BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] L'article desenvolupa una aproximació panoràmica a la poesia oral improvisada en llengua gallega i els seus usos i funcions socials actuals. Inclou una revisió dels marcs teòrics i metodològics comunament aplicats a la poesia oral improvisada, al mateix temps que promou la inclusió de metodologies transdisciplinars per a abordar aquestes pràctiques en les seves dimensions estètiques, socioculturals i polítiques. Reconstrueixo la història social del gènere emblemàtic de la poesia improvisada gallega, la regueifa, que al llarg del segle XX va anar perdent la seva funció en el context dels rituals epitalàmics per a convertir-se en un espectacle artístic associat tant a l'apropiació folklòrica com a la reivindicació sociocultural. A la part final s'estudien els usos de la regueifa en el context dels moviments socials crítics. S'aborden específicament les pràctiques desenvolupades pel feminisme per tal de reinscriure la regueifa en un programa d'intervenció social crítica amb l'hegemonia patriarcal.

[pt] O artigo desenvolve uma aproximação panorâmica da poesia oral improvisada em língua galega e dos seus usos e funções sociais na atualidade. Inclui uma revisão dos quadros teóricos e metodológicos habitualmente aplicados à poesia oral improvisada, ao tempo que promove a inclusão de metodologias transdisciplinares para abordar estas práticas nas suas dimensões estética, sociocultural e política. Reconstrói a história social do género emblemático da poesia improvisada galega, a regueifa, que ao longo do século XX foi perdendo a sua função no contexto de rituais epitalâmicos para se tornar num espetáculo artístico sujeito tanto à apropriação folclórica como à reivindicação sociocultural. Na parte final, são estudados os usos da regueifa no contexto dos movimentos sociais críticos. São tratadas de forma específica as práticas desenvolvidas pelo feminismo para a reinscrição da regueifa num programa de intervenção social crítico com a hegemonia patriarcal.
[ca] Aquesta última activitat se centra en l'elaboració d'una síntesi que reculli les conclusions del curs amb el propòsit de definir accions que donin continuïtat i aprofundeixin en les pràctiques educatives obertes a favor de la millora de la qualitat docent i la innovació dels processos d'aprenentatge.

[pt] Esta última atividade se concentra na elaboração de uma síntese que recorre às conclusões do curso com o propósito de definir ações que deem continuidade e aprofundem as práticas educacionais abertas em prol da melhora da qualidade docente e da inovação dos processos de aprendizagem.
[ca] La creació, adaptació o ocupació de REA és en si una Pràctica Educativa Oberta (PEA). D'aquesta manera, les accions desenvolupades en el marc de l'activitat 3 d'aquest curs poden considerar-se una PEA.

[pt] A criação, adaptação ou emprego de REA é em si uma Prática Educacional Aberta (PEA). Desta maneira, as ações desenvolvidas no contexto da atividade 3 deste curso podem ser consideradas uma PEA.
[ca] Aquesta activitat proposa adaptar i millorar una proposta d'aprenentatge mitjançant l'ús de Recursos Educatius Oberts (REO). Comença per una anàlisi detallada dels recursos i mètodes d'aprenentatge emprats en una proposta d'aprenentatge pròpia a cada participant per a, posteriorment, realitzar una recerca avançada de REO en repositoris i el web. El resultat d'aquesta acció permetrà al docent prendre decisions pel que fa al tipus de canvis/innovació a introduir en la seva proposta i pràctica educativa.

[pt] Esta atividade propõe adaptar e melhorar uma proposta de aprendizagem mediante o uso de REA. Começa por uma análise detalhada dos recursos e métodos de aprendizagem empregados numa proposta de aprendizagem própria a cada participante para, posteriormente, realizar uma busca avançada de REA em repositórios e na web. O resultado desta ação permitirá ao docente tomar decisões quanto ao tipo de trocas/inovações a serem introduzidas em sua resposta à prática educacional.
[ca] L'activitat 1 introdueix als participants en el moviment de l'educació oberta, recursos educatius oberts (REO) i les pràctiques educatives obertes (PEO), a través de la discussió en grups i la producció d'una síntesi de manera col·laborativa.

[pt] A atividade 1 introduz os participantes no movimento da educação aberta, os REA e as PEA, por meio da discussão em grupos e da produção de uma síntese de maneira colaborativa.
[ca] Aquest document descriu el programa de formació per al curs "Principis i estratègies d'educació oberta per a la innovació docent" (PREA), el qual aborda la temàtica dels Recursos Educatius Oberts (OER) i les Pràctiques Educatives Obertes (PEA).

[pt] Este documento descreve o programa de formação do curso "Princípios e estratégias de educação aberta para a inovação docente" (PREA), no qual aborda o tema de recursos educacionais abertos (REA) e práticas educacionais abertas (PEA).
[ca] Partint del diagnòstic o anàlisi de la pròpia pràctica treballat en l'activitat 2 i dels resultats d'una recerca de REO, en aquesta activitat han d'avançar en funció de les decisions preses per crear, adaptar o emprar (sense modificacions) REO.

[pt] Partindo do diagnóstico ou análise da própria prática trabalhada na atividade 2 e dos resultados de uma busca de REA, nesta atividade deve-se avançar em função das decisões tomadas para criar, adaptar, ou empregar (sem modificações) REA
[ca] Aquesta guia conté la informació i orientacions necessàries per exercir de tutor/a en el curs "Principis i estratègies d'educació oberta per a la innovació docent" (PREA).

[pt] Este guia contêm informações e orientações necessárias para atuar como tutor/a no curso "Princípios e estratégias de educação aberta para a inovação docente" (PREA).
[ca] Aquesta guia té com a objectiu orientar en el domini tècnic de la plataforma CourseSites per tal d'optimitzar el seu ús com a participant en el curs "Principis i estratègies d'educació oberta per a la innovació docent" (PREA).

[pt] Este guia tem como objetivo orientar sobre o dominio técnico da plataforma CourseSites, com a finalidade de otimizar seu desempenho como participante no curso Princípios e estratégias de educação aberta para a inovação docente (PREA).
[ca] Resum biogràfic extret de Wikipedia en català: "Luis Augusto Rebelo da Silva (Lisboa, 1822 — 1871) va ser un escriptor i historiador portuguès que va escriure diverses obres sobre la història de Portugal així com crítica, assaig i teatre, especialment de caràcter històric."

[pt] Resumo biográfico extraído da Wikipedia em português: "Luís Augusto Rebelo da Silva (Lisboa, 2 de Abril de 1822 — Lisboa, 19 de Setembro de 1871) foi um jornalista, historiador, romancista e político português, colaborador activo de múltiplos periódicos e membro das tertúlias intelectuais e políticas lisboetas da última metade do século XIX. Foi um dos primeiros professores do Curso Superior de Letras, fundado em 1859 por D. Pedro V, leccionando a cadeira de História. Colaborando em múltiplos jornais e revistas, Rebelo da Silva afirmou-se como o mais prolífico dos escritores românticos portugueses, distinguindo-se ainda como orador e político, tendo exercido, entre outros, os cargos de deputado, par do Reino e ministro. Foi pai de Luís António Rebelo da Silva, cientista e professor de Agronomia, que lhe sucedeu na Câmara dos Pares."
[ca] En aquest treball descrivim una sèrie de cavitats de la Macaronèsia. Foren topografiades en el curs de les visites emmarcades a un Projecte de Recerca dirigit a determinar cronologies d'extincions d'espècies autòctones de vertebrats i d'introduccions d'espècies al·lòctones a illes macaronèsiques i a les Balears. Hi descrivim 15 cavitats, majorment de l'illa de Fuerteventura i d'altres de Lanzarote i Madeira. Entre aquestes cavitats presentam la topografia de la Cueva de Villaverde, un tub volcànic de 171 m de recorregut que hosteja una important estació aborigen de l'illa, així com la de la Sima de las Palomas de la Montaña de la Arena, on s'hi trobaren restes del la baldrija de la lava, Puffinus olsoni, endèmica de les Canàries orientals. Descrivim diferents avencs als voltants de la Montaña de l'Arena, on s'ha facilitat l'accés mitjançant caramulls de pedres en equilibri. Degut a la presència de coloms i baldritges a l'interior d'aquests avencs, aquestes estructures segurament es varen fer per poder caçar-les. Es descriuen tres cavitats petites de Madeira.

[pt] Neste trabalho descrevemos uma série de cavidades topografiades da Macaronésia, feitas no decurso dum projecto de investigação com vista a determinar a cronologia de extinções de espécies nativas de animais vertebrados i d'introduccions de espécies exóticas nas ilhas Macaronesias e as ilhas Baleares. 15 cavidades são descritas, principalmente de Fuerteventura e outras de Lanzarote e Madeira. Apresentam a topografia da Cueva de Villaverde, um tubo vulcânico de 171 m de comprimento, que abriga uma importante estação aborígene na ilha, bem como a Sima de las Palomas na Montaña de la Arena, onde encontraram restos do Puffinus olsoni. Descrevemos vários buracos ao lado da Montanha da Areia, onde o acesso foi facilitado através de acúmulos de rocha. Devido a presencia de pombos e cagarras dentro destas cavernas, essas estruturas muito provavelmente foram feitas para permitir o acesso de caça dessas aves.Finalmente, descrevemos três pequenas furnas da Madeira.
[ca] L'article és un examen crític dels quinze anys d'edició de l'Estatut de l'Ancià, a fi de discutir la nova tutela de la població anciana de Brasil, així com de l'enfrontament del problema social derivat de l'envelliment amb dignitat, com a dret i garantia fonamental que garanteix aquest ordenament jurídic. L'enfocament teòric es fonamenta en el nou paradigma generat per l'Estatut, amb base en la dignitat de la persona humana de l'ancià. En el mateix sentit, per arribar a la concreció d'aquest avanç legislatiu en la nostra realitat social, s'ha de propiciar una resignificació del paper de l'ancià en la nostra societat, al costat de les formes amb que socialment es percep la vellesa.

[pt] O objeto do artigo volta-se para um exame crítico acerca dos quinze anos de edição do Estatuto do Idoso, sendo seu objetivo discutir a nova tutela da população idosa do Brasil, bem como do enfrentamento do problema social decorrente do envelhecer com dignidade, enquanto direito e garantia fundamental assegurado em nosso ordenamento jurídico. Para tanto, a abordagem teórica fundamenta-se no novo paradigma trazido pelo referido Estatuto, com base na dignidade da pessoa humana do idoso. No mesmo sentido, para se chegar à concretização de tal avanço legislativo em nossa realidade social, deve-se tratar de propiciar uma ressignificação dos papéis do idoso em nossa sociedade; juntamente às formas como socialmente percebe-se a velhice.
[ca] Partint del concepte de relació pedagògica, com un acte d'aprenentatge conjunt i col·laboratiu basat en la indagació crítica, es presenta aquí una intervenció educativa realitzada amb una classe d'escola a Lisboa, composta per joves d'edats compreses entre els 14 i els 15 anys. La intervenció educativa va tenir lloc en l'àmbit de les disciplines d'educació artística ofertes per l'escola i l'objectiu va ser la creació d'una relació pedagògica entre els joves i un museu d'art contemporani, en el qual els joves van adoptar un paper participatiu i d'agents de canvi. La relació pedagògica creada va fer que els aprenentatges col·laboratius esdevinguessin aprenentatges significatius, mitjançant la creació de sentits alternatius als discursos, generalment hegemònics, dels museus. En aquest context, els joves van crear activitats de mediació amb la col·lecció del museu, tot qüestionant l'autoritat interpretativa de la institució i legitimant el seu paper d'autors.

[pt] Partindo do conceito de relação pedagógica, como um acto de aprendizagem conjunta e colaborativa baseada na indagação crítica, apresenta-se aqui uma intervenção educativa realizada com uma turma de uma escola em Lisboa, composta por jovens com idades compreendidas entre os 14 e os 15 anos de idade. A intervenção educativa teve lugar no âmbito das disciplinas de educação artística oferecidas pela escola e o objectivo foi a criação de uma relação pedagógica entre os jovens e um museu de arte contemporânea, na qual os jovens adoptaram um papel participativo e de agentes de mudança. A relação pedagógica criada proporcionou que as aprendizagens colaborativas resultassem em aprendizagens dotadas de sentido, através da criação de significados alternativos aos discursos, geralmente hegemónicos, dos museus. Neste contexto, os jovens criaram actividades de mediação com a colecção do museu, questionando a autoridade interpretativa da instituição e legitimando o seu papel de autores.
[ca] Les característiques naturals i socials distintes i individuals que prevalen en una àrea determinada poden influir en el desencadenament del procés de desertificació. Es creu que alguns d'aquests elements tenen més correlacions amb la gènesi del procés, com ara el clima, el relleu i l'acció antròpica, i d'altres amb els efectes d'aquest procés, com ara la vegetació, el sòl i els cossos d'aigua. Aquest article especifica la discussió sobre els factors de gènesi, buscant demostrar com el relleu i el clima, es configuren com a importants factors de la desertificació al nucli d'Inhamuns, Ceará, Brasil. S'usa en la comprensió del relleu de les diferents orografies, i del clima, les dades meteorològiques i les dades de precipitacions centenàries. L'àrea d'estudi es va delimitar per tal de fer comparacions, entre àrees desertificades i no desertificades, sobre els efectes orogràfics. S'observa amb les anàlisis que el procés de desertificació a l'àrea d'estudi pot ser desencadenat per la influència de la interacció, el relleu i el clima.

[pt] As distintas e individuais características naturais e sociais, que prevalecem em uma determinada área, podem influenciar no desencadeamento do processo de desertificação. Acredita-se que alguns desses elementos apresentam maiores correlações com a gênese do processo, tais como o clima, o relevo e a ação antrópica, e outros com os efeitos desse processo, tais como a vegetação, o solo e os corpos hídricos. Nesse artigo especifica-se a discussão sobre fatores gênese, buscando demonstrar como o relevo e o clima, são configurados como importantes precursores da desertificação no núcleo dos Inhamuns, Ceará, Brasil. Utiliza-se na compreensão do relevo as diferentes orografias e do clima, os dados meteorológicos e dados pluviométricos centenários. A área de estudo, foi delimitada visando realizar comparações, entre áreas desertificadas e não desertificadas, sobre efeitos orográficos. Observa-se com as análises, que o processo de desertificação na área de estudo, pode ser desencadeado pela influência da interação, relevo e clima.
[ca] El pla de reconstrucció de Lisboa, arran del violent i catastròfic terratrèmol de 1755, sovint es considera el primer gran pla urbà de l'època moderna, amb un disseny urbà clarament il·lustrat. Aquest article, afavorint un enfocament historicista basat en la recerca arxivística i la revisió de la literatura, sistematitza les decisions procedimentals i les opcions urbanístiques que van resultar determinants en aquest procés de reconstrucció urbana, que encara avui és un referent ineludible en la història de l'urbanisme. La reflexió aportada per les fonts analitzades va permetre destacar quatre vectors principals que van fer remarcable aquesta operació de reconstrucció urbana: i) la coordinació tècnicoinstitucional que va definir l'estratègia d'actuació i n'assegurava l'execució; ii) les noves solucions de morfologia urbana implantades; iii) innovació associada a l'aplicació de noves tècniques i sistemes constructius; iv) i el progrés legislatiu que garanteix la inversió necessària per a una empresa tan gran i ambiciosa.

[pt] O plano de reconstrução de Lisboa, na sequência do violento e catastrófico terramoto de 1755, é muitas vezes considerado o primeiro grande plano urbanístico da era moderna, de conceção urbanística claramente iluminista. Este artigo, privilegiando uma abordagem historicista baseada em pesquisa de arquivo e revisão de literatura, sistematiza as decisões processuais e opções urbanísticas que se revelaram decisivas neste processo de reconstrução urbana, que é ainda hoje uma referência incontornável na história do planeamento urbano. A reflexão proporcionada pelas fontes analisadas permitiu destacar quatro principais vetores que notabilizaram esta operação de reconstrução urbana: i) a coordenação técnico-institucional que definiu a estratégia de ação e que garantiu a sua execução; ii) as novas soluções de morfologia urbana implementadas; iii) a inovação associada à aplicação de novas técnicas e sistemas construtivos; iv) e o avanço legislativo que garantiu o investimento necessário para tão grande e ambiciosa empreitada.
[ca] Aquest article, primera part d'una sèrie, repassa la idea de 'centre' de la ciutat mitjançant unanàlisi d'algunes propostes utòpiques, incloses les de Howard per al jardí de la ciutat i finalitzaen l'anàlisi de la policentralitat de la ciutat medieval.Tras un repàs de l'evolució de les ciutats circulars i poligonals realitzades a partir d'un anàliside fonts secundàries, iconografia artística, cartografia dels primers temps de la impremta iimatges de Google Earth, introduir la discussió sobre la ciutat ideal estudiant dit concepte enl'escolàstica medieval, especialment en l'obra d'Eiximenis, així com la relació d'aquest idealamb la materialització de les ciutats [1] medievals de repoblament, valorant la relació entreels traçats i l'emergència del centre urbà i [2] el estudio, con distintas intensidades, de ciudadesmedievales importantes: Siena, Bolonia, Florencia, Venecia, Bruselas, Cracovia, Nápolesy Barcelona.En el cas de estas dos darreres ciudades l'article es focalitza en la importància de l'espai portuarii de ribera, com a gran espai públic de la ciutat.

[pt] Este artigo, a primeira parte de uma série, revê a ideia de 'centro' da cidade por meio da análise de algumas propostas utópicas, incluindo as de Howard para a cidade-jardim, e termina com uma análise da policentricidade da cidade medieval. Após uma revisão da evolução das cidades circulares e poligonais feita a partir de uma análise de fontes secundárias, iconografia artística, cartografia dos primórdios da imprensa e imagens do Google Earth, ele introduz a discussão sobre a 'cidade ideal' por meio do estudo deste conceito na escolástica medieval, especialmente na obra de Eiximenis, bem como a relação deste ideal com a materialização das cidades medievais [1] de repovoamento, avaliando a relação entre os percursos e o surgimento do centro urbano e [2] o estudo , com intensidades diferentes, de importantes cidades medievais: Siena, Bolonha, Florença, Veneza, Bruxelas, Cracóvia, Nápoles e Barcelona. No caso dessas duas últimas cidades, o artigo enfoca a importância do espaço portuário e ribeirinho, como grande espaço público da cidade.
[ca] La reconversió del terreny industrial de la Maquinista Terrestre i Marítima és una operació de desenvolupament urbà que es va dur a terme entre els anys 1998 i 2002 a Barcelona. Aquesta operació s'alinea amb altres operacions desenvolupades en els últims anys del segle XX a la ciutat i es relaciona amb l'últim període de l'anomenat Model Barcelona. L'article present tracta d'il·luminar la gestació, desenvolupament i execució del Pla, així com analitzar els efectes que ha tingut l'operació sobre el seu entorn immediat. L'article evidenciarà la naturalesa especulativa de l'Operació i la seva relació programàtica amb les polítiques d'àrees de nova centralitat, i mes concretament amb el pla Sagrera Sant-Andreu: un pla que pretén suturar la ciutat per allí on discorre la xarxa ferroviària en direcció Nord. D'altra banda, en el text s'analitza l'efecte segregador de l'operació, que quedarà materialitzada tant en el teixit urbà del territori, com en els seus indicadors sociodemogràfics.

[pt] A reconversão do parque industrial Maquinista Terrestre y Marítima é uma operação de desenvolvimento urbano levada a cabo entre 1998 e 2002 em Barcelona. Esta Operação, está em linha com outras operações realizadas nos últimos anos do século XX na cidade e está relacionada com o último período do chamado Modelo de Barcelona. Este artigo visa lançar luz sobre a gestação, desenvolvimento e execução do Plano, bem como analisar os efeitos que a operação tem tido nas suas imediações. O artigo destacará a natureza especulativa da Operação e a sua relação programática com as políticas de novas áreas centrais, e mais especificamente com o Plano Sagrera Sant-Andreu, um plano que visa suturar a cidade por onde passam os carris do comboio na direcção norte. Por outro lado, o texto analisa o efeito segregador da operação, que se materializa tanto no tecido urbano como nos seus indicadores sociodemográficos.
[ca] Les ròtiques constitueixen una classe de sons que presenta extensa al·lofonia en coda sil·làbica. El coneixement sobre l'ús de variants ròtiques és interessant per a l'ensenyament de l'espanyol per a brasilers, ja que les llengües espanyola i portuguesa difereixen quant a la correspondència grafema-fonema. La llengua espanyola presenta dos fonemes ròtiques tap / ɾ / i trill /r/ i com a al·lòfons en coda sil·làbica poden ocórrer taps, trills, fricatives, vibrants fricatives i aproximants. A coda sil·làbica també pot passar l'omissió de la ròtica. Com a fonaments teòrics d'aquesta investigació, recorrem a la Teoria Acústica de Producció de la Parla. Basada en aquesta teoria, amb suport en l'avaluació auditiva de les categories de ròtiques ia partir de la inspecció dels espectrogrames de banda ampla que permeten inferir les posicions dels articuladors, detallem les característiques fòniques dels sons ròtiques. Per corpus de recerca triem la lletra de cançó intitulada Pedro Navaja d'autoria de Rubén Blades. En una tasca de lectura el text va ser llegit tres vegades per set parlants femenins, nadius de l'espanyol, varietats S1 (colombiana), S2 (cubana), S3 I S7 (peruanes), S4 (espanyola), S5 (argentina) i S6 ( mexicana). L'anàlisi de les produccions de ròtiques em coda sil·làbica en les paraules va mostrar més producció de tap en tots els contextos analitzats i per tots els subjectes. En relació amb les paraules expressives revòlver, dona, sorpreses no hi va haver homogeneïtat entre les produccions dels subjectes. les dades obtingudes al qüestionari sociolingüístic coincideixen amb les anàlisis de les produccions de parla realitzades. Aquesta investigació, a més de contribuir a la construcció de coneixement sobre l'ús de les ròtiques en llengua espanyola, podrà oferir desdoblaments per a l'ensenyament d'espanyol per a brasilers i inspirar l'elaboració de materials didàctics que introdueixin, de manera qualificada, qüestions de pronunciació.

[pt] Os róticos constituem uma classe de sons que apresenta extensa alofonia em coda silábica. A língua espanhola apresenta dois fonemas róticos tap /ɾ/ e trill /r/ como alófonos em coda silábica e podem ocorrer taps, trills, fricativos, e aproximantes. Nosso objetivo é considerar o papel dos fatores linguísticos, paralinguísticos e extralinguisticos no condicionamento da alofonia. Com o apoio da avaliação auditiva das categorias róticas e da análise dos espectrogramas de banda larga, detalhamos as características fônicas dos sons róticos. O corpus da pesquisa é a letra da canção Pedro Navaja, de autoria de Rubén Blades. Em uma atividade de leitura, o texto foi lido três vezes por sete mulheres falantes nativas das variedades da língua espanhola (colombiana, cubana, peruana, espanhola, argentina e mexicana). A análise das produções de róticos em coda silábica nas palavras mostrou maior produção da categoria fonética tap em todos os contextos analisados e por todos os sujeitos. Foram constatadas diferenciações com base na variedade da língua, na distribuição do segmento rótico nas unidades linguísticas e na carga expressiva conferida à enunciação das palavras-chave.