecuados para representar las especificidades características de una lengua tridimensional y de modalidad visogestual. Mostraremos que si la documentación de la lengua va acompañada de la creación del corpus de referencia y de la creación de una base de datos, como en el caso actual de la LSC, la descripción de la lengua favorece un trabajo coherente y cohesionado, necesario para el desarrollo óptimo de los materiales y recursos que la describen.
[ca] Les actrius Shelley Duvall —en el paper de Millie— i Sissy Spacek —en el paper de Pinky— intervenen amb la seva actuació en la reflexió feminista final del film 3 Women (Robert Altman, 1977). Mitjançant la metodologia dels star studies, aquest article analitza la seva interpretació per comprovar com construeixen uns personatges que prenen consciència de la seva abjecció social, amb una crítica explícita a la societat patriarcal. Analitzem també com aquests personatges concrets es posen en relació amb la star image i la star persona de les actrius. L'abjecció lligada al terror defineix les seves carreres: Spacek ho encarna un any abans a Carrie (Brian de Palma, 1976), paper que la porta a la fama i al reconeixement internacional; Duvall ho desenvolupa al màxim a The shining (Stanley Kubrick, 1980), de manera que aquest concepte defineix la seva imatge pública. Així mateix, estudiem el diferent control i autonomia que totes dues han experimentat sobre aquesta imatge creada en la seva obra i als mitjans.

[es] Las actrices Shelley Duvall —como Millie— y Sissy Spacek —como Pinky— intervienen con su actuación en la reflexión feminista final del film 3 Women (Robert Altman, 1977). Mediante la metodología de los star studies, este artículo analiza su interpretación para comprobar cómo construyen unos personajes que toman conciencia de su abyección social, con una crítica explícita a la sociedad patriarcal. Analizamos también cómo estos personajes concretos se ponen en relación con la star image y la star persona de las actrices. La abyección ligada al terror define sus carreras: Spacek lo encarna un año antes en Carrie (Brian de Palma, 1976), papel que la lleva a la fama y al reconocimiento internacional; Duvall lo desarrolla hasta su máximo esplendor en El resplandor (The shining, Stanley Kubrick, 1980), definiendo este concepto su imagen pública. Asimismo, estudiamos el distinto control y autonomía que ambas han experimentado sobre esta imagen creada en su obra y en los medios.
[ca] Aquest treball te com a propòsit analitzar les semblances que es produeixen entre alguns sistemes hospitalaris, tal com s'han desenvolupat als Estats Units, i els consorcis o altres formes d'associacio entre hospitals existents a Catalunya: Consorci Hospitalari de Catalunya, Unió Catalana d'Hospitals, o futur Consorci d'Hospitals de Barcelona, entre d'altres. L'análisi efectuada sembla indicar que malgrat els principis inspiradors son els mateixos, a la práctica. I'estructura que aquells presenten està lluny de la contemplada en els Sistemes Multihospitalaris als EE.UU. Finalment, es comenten les consequéncies que es derivarien de considerar l'organització futura del conjunt d'hospitals que integren la Xarxa Hospitalária d'Utilització Pública (XHUP) (1) sota aquell patró; és a dir, a partir de considerar els hospitals propis com a un sistema hospitalari més, que "cohabita" amb els ja existents. En aquest sentit, el treball considera algunes cauteles necessáries abans d'acometre una reforma de les caracteristiques presentades.

[es] El presente trabajo tiene como propósito el análisis de las similitudes que se observan entre algunos sistemas hospitalarios —tal como se han desarrollado en Estados Unidos— y los consorcios u otras formas de asociación de hospitales existentes en Cataluña: Consorcio Hospitalario de Cataluña, Unión Catalana de Hospitales. futuro Consorcio de Hospitales de Barcelona, entre otros. El análisis efectuado parece indicar que a pesar que los principios inspiradores son los mismos, en la práctica, la estructura que aquéllos presentan está lejos de la prevista en los Sistemas Multi-hospitalarios de Estados Unidos. Finalmente, se comentan las consecuencias que se derivarian de considerar la organización futura del conjunto de hospitales que integran la Red (Xarxa) Hospitalaria de Utilización Pública (XHUP) (1) bajo aquel patrón: es decir. partiendo de considerar los hospitales propios como un sistema hospitalario más, que "cohabita" con los ya existentes.
[ca] En el context acadèmic actual la publicació d'articles d'investigació en revistes científiques s'ha convertit en un requeriment, no només per desenvolupar una carrera acadèmica, sinó fins i tot per a la superació de diferents estudis de postgrau. Tot i això, continuen sent escassos els recursos que guien i orienten a les persones que han d'abordar l'àrdua tasca de publicar. Aquest article pretén contribuir a omplir aquest buit. Amb aquesta finalitat, recopila recomanacions i bones pràctiques que intenten ajudar, principalment –encara que no exclusivament–, als investigadors novells a maximitzar les seves possibilitats de publicar amb èxit en una revista científica. D'aquesta manera, en aquest treball s'aborden aspectes relacionats amb: la redacció dels articles científics; la selecció de revistes apropiades per a la seva publicació; el procés d'enviament de l'article a revistes científiques; el procés d'avaluació de l'article per part d'una revista científica; i el procediment de resposta als comentaris dels revisors de la revista.

[es] En el contexto académico actual la publicación de artículos de investigación en revistas científicas se ha convertido en un requerimiento, no solo para desarrollar una carrera académica, sino incluso para la superación de diferentes estudios de postgrado. A pesar de ello, continúan siendo escasos los recursos que guían y orientan a las personas que deben abordar la ardua tarea de publicar. Este artículo pretende contribuir a llenar este vacío. A tal fin, recopila recomendaciones y buenas prácticas que intentan ayudar, principalmente –aunque no exclusivamente–, a los investigadores noveles a maximizar sus posibilidades de publicar con éxito en una revista científica. De este modo, en este trabajo se abordan aspectos relacionados con: la redacción de los artículos científicos; la selección de revistas apropiadas para su publicación; el proceso de envío del artículo a revistas científicas; el proceso de evaluación del artículo por parte de una revista; y el procedimiento de respuesta a los comentarios de los revisores de la revista.
[ca] Les millores recents en la TA neuronal (TAN) han impulsat un canvi de la TA estadística (TAE) a la TAN. Tanmateix, per avaluar la utilitat dels models de TA per a la postedició (PE), és fonamental analitzar els errors més freqüents i com afecten la tasca. Presentem un estudi pilot d'una anàlisi detallada dels errors de la TA basat en correccions de postedició d'un text mèdic traduït de l'anglès al castellà amb TAE i TAN. Hem utilitzat la taxonomia MQM per comparar els dos models de TA i hem classificat els errors produïts. La nostra anàlisi també inclou una avaluació de la variació entre els posteditors, que se centra en els passatges amb una major variació en la postedició.

[es] Los avances recientes en TA neuronal (TAN) han producido un giro desde la TA estadística (TAE) hacia la TAN. Sin embargo, para evaluar la utilidad de los modelos de TA para la posedición, es imprescindible analizar los errores más frecuentes y cómo afectan a esta tarea. Presentamos el estudio piloto de un análisis pormenorizado de errores en TA basado en las correcciones realizadas por los poseditores en la traducción de un texto médico realizada del inglés al castellano mediante TAE y TAN. Utilizamos la taxonomía MQM para comparar los dos modelos de TA y obtener una clasificación categorizada de los errores resultantes. Nuestro análisis incluye también una evaluación de las diferencias entre poseditores, centrada en los pasajes en los que la posedición presentaba mayor disparidad.
[ca] Aquest estudi etnogràfic pretén analitzar les tasques d'escriptura, les actituds, els rols i les practiques socials d'11 estudiants de primer curs de primària fins a novè de l'escola japonesa d'Hoshuko (Barcelona, Espanya), en cada un dels quatre idiomes presents en el seu entorn (espanyol, català, anglès i japonès). Hem dut a terme 22 entrevistes amb les seves mares japoneses i hem recollit 32 redaccions dels estudiants. Els nostres participants tenen diferents entorns lingüístics perquè formen part de famílies bilingües i tots són alumnes d'una escola local. A més, assisteixen a l'escola japonesa amb la intenció de mantenir el japonès com a llengua d'herència. Les nostres dades mostren que utilitzen els quatre idiomes constantment i activa. Pel que fa al japonès, l'activitat més comuna és fer un diari que es tracta com deures de l'escola japonesa. A vegades, escriuen targes de felicitació i envien missatges als seus familiars en l'idioma apropiat. Des d'una perspectiva sòcio- cultural, hem analitzat les practiques de literacitat i l'ús de les tecnologies en els usos lletrats dels quatre idiomes fent atenció especial a les interaccions i a l'apropiació de dos sistemes d'escriptura significativament diferents (espanyol, català i anglès enfront del japonès).

[es] Este estudio etnográfico analiza las tareas de escritura, actitudes, roles y prácticas sociales de 11 estudiantes de primaria, que asisten a la escuela japonesa de Hoshuko (Barcelona), en cada uno de los cuatro idiomas presentes en su entorno (español, catalán, inglés y japonés). Hemos realizado 22 entrevistas con sus madres japonesas y hemos recogido 32 redacciones de los estudiantes. Nuestros participantes cuentan con diferentes trasfondos lingüísticos porque forman parte de familias bilingües y todos asisten a una escuela local. Además, acuden a la escuela japonesa con la intención de mantener el japonés como lengua de herencia. Nuestros datos muestran que utilizan los cuatro idiomas constante y activamente. Con respecto al japonés, la actividad más común es escribir un diario. Ocasionalmente, escriben tarjetas de felicitación y envían mensajes a sus familiares en el idioma apropiado. Desde una perspectiva socio-cultural, hemos analizado las prácticas de literacidad y el uso de las tecnologías en los usos letrados de los cuatro idiomas prestando atención a las interacciones y a la apropiación de dos sistemas de escritura significativamente diferentes (español, catalán e inglés frente al japonés).
[ca] Informe sobre les característiques generals de les revisions bibliogràfiques sistematitzades i el seu fonament en les revisions sistemàtiques. Presentació dels fases principals d'una revisió sistemàtica i la seva adaptació a les revisions sistematitzades per a Ciències Humanes i Socials. Presentació del Framework resisteix-CSH per revisions bibliogràfiques destinades a estats de la qüestió com a part de treballs de final de màster, tesis doctorals i memòries de sol·licitud de projectes. Descripció detallada de les quatre fases principals d'una revisió bibliogràfica sistematitzada: Recerca, Avaluació, Anàlisi i Síntesi. Consideracions i propostes sobre la presentació final de la revisió o de l'estat de la qüestió.

[es] Informe sobre las características generales de las revisiones bibliográficas sistematizadas y su fundamento en las revisiones sistemáticas. Presentación de los fases principales de una revisión sistemática y su adaptación a las revisiones sistematizadas para Ciencias Humanas y Sociales. Presentación del Framework ReSiste-CSH para revisiones bibliográficas destinadas a estados de la cuestión como parte de trabajos de final de máster, tesis doctorales y memorias de solicitud de proyectos. Descripción detallada de las cuatro fases principales de una revisión bibliográfica sistematizada: Búsqueda, Evaluación, Análisis y Síntesis. Consideraciones y propuestas sobre la presentación final de la revisión o del estado de la cuestión.
[ca] Base de dades de textos papiracis provinents de l'ambient escolar que poden ser identificats com cristians en virtut de la presència en ells d'algun indicador intern: símbols cristians, contigunts textuals bíblics o d'origen clarament cristià proposats com exercici de còpia o continguts textuals cristians no objecte de l'exercici, tals com oracions o invocacions.

[es] Base de datos de textos papiráceos provenientes del ambiente escolar que pueden ser identificados como cristianos en virtud de la presencia en ellos de algún indicador interno: símbolos cristianos, contenido textual bíblico o de origen claramente cristiano propuesto como ejercicio de copia o contenidos textuales cristianos no objeto del ejercicio, tales como oraciones o invocaciones.
[ca] El privilegi de la inembargabilitat absoluta dels béns de l'Admnistració, que consisteix, com se sap, en la prohibició d'embargar tots els béns públics, tan els de domini públic com els patrimonials, és reconegut a l'ordenament jurídic espanyol des de fa molt temps. Es pot dir, en aquest sentit, que es tracta d'un privilegi que forma part de la tradició del dret administratiu espanyol.

[es] El privilegio de la inembargabilida absoluta de los bienes de la Admnistración, consistente, como se sabe, en la prohibición de embargo de todos los bienes públicos, tanto los de dominio público como los patrimoniales, es reconocido por el ordenamiento jurídico español desde hace ya mucho tiempo. Puede decirse, en este sentido, que se trata de un privilegio que forma parte de la tradición del derecho administrativo español.
[ca] Aquest estudi aborda el naixement i desenvolupament de l'associacionisme gimnasticoesportiu a Espanya en el segle xix des del 1822 any en què van aparèixer les primeres associacions esportives fins al 1900. Aquest procés contribueix a l'ordenament institucional de l'esport, a la seva difusió i a la seva legitimació social. L'associacionisme esportiu es va iniciar de manera titubejant però va arrencar a partir de 1875. La introducció de l'esport va coincidir amb la Restauració borbònica i el fervor dels reis i l'aristocràcia pel model cultural anglès i l'sport, i va ser sostinguda pel Regeneracionisme i la Institución Libre de Eseñanza. Per construir la llista d'entitats que conformen l'esport institucio­nalitzat, s'han seguit tres processos, que beuen de fonts primà­ries i secundàries. En primer lloc s'ha fet una exhaustiva revisió documental dels treballs anteriors de dos dels autors. A continuació, s'han efectuat recerques sistematitzades en les principals plataformes documentals digitalitzades d'Espanya. Finalment, s'han contrastat les dades resultants amb els últims treballs historiogràfics del període. Aquest procés metodològic de tres parts va produir una llista de 363 entitats esportives ubicades a les zones més benestants i industrialitzades. El ciclisme va ser l'esport que va atreure un nombre més gran d'associacions. Els resultats de la investigació mostren el vigor del procés d'institucionalització de l'esport a Espanya en el segle xix i el seu arrelament inicial entre les capes aristocràtiques i burgeses.

[es] Este estudio aborda el nacimiento y desarrollo del asociacionismo gimnástico-deportivo en España en el siglo xix desde 1822 año en el que aparecieron las primeras asociaciones deportivas hasta 1900. Este proceso contribuye al ordenamiento institucional del deporte, a su difusión y a su legitimación social. El asociacionismo deportivo se inició de forma titubeante pero despegó a partir de 1875. La introducción del deporte coincidió con la Restauración borbónica y el fervor de los reyes y la aristocracia por el modelo cultural inglés y el sport, y fue sostenida por el Regeneracionismo y la Institución Libre de Enseñanza. Para construir la lista de entidades que conforman el deporte institucionalizado, se han seguido tres procesos, que beben de fuentes primarias y secundarias. En primer lugar se ha realizado una exhaustiva revisión documental de los trabajos anteriores de dos de los autores. A continuación, se han efectuado búsquedas sistematizadas en las principales plataformas documentales digitalizadas de España. Finalmente, se han contrastado los datos resultantes con los últimos trabajos historiográficos del período. Este proceso metodológico de tres partes produjo una lista de 363 entidades deportivas ubicadas en las zonas más acomodadas e industrializadas. El ciclismo fue el deporte que atrajo mayor número de asociaciones. Los resultados de la investigación muestran la vigorosidad del proceso de institucionalización del deporte en España en el siglo xix y su arraigo inicial entre las capas aristocráticas y burguesas.
[ca] En aquest capítol examinarem les diferents metodologies i tècniques de recerca, especialmente les de caire qualitatiu, que poden aplicar-se a l'entorn digital (i digitalitzat, si tenim en compte que bona part de les fonts històriques s'han digitalitzat o están digitalitzant-se). Concretament, examinarem l'aplicació i adaptación dels mètodes etnogràfics (observación, entrevsites, històries de vida), de l'anàlisi de contingut i, des d'un punt de vista historiogràfic, l'aplicaciò de modernes corrents metodoògiques com la prosopografía i la career research. Igualment, dedicarem un apartat a la naturaleza del document digital )i digitalitzat), a la preservació de documents digitals (i digitalitzats) i a la formación i tractament de corpora digitals mitjançant el disseny de bases de dades i l'aplicació de programari CAQDAS.

[es] En este capítulo examinaremos las diferentes metodologías y técnicas de investigación, especialmente las de tipo cualitativo, que pueden aplicarse a un entorno digital (y digitalizado, si tenemos en cuenta que buena parte de las fuentes históricas se han digitalizado y o están en trance de hacerlo). En concreto, examinaremos la aplicación y adaptación de los métodos etnográficos (observación, entrevistas, historias de vida), del análisis de contenido y, desde un punto de vista historiográfico, la aplicación de modernas corrientes metodológicas como la prosopografía y la career research. Igualmente, dedicaremos un apartado a la naturaleza del documento digital (y digitalizado), a la preservación de documentos digitales (y digitalizados) y a la formación y tratamiento de corpora digitales mediante el diseño de bases de datos y la aplicación de programas CAQDAS.
[ca] Aquest text presenta els conceptes clau del projecte TRANSGANG, que es mostren com a respostes a set preguntes de recerca: què, quan, qui, per què, on, com i per a què. Comença per definir el triangle conceptual que enquadra el títol: colles transnacionals com a agents de mediació (Què). Els capítols centrals assenyalen el context històric: els Estats neoliberals (Quan); els temes centrals d'estudi: colles (Qui); l'enfocament proactiu: la mediació (Per què); els espais fronterers a investigar a les tres regions: les Amèriques, Nord d'Àfrica i Europa del Sud (On); i la perspectiva metodològica adoptada (Com). El capítol final explora l'impacte esperat de la investigació, de la resistència a la resiliència mitjançant l'apoderament (Per a què). El text inclou una completa bibliografia, ordenada per temes i regions, i un glossari específic.

[es] Este texto presenta los conceptos clave del proyecto TRANSGANG, mostrados como respuestas a siete preguntas de investigación: qué, cuándo, quién, por qué, dónde, cómo y para qué. Comienza definiendo el triángulo conceptual que encuadra el título: Pandillas Transnacionales como agentes de Mediación (Qué). Los capítulos centrales señalan el contexto histórico: Estados neoliberales (Cuándo); los temas centrales de estudio: Pandillas (Quién); el enfoque proactivo: mediación (Por qué); los espacios fronterizos que se investigarán en las tres regiones: América, el norte de África y el sur de Europa (Dónde); y la perspectiva metodológica adoptada (Cómo). El último capítulo conclusivo explora el impacto esperado de la investigación, desde la resistencia hasta la resiliencia a través del empoderamiento (Para qué). El texto incluye una completa bibliografía, ordenada por temas y regiones, y un Glosario específico.