BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] L'educació secundària es caracteritza per tenir una gran diversitat entre el seu alumnat i els Programes de Diversificació Curricular (PDC) són una de les mesures per fer-hi front en els últims cursos de l'etapa, per assolir un nivell de competències que els permeti desenvolupar-se professionalment. Els alumnes que hi formen part dels PDC sovint mostren una mancança de motivació en els estudis i una baixa autoestima per fer front a les activitats relacionades amb l'àmbit cientificotecnològic. Per garantir l'aprenentatge del grup amb el qual es treballa, s'elabora una adaptació dels continguts d'electrònica i programació de 4t d'ESO relacionant-los amb el Projecte d'Hort Ecològic amb el qual treballen al llarg de tot el curs de forma transversal. Es plantegen diferents pràctiques amb la placa d'Arduino, construint i programant circuits per, posteriorment, elaborar una maqueta que els permeti fer simulacions a l'espai de l'hort, afavorint el treball en equip, la resolució de problemes i la creativitat de l'alumnat.

[es] La educación secundaria se caracteriza por tener una gran diversidad entre su alumnado y los Programas de Diversificación Curricular (PDC) son una de las medidas para afrontarla en los últimos cursos de la etapa, para alcanzar un nivel de competencias que les permita desarrollarse profesionalmente. Los alumnos que forman parte de los PDC suelen mostrar una carencia de motivación en los estudios y una baja autoestima para hacer frente a las actividades relacionadas con el ámbito científico tecnológico. Para garantizar el aprendizaje del grupo con el que se trabaja, se elabora una adaptación de los contenidos de electrónica y programación de 4° de la ESO relacionándolos con el Proyecto de Huerto Ecológico con el que trabajan a lo largo de todo el curso de forma transversal. Se plantean diferentes prácticas con la placa de Arduino, construyendo y programando circuitos para, posteriormente, elaborar una maqueta que les permita hacer simulaciones en el espacio el huerto, favoreciendo el Trabajo en equipo, la resolución de problemas y la creatividad del alumnado.
[ca] L'esquema de classificació de la Zona Climàtica Local (LCZ), introduït per Stewart i Oke (2012), ofereix oportunitats prometedores per estudiar millor els fenòmens climàtics urbans a escala micro i local (per exemple, l'efecte d'illa de calor urbà). No obstant això, encara que s'han introduït diversos mètodes per aplicar el concepte de LCZ a les ciutats, només uns pocs utilitzen dades disponibles públicament, com, per exemple, la base de dades Urbana Mundial i les Eines del Portal d'Accés (WUDAPT). No obstant això, fins ara, els resultats són relativament aproximats i les avaluacions de qualitat freqüents demostren una precisió general moderada. Aquest document proposa un enfocament per millorar la qualitat de la classificació automàtica LCZ, combinant imatges de satèl·lit multiespectrals disponibles gratuïtament juntament amb característiques morfològiques de l'entorn urbà. Es va aconseguir una precisió general de l'67% per a la Ciutat Metropolitana de Milà amb una millora del 12% respecte a l'ús només de dades multiespectrals i tèrmics Landsat 8. Això determina la naturalesa físic-morfològica de les LCZ i obre la possibilitat de mapejar LCZ més precises sense la necessitat d'informació tèrmica addicional.

[es] El esquema de clasificación de la Zona Climática Local (LCZ), introducido por Stewart y Oke (2012), ofrece oportunidades prometedoras para estudiar mejor los fenómenos climáticos urbanos a escala micro y local (por ejemplo, el efecto de isla de calor urbano). Sin embargo, aunque se han introducido varios métodos para aplicar el concepto de LCZ a las ciudades, solo unos pocos utilizan datos disponibles públicamente, como, por ejemplo, la Base de Datos Urbana Mundial y las Herramientas del Portal de Acceso (WUDAPT). Sin embargo, hasta la fecha, los resultados son relativamente aproximados y las evaluaciones de calidad frecuentes demuestran una precisión general moderada. Este documento propone un enfoque para mejorar la calidad de la clasificación automática LCZ, combinando imágenes satelitales multiespectrales disponibles gratuitamente junto con características morfológicas del entorno urbano. Se logró una precisión general del 67% para la Ciudad Metropolitana de Milán con una mejora del 12% con respecto al uso solo de datos multiespectrales y térmicos Landsat 8. Esto determina la naturaleza físico-morfológica de las LCZ y abre la posibilidad de mapear LCZ más precisas sin la necesidad de información térmica adicional.
[ca] En aquest treball de final de màster s'analitza l'efecte del procés de brunyit amb bola assistit per vibracions sobre la textura d'una superfície plana prèviament fresada de l'aliatge 720 base níquel. Es tracta d'un material de gran rellevància en el desenvolupament de peces clau a la industria aeronàutica. L'anàlisi es centra en la possible influència de diversos factors del procés com: la força de precàrrega, el número de passades realitzades, la velocitat lineal de l'eina, la topologia de la superfície inicial i l'estratègia seguida per a combinar l'ordre i direcció de les diferents passades. Per a poder estudiar l'efecte de tots aquests factors, s'aplica un disseny d'experiments optimitzat per a minimitzar el número d'assajos necessaris. L'adquisició de dades experimentals es realitza mitjançant un sensor òptic topogràfic y es tracten posteriorment amb un software especialitzat que calcula els diversos paràmetres que caracteritzen la superfície. La discussió dels resultats, que conté diversos estudis estadístics ANOVA, es centra en l'efecte el brunyit sobre: la reducció de la textura, la redistribució del material i la possible reorientació de de l'anisotropia superficial. A més, es comparen els resultats quan el brunyit es realitza amb i sense l'assistència de vibracions. Finalment, es conclou la combinació de factors que resulta en una millor topografia superficial i s'estableixen els següents passos recomanats per a aquesta línia d'investigació.

[es] En este trabajo de final de máster se analiza el efecto del proceso de bruñido con bola asistido por vibraciones sobre la textura de una superficie plana previamente fresada de la aleación 720 base níquel. Se trata de un material de gran importancia en el desarrollo de piezas clave de la industria aeronáutica. El análisis se centra en la posible influencia de diversos factores del proceso como: la fuerza de la precarga, el número de pasadas realizadas, la velocidad lineal de la herramienta, la topología de la superficie inicial y la estrategia seguida para combinar el orden y dirección de las distintas pasadas. Para poder estudiar el efecto de todos estos factores, se aplica un diseño de experimentos optimizado para minimizar el número de ensayos necesarios. La adquisición de datos experimentales se realiza mediante un sensor óptico topográfico y se tratan posteriormente con un software especializado que calcula los diversos parámetros que caracterizan a la superficie. La discusión de los resultados, la cual engloba diversos estudios estadísticos mediante ANOVA, se centra en el efecto que tiene el bruñido sobre: la reducción de la textura, la redistribución del material y la posible reorientación de la anisotropía de la superficie. Además, se comparan los resultados cuando el bruñido se realiza con y sin la asistencia de vibraciones. Finalmente, se concluye con la combinación de factores que lleva a una mejor topografía superficial y se establecen los siguientes pasos recomendados para esta línea de investigación.
[ca] A Gran Bretanya es coneix com a council estates aquells polígons d'habitatge social construits durant els anys de postguerra. Conjunts residencials icònics, amb un estil arquitectònic característic i visualment força atractius. La construcció d'aquests nous barris no només va implicar nous models d'habitatge, també va suposar, més endavant, la relació d'aquestes arquitectures amb certs problemes de violència, comportaments anti- socials i mal funcionament que han comportat, en molts casos, el seu enderroc. La mala fama que malauradament encara arrosseguen, l'associació d'aquests barris a la classe treballadora i el seu caràcter estètic i cinematogràfic, han contribuit a la utilització extensiva dels council estates per a tota mena de gravacions, que ha portat a que aquestes construccions s'hagin fet el seu lloc en la cultura popular, musical i cinematogràfica. Amb aquest treball pretenc aprendre sobre els council estates a través de la seva aparició al cinema i estudiar el potencial dels enregistraments com a documentació vàlida d'aquells conjunts que ja no existeixen, a la vegada que reconstrueixo i revisc en certa manera unes arquitectures oblidades i enderrocades sense sentit.

[es] En Gran Bretaña se conoce como council estates aquellos polígonos de vivienda social construidos durante los años de posguerra. Conjuntos residenciales icónicos, con un estilo arquitectónico característico y visualmente bastante atractivos. La construcción de estos nuevos barrios no sólo implicó nuevos modelos de vivienda, también supuso, más adelante, la relación de estas arquitecturas con ciertos problemas de violencia, comportamientos anti- sociales y mal funcionamiento que han supuesto, en muchos casos, su demolición. La mala fama que desgraciadamente todavía arrastran, la asociación de estos barrios en la clase trabajadora y su carácter estético y cinematográfico, han contribuido a la utilización extensiva de los council estates para todo tipo de grabaciones, que ha llevado a que estas construcciones se hayan hecho su sitio en la cultura popular, musical y cinematográfica. Con este trabajo pretendo aprender sobre los council estates a través de su aparición en el cine y estudiar el potencial de las grabaciones como documentación válida de aquellos conjuntos que ya no existen, a la vez que reconstruyo y revivo en cierto modo unas arquitecturas olvidadas y derribadas sin sentido.
[ca] L'actual situació energètica i climàtica, juntament amb l'evolució de la tecnologia, ha impulsat un increment exponencial en l'ús de les energies renovables en els últims anys, especialment l'e- nergia solar fotovoltaica. Amb l'objectiu de captar més energia solar, s'estan construint diverses plantes solars amb seguidors solars. No obstant això, diversos seguidors solars han experi- mentat fallades estructurals durant episodis de vent intens, les quals estan relacionades amb fenòmens aeroelàstics com el torsional galloping, com és el cas de la planta solar Los Naranjos. En aquest treball, s'ha realitzat un estudi numèric del seguidor solar de la planta Los Naranjos. S'ha construït un model de l'estructura del seguidor, s'ha dut a terme una anàlisi modal per conèixer les seves freqüències naturals i també s'ha realitzat una anàlisi de tensions sota l'esforç de torsió causat pel vent, determinant els punts crítics del seguidor i corroborant que l'origen de les fallades és el torsional galloping. Finalment, s'han analitzat i proposat diverses possibles solucions, una de les quals consisteix a augmentar la rigidesa de l'estructura mitjançant l'ús de suports. S'ha dut a terme un estudi nu- mèric per comparar l'estructura original amb aquesta millora i s'ha corroborat que l'estructura amb suports és menys susceptible de ser afectada pel fenomen aeroelàstic i, per tant, de patir fallades

[es] La actual situación energética y climática, junto con la evolución de la tecnología, ha impul- sado un incremento exponencial en el uso de las energías renovables en los últimos años, es- pecialmente la energía solar fotovoltaica. Con el objetivo de captar más energía solar, se están construyendo diversas plantas solares con seguidores solares. Sin embargo, varios seguidores solares han experimentado fallas estructurales durante episodios de viento intenso, como es el caso de la planta solar Los Naranjos, las cuales están relacionadas con fenómenos aeroelásticos como el torsional galloping. En este trabajo, se ha realizado un estudio numérico del seguidor solar de la planta Los Naranjos. Se ha construido un modelo de la estructura del seguidor, se ha llevado a cabo un análisis modal para conocer sus frecuencias naturales y también se ha realizado un análisis de tensiones bajo el esfuerzo de torsión causado por el viento, determinando los puntos críticos del seguidor y corroborando que el origen de las fallas es el torsional galloping. Finalmente, se han analizado y propuesto diversas posibles soluciones, una de las cuales con- siste en aumentar la rigidez de la estructura mediante el uso de soportes. Se ha realizado un estudio numérico para comparar la estructura original con esta mejora y se ha corroborado que la estructura con soportes es menos susceptible de ser afectada por el fenómeno aeroelástico y, por lo tanto, de sufrir fallas
[ca] La globalització i el creixement tecnològic estan inexorablement lligats a l'apogeu de les TIC (Tecnologies de la Informació i Comunicació) i per tant als serveis informàtics i a les comunicacions, però aquest apogeu no implica que els serveis oferts pels proveïdors de serveis d'Internet als clients i la seva qualitat creixin de la mateixa manera. Per això, aquest treball està enfocat a desenvolupar un model d'auditoria utilitzant eines i mètodes per avaluar els diferents paràmetres de mesura de la qualitat del servei de Veu sobre IP. El resultat d'aquest treball és un document que analitza la infraestructura tecnològica i en el qual es detallen els paràmetres de mesura de qualitat de la xarxa, que determinaran si un client pot rebre aquests serveis amb la màxima qualitat.

[es] La globalización y el crecimiento tecnológico están inexorablemente ligados al auge de las TIC (Tecnologías de la Información y Comunicación) y por ende a los servicios informáticos y de comunicaciones, pero ese auge no implica que los servicios ofrecidos por los proveedores de servicios de Internet a los clientes y su calidad crezcan en las mismas proporciones. Por ello, este trabajo está dirigido a desarrollar un modelo de auditoría utilizando herramientas y métodos para evaluar los diferentes parámetros de medida de la calidad del servicio de Voz sobre IP. El resultado de este trabajo es un documento que analiza la infraestructura tecnológica y en el que se detallan los parámetros de medida de calidad de la red, que determinarán si un cliente puede recibir dichos servicios con la máxima calidad.
[ca] Objectiu: Els treballs realitzats en el context de l'arquitectura espanyola sobre la cuina s'han centrat, fonamentalment, en el seu equipament. No s'ha explicat, però, com s'ha incorporat la cuina-moderna, ideada per arquitectes i economistes centreeuropees en els anys 20, al projecte residencial a Espanya. Aquest aspecte s'aborda a través de projectes d'habitatge desenvolupats entre 1929 i 1956. El seu estudi ens desvetllarà el trànsit de la cuina pre-moderna, un recinte amb fogó, fins a la cuina-moderna, el recinte especialitzat, una peça identificativa del projecte domèstic modern. Metodologia: Establerts els tres models de cuina-moderna europea i determinats els sis aspectes que les caracteritzen, es realitza una descripció analítica de la cuina dels casos d'estudi. Aquests es prenen dels concursos d'habitatge desenvolupats en 1929, 1949 i 1956, als quals s'afegeixen dos exemples de projectes residencials significatius per cada un d'aquestes fites temporals. Conclusions: L'estudi revela un procés pausat i perllongat en el temps, del qual van estar absents les arquitectes espanyoles, així com la minsa empremta dels concursos en la política d'habitatge, entrant a qüestionar la seva capacitat per transformar o influir en la realitat. Originalitat: Es planteja la reflexió sobre l'aplicació dels processos d'investigació empírica i experimental com una alternativa a les propostes derivades dels concursos de projectes. Un aspecte particularment interessant per a la investigació sobre residència col·lectiva.

[es] Objetivo: Los trabajos realizados en el contexto de la arquitectura española sobre la cocina se han centrado, fundamentalmente, en su equipamiento. No se ha explicado, sin embargo, cómo se ha incorporado la cocina-moderna, ideada por arquitectas y economistas centroeuropeas en los años 20, al proyecto residencial en España. Este aspecto se aborda a través de proyectos de vivienda desarrollados entre 1929 y 1956. Su estudio nos desvelará el tránsito de la cocina pre-moderna, un recinto con fogón, hasta la cocina-moderna, el recinto especializado, una pieza identificativa del proyecto doméstico moderno. Metodología: Establecidos los tres modelos de cocina-moderna europea y determinados los seis aspectos que las caracterizan, se realiza una descripción analítica de la cocina de los casos de estudio. Estos se toman de los concursos de vivienda desarrollados en 1929, 1949 y 1956, a los que se añaden dos ejemplos de proyectos residenciales significativos por cada uno de estos hitos temporales. Conclusiones: El estudio desvela un proceso pausado y prolongado en el tiempo, del que estuvieron ausentes las arquitectas españolas, así como la exigua impronta de los concursos en la política de vivienda, entrando a cuestionar su capacidad para transformar o influir en la realidad. Originalidad: Se plantea la reflexión sobre la aplicación de los procesos de investigación empírica y experimental como una alternativa a las propuestas derivadas de los concursos de proyectos. Un aspecto particularmente interesante para la investigación sobre residencia colectiva.
[ca] Aquest treball final de grau mostra una alternativa al residu de la petxina de musclo, un desaprofitament comú provinent de les activitats aqüícoles i amb molt de potencial per a ser reutilitzat. Es pren com a objectiu poder valorar la viabilitat d'ús d'aquest residu per al disseny d'un escull artificial. La Mar Mediterrània es defineix com a lloc d'estudi per a la implementació de l'escull. D'entre tota la biodiversitat, destaca la posidònia oceànica, ja que és considerada el pulmó d'aquesta mar i en greu perill d'extinció. Es planteja un disseny paramètric per a donar forma a l'escull artificial, ja que és capaç de complir amb els paràmetres marcats per al bon desenvolupament de la P. oceànica. Per a fer-ho, s'usa el programa Rhinoceros 7. També es realitzen els càlculs i les simulacions necessàries per tal d'assumir un disseny capaç de suportar els factors fisicoquímics que actuaran sobre l'estructura.

[es] Este trabajo final de grado muestra una alternativa al desecho de la concha de mejillón, un desperdicio común proveniente de las actividades acuícolas y con mucho potencial para ser reutilizado. Se toma como objetivo poder valorar la viabilidad de uso de este residuo para el diseño de un arrecife artificial. El Mar Mediterráneo se define como lugar de estudio para la implementación del arrecife. De entre toda la biodiversidad, destaca la posidonia oceánica, ya que es considerada el pulmón de este mar y en grave peligro de extinción. Se plantea un diseño paramétrico para dar forma al arrecife artificial, ya que es capaz de cumplir con los parámetros marcados para el buen desarrollo de la P. oceánica. Para hacerlo, se usa el programa Rhinoceros 7. También se realizan los cálculos y las simulaciones necesarias por tal de asumir un diseño capaz de soportar los factores fisicoquímicos que actuarán sobre la estructura.
[ca] Les videoconsoles antigues són una font perfecta d'informació i coneixement. S'han originat comunitats enormes al seu voltant, donant pas a un ecosistema que permet l'estudi de diferents camps de la computació amb un objectiu definit i sobretot interessant. En aquest projecte, ens endinsem de ple en entendre el funcionament dels mecanismes interns d'un computador simple. Com tractar la programació a baix nivell des d'un llenguatge de programació modern i com dissenyar una aplicació que porti a la pràctica tots aquests conceptes. L'objectiu d'aquest treball és aprendre com funcionen tots i cadascun dels components de la Gameboy de Nintendo per tal de dissenyar i implementar un emulador capaç d'executar alguns jocs.

[es] Las videoconsolas antiguas son una fuente perfecta de información y conocimiento. Se han originado comunidades enormes a su alrededor, dando paso a un ecosistema que permite el estudio de diferentes campos de la computación con un objetivo definido y sobre todo interesante. En este proyecto, nos adentramos de lleno en entender el funcionamiento de los mecanismos internos de un computador simple. Como tratar la programación a bajo nivel desde un lenguaje de programación moderno y cómo diseñar una aplicación que lleve a la práctica todos estos conceptos. El objetivo de este trabajo es aprender cómo funcionan todos y cada uno de los componentes de la Gameboy de Nintendo para diseñar e implementar un emulador capaz de ejecutar algunos juegos.
[ca] La conducció autònoma és una de les branques de la intel·ligència artificial que més s'està estudiant en els últims anys. Les grans companyies automobilístiques equipen ja els seus vehicles amb sistemes cada vegada més avançats, i els cotxes totalment autònoms estan cada vegada més a prop de convertir-se en una realitat.\\ En aquest treball, es desenvolupa un model de conducció automàtica mitjançant aprenentatge per imitació, entrenat i provat dins d'un entorn virtual fotorrealista. El sistema intel·ligent es realitza mitjançant la millora continuada d'un model proposat de forma inicial, analitzant en cada iteració les fallades que es produeixen i proposant solucions per aplicar en la següent fase. Una vegada finalitzat el desenvolupament, es comprova com de bé generalitza el modelo final i es detecten les situacions en les quals el sistema falla i un conductor humà ha de prendre el control.\\ Els resultats mostren que el sistema és capaç de funcionar correctament en carreteres convencionals, durant el dia, tant amb temps assolellat com amb pluja lleugera. Malgrat això, té problemes per conduir correctament en vies urbanes, autopistes i sota condicions de baixa lluminositat (durant la nit i a l'interior dels túnels).

[es] La conducción autónoma es una de las ramas de la inteligencia artificial que más se está estudiando en los últimos años. Las grandes compañías automovilísticas equipan ya sus vehículos con sistemas cada vez más avanzados, y los coches totalmente autónomos están cada vez más cerca de convertirse en una realidad.\\ En este trabajo, se desarrolla un modelo de conducción automática mediante aprendizaje por imitación, entrenado y probado en un entorno virtual fotorrealista. El sistema inteligente se realiza mediante la mejora continuada de un modelo propuesto de forma inicial, analizando en cada iteración los fallos que se producen y proponiendo soluciones a aplicar en la siguiente fase. Una vez finalizado el desarrollo, se comprueba cómo de bien generaliza el modelo final y se detectan las situaciones en las que el sistema falla y un conductor humano debe tomar el control.\\ Los resultados muestran que el sistema es capaz de desenvolverse correctamente en carreteras convencionales, durante el día, tanto con tiempo despejado como con lluvia ligera. Sin embargo, tiene problemas para conducir correctamente en vías urbanas, autopistas y bajo condiciones de baja luminosidad (durante la noche y a través de túneles).