BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Aquest estudi examina els programes de formació inicial de mestres d'Educació Primària a Espanya, centrant-se en l'Ensenyament de Llengües Estrangeres (ELE) i la integració de tecnologia. L'estudi parteix del marc conceptual de Coneixement Pedagògic del Contingut Tecnològic (TPACK) (Mishra &amp; Kohler, 2006) i aplica una metodologia d'anàlisi de contingut. L'interès científic rau en l'escassetat d'estudis que examinen ELE dins del context espanyol. Es va fer un estudi nacional exhaustiu que va incloure les 39 universitats públiques que ofereixen el Grau en Educació Primària, analitzant en profunditat 496 guies de cursos d'ELE. Les troballes revelen que menys de la meitat de les assignatures incorporen tecnologia. Quan s'hi inclou, sorgeixen dues tendències: la integració de TPACK i la presentació de tecnologia com una competència general, no específicament adaptada a ELE. La conclusió principal és que la incorporació de TPACK en aquest context és moderada, cosa que evidencia la necessitat d'una integració més complexa i específica de la tecnologia en els programes de formació de mestres d'ELE. Això subratlla la importància de millorar la competència digital i pedagògica dels futurs educadors en un entorn educatiu cada cop més tecnològic.

[es] Este estudio examina los programas de formación inicial de maestros de Educación Primaria en España, centrándose en la Enseñanza de Lenguas Extranjeras (ELE) y la integración de tecnología. El estudio parte del marco conceptual de "Conocimiento Pedagógico del Contenido Tecnológico" (TPACK) (Mishra &amp; Kohler, 2006) y aplica una metodología de análisis de contenido. El interés científico radica en la escasez de estudios que examinen ELE dentro del contexto español. Se realizó un estudio nacional exhaustivo que incluyó a las 39 universidades públicas que ofrecen el Grado en Educación Primaria, analizando en profundidad 496 guías de cursos de ELE. Los hallazgos revelan que menos de la mitad de las asignaturas incorporan tecnología. Cuando se incluye, emergen dos tendencias: la integración de TPACK y la presentación de tecnología como una competencia general, no específicamente adaptada a ELE. La principal conclusión es que la incorporación de TPACK en este contexto es moderada, lo que evidencia la necesidad de una integración más compleja y específica de la tecnología en los programas de formación de maestros de ELE. Esto subraya la importancia de mejorar la competencia digital y pedagógica de los futuros educadores en un entorno educativo cada vez más tecnológico.
[ca] Jordi Henrich ha estat un dels protagonistes del desenvolupament de l'espai públic de Barcelona al llarg de més de dues dècades, tant des de la seva activitat com a arquitecte municipal, arquitecte de l'Àrea Metropolitana de Barcelona i la seva activitat professional privada. Aquest article estudia les característiques de l'espai públic - les que té i les que hauria de tenir - a través de la mirada d'aquest arquitecte creador de la Barcelona que pot quedar englobada en el denominat "Model Barcelona". Està organitzat a manera d'entrevista que ha estat editada pel Consell Editorial de la Revista per ampliar algunes referències vinculades amb el desenvolupament dels continguts de l'article.

[es] Jordi Henrich ha sido uno de los protagonistas del desarrollo del espacio público de Barcelona a lo largo de más de dos décadas, tanto desde su actividad como arquitecto municipal, arquitecto del Área Metropolitana de Barcelona y su actividad profesional privada. Este artículo estudia las características del espacio público – las que tiene y las que debería tener – a través de la mirada de este arquitecto hacedor de la Barcelona que puede quedar englobada en el denominado "Modelo Barcelona". Está organizado a modo de entrevista que ha sido editada por el Consejo Editorial de la Revista para ampliar algunas referencias vinculadas con el desarrollo de los contenidos del artículo.
[ca] El llibre Socialist States and the Environment de Salvatore Engel-Di Mauro és una invitació a reavaluar les pràctiques i polítiques ambientals del socialisme d'estat, a valorar, en la seva dimensió justa, els beneficis que van aconseguir en matèria mediambiental. D'origen italià aquest doctor en geografia especialista en edafologia radicat a Nova York, mitjançant un enfocament comparatiu i multiescalar, Engel-Di Mauro revisa les diverses experiències ambientals del socialisme d'estat, tant de l'URSS com de la Xina i Cuba, la seva crítica és puntillosa sobre el que va funcionar i el que no va funcionar en matèria ambiental dins d'aquests i altres països etiquetats com a socialistes.

[es] El libro Socialist States and the Environment de Salvatore Engel-Di Mauro, es una invitación a reevaluar las prácticas y políticas ambientales del socialismo de estado, a valorar, en su justa dimensión, los beneficios que lograron en materia medioambiental. De origen italiano este doctor en geografía especialista en edafología radicado en Nueva York, a través de un enfoque comparativo y multiescalar, Engel-Di Mauro revisa las diversas experiencias ambientales del socialismo de estado, tanto de la URSS, como de China y Cuba, su crítica es puntillosa sobre lo que funcionó y lo que no funcionó en materia ambiental dentro de esos y otros países etiquetados como socialistas.
[ca] Aquest treball constitueix una revisió crítica de la manera en què es presenten els continguts gramaticals al projecte didàctic EKI elaborat per l'editorial IkasElkar per a l'últim cicle de Primària. Aquest projecte sorgeix de la necessitat d'editar materials didàctics coherents amb el Decret curricular 236/2015 per a l'Educació Bàsica de la CAPV, en el marc del pla estratègic Heziberri 2020 per a la millora del sistema educatiu basc. Un dels objectius del projecte és el multilingüisme i, per aconseguir-lo, es recorre a un plantejament integrat de llengües que té l'euskera d'eix. L'objectiu d'aquest treball consisteix a analitzar com s'insereix en aquest context la didàctica de la gramàtica. Després de l'anàlisi dels materials de Llengua Castellana, Eusquera i Anglès, es conclou que els principis metodològics són adequats, tot i que pel que fa a l'ensenyament de la gramàtica, es troba a faltar més desenvolupament de la reflexió metalingüística i més aprofitament de la comparació entre llengües.

[es] Este trabajo constituye una revisión crítica de la manera en que se presentan los contenidos gramaticales en el proyecto didáctico EKI elaborado por la editorial IkasElkar para el último ciclo de Primaria. Dicho proyecto surge a raíz de la necesidad de editar materiales didácticos coherentes con el Decreto curricular 236/2015 para la Educación Básica de la CAPV, en el marco del plan estratégico Heziberri 2020 para la mejora del sistema educativo vasco. Uno de los objetivos del proyecto es el multilingüismo y, para alcanzarlo, se recurre a un planteamiento integrado de lenguas que tiene como eje el euskara. El objetivo de este trabajo consiste en analizar cómo se inserta en dicho contexto la didáctica de la gramática. Tras el análisis de los materiales de Lengua Castellana, Euskara e Inglés, se concluye que los principios metodológicos son adecuados, aunque, en lo que a la enseñanza de la gramática se refiere, se echa en falta un mayor desarrollo de la reflexión metalingüística y un mayor aprovechamiento de la comparación entre lenguas.
[ca] Els últims anys de Xile han estat marcats per la demanda ciutadana de canviar-ne la Constitució Política redactada durant la dictadura. La present recerca ha utilitzat com a experiències per a l'anàlisi la Consulta Ciutadana de Michelle Bachelet i el procés constituent de 2021-2022 per identificar els elements de continuïtat i discontinuïtat presents en tots dos intents. Mitjançant l'ús d'entrevistes en profunditat a persones que van viure totes dues instàncies de participació ciutadana, s'hi conclou que aquests dos processos són complementaris. La Consulta Ciutadana va ser la instal·lació del concepte de "Nova Constitució" amb activitats incipients per vincular-hi la ciutadania, mentre que, després de l'Esclat Social de l'any 2019, que va donar origen al procés constituent de 2021-2022, es va pretendre fer real la consigna encunyada per la comunitat a través de l'elecció d'una Convenció Constitucional encarregada de la seva redacció.

[es] Los últimos años de Chile han estado marcados por la demanda ciudadana de cambiar su Constitución Política redactada durante la dictadura. Esta investigación utilizó como experiencias para el análisis la Consulta Ciudadana de Michelle Bachelet y el proceso constituyente 2021-2022 para identificar los elementos de continuidad y discontinuidad presentes en ambos intentos. Mediante la aplicación de entrevistas en profundidad a personas que vivieron ambas instancias de participación ciudadana, se concluye que dichos procesos son complementarios. La Consulta Ciudadana fue la instalación del concepto "Nueva Constitución" con incipientes actividades para vincular a la ciudadanía, mientras que, tras el Estallido Social del año 2019 que dio origen al proceso constituyente 2021-2022 se buscó hacer real la consigna acuñada por la comunidad, a través de la elección de una Convención Constitucional encargada de su redacción.
[ca] Durant la primera dècada des de la finalització de la Segona Guerra Mundial, els Estats Units cregueren fermament que Europa Occidental podia reorganitzar-se política, econòmica i socialment com una federació seguint el model nord-americà. A tal fi, estigueren disposats a invertir els diners necessaris per fer-ho realitat. Si bé un programa com el Pla Marshall és prou conegut a nivell general, no ho és tant els diners que es canalitzaren a través d'organitzacions que implicaven a la societat civil com el Moviment Europeu. Organismes com el American Committee on United Europe (ACUE) feren de pont entre els Estats Units i Europa. per els dòlars nord-americans

[es] Durante la primera década tres la finalización de la Segunda Guerra Mundial, los Estados Unidos creyeron firmemente que Europa Occidental podía reorganizarse política, económica y socialmente como una federación siguiendo el modelo norteamericano. A tal fin, estuvieron dispuestos a invertir el dinero necesario para hacerlo realidad. Si bien, un programa como el Plan Marshall es ampliamente conocido, no lo son tanto los dólares que se canalizaron a través de organizaciones que implicaban a la sociedad civil como el Movimiento Europeo. Organismos como el American Committee on United Europe (ACUE) fueron el puente entre los Estados Unidos y Europa para los dólares norteamericanos.
[ca] Aquest article explora la conceptualització de la llibertat a les memòries de la periodista i activista digital iraniana-estatunidenca Masih Alinejad, tot examinant The Wind in My Hair: My Fight for Freedom in Modern Iran (2018) respecte a l'activisme d'Alineejad en el moviment "Dona, Vida, Llibertat" a l'Iran. S'utilitza un marc crític extret de les crítiques feministes del feminisme neoliberal i l'hospitalitat de Derrida per centrar-se en com Alinejad repeteix les narratives de la minoria model i l'excepcionalisme nord-americà. Aquestes narratives neoliberals tenen el potencial de convertir tant l'Iran com els Estats Units en llocs inhòspits per a les dones. L'article conclou que una lectura interseccional de l'enfocament neoliberal d'Alineejad sobre les experiències de les dones tant als Estats Units com a l'Iran demostra que no coincideix amb les reivindicacions del moviment "Dona, Vida, Llibertat".

[es] Este artículo explora la conceptualización de la libertad en las memorias de la periodista y activista digital iraní-estadounidense Masih Alinejad, examinando The Wind in My Hair: My Fight for Freedom in Modern Iran (2018) respecto al activismo de Alinejad en el movimiento "Mujer, Vida, Libertad" en Irán. Se utiliza un marco crítico extraído de las críticas feministas del feminismo neoliberal y la hospitalidad de Derrida para centrarse en cómo Alinejad repite las narrativas de la minoría modelo y el excepcionalismo estadounidense. Estas narrativas neoliberales tienen el potencial de convertir tanto a Irán como a Estados Unidos en lugares inhóspitos para las mujeres. El artículo concluye que una lectura interseccional del enfoque neoliberal de Alinejad sobre las experiencias de las mujeres tanto en Estados Unidos como en Irán demuestra que no coincide con las reinvindicaciones del movimiento "Mujer, Vida, Libertad".
[ca] En aquest article aprofundeixo sobre el paper que adquireixen les tecnologies digitals en la construcció de la relació pedagògica universitària. Les tradicionals formes de control i organització educativa s'amaguen sota l'aparent sensació de modernitat que proporciona la utilització de les tecnologies digitals. Per això, a través de la visió de l'estudiant plantejo l'anàlisi sobre les formes d'autoritat que desenvolupa el professorat intervingudes per la utilització d'aquests nous recursos. Asímismo, realitzo una aproximació la influència d'estós mitjans en la construcció del coneixement professional dels futurs mestres en formació. El següent estudi parteix d'una perspectiva construccionista (Holstein i Gubrium, 2008) de la investigació i es basa en els relats d'experiència (Connelly i Clandinin, 1995) generats per alumnat de magisteri a partir del debat d'un incident crític (Day, 2006). El relat dels estudiants posa de manifest la falta de neutralitat que guarda tota tecnologia així com la necessitat de reflexió docent que comporta la seva introducció a les aules universitàries.

[es] En este artículo profundizo sobre el papel que adquieren las tecnologías digitales en la construcción de la relación pedagógica universitaria. Las tradicionales formas de control y organización educativa se esconden bajo la aparente sensación de modernidad que proporciona la utilización de las tecnologías digitales. Por ello, a través de la visión del estudiante planteo el análisis acerca de las formas de autoridad que desarrolla el profesorado mediadas por la utilización de estos nuevos recursos. Asimismo, realizo una aproximación a la influencia de estos medios en la construcción del conocimiento profesional de los futuros maestros en formación. El siguiente estudio parte de una perspectiva construccionista (Holstein y Gubrium, 2008) de la investigación y se basa en los relatos de experiencia (Connelly y Clandinin, 1995) generados por alumnado de Magisterio a partir del debate de un incidente crítico (Day, 2006). El relato de los estudiantes pone de manifiesto la falta de neutralidad que guarda toda tecnología, así como la necesidad de reflexión docente que conlleva su introducción en las aulas universitarias.
[ca] Dins dels múltiples aspectes sobre la vida espanyola i internacional als quals el noticiari del NO-DO va prestar la seva atenció, la cinematografia va ocupar un lloc important. En el període comprès entre el 1943 i el 1950, aquesta presència va ser habitual, constant i diversa, i les implicacions del cinema van anar evolucionant a mesura que el panorama sociopolític canviava. El noticiari va tendir a relacionar el cinema, no tant amb el seu valor cultural i artístic, com amb la seva importància com a mecanisme de propaganda i evasió de la societat.

[es] Dentro de los múltiples aspectos acerca de la vida española e internacional a los que el noticiario del NO-DO prestó su atención, la cinematografía ocupó un importante lugar. En el periodo comprendido entre 1943 y 1950, esa presencia fue habitual, constante y diversa, y las implicaciones del cine fueron evolucionando a medida que el panorama sociopolítico cambiaba. El noticiario tendió a relacionar al cine, no tanto con su valor cultural y artístico, como con su importancia como mecanismo de propaganda y evasión de la sociedad.
[ca] El present article analitza la conceptualització paradoxal de l'exili segons el paradigma de Said i expandeix aquesta anàlisi amb les reflexions de Joseba Sarrionandia. En l'obra de Sarrionandia es percep un viatge intel·lectual fins a arribar a la posició ontològica de l'exili. El silenci i la cerca d'una nova llengua són dos moments de trànsit en l'itinerari sarrionandià fins a armar una escriptura capaç d'expressar la perspectiva de marginalitat i dissidència que suposa l'exili com a paradigma. El final de l'article s'enfoca en l'erudit assaig Moroak gara behelaino artean? per a comprendre a grans trets l'escriptura contrapuntística de Sarrionandia.

[es] El presente artículo analiza la conceptualización paradójica del exilio según el paradigma de Said y expande dicho análisis con las reflexiones de Joseba Sarrionandia. En la obra de Sarrionandia se percibe un viaje intelectual hasta llegar a la posición ontológica del exilio. El silencio y la búsqueda de una nueva lengua son dos momentos de tránsito en el itinerario sarrionandiano hasta armar una escritura capaz de expresar la perspectiva de marginalidad y disidencia que supone el exilio como paradigma. El final del artículo se enfoca en el erudito ensayo Moroak gara behelaino artean? para comprender a grandes rasgos la escritura contrapuntística de Sarrionandia.
[ca] La majoria de les universitats enfronten diversos problemes i obstacles educatius que la tecnologia i els modes electrònics d'aprenentatge poden superar. Actualment hi ha moltes fonts i eines d'aprenentatge e-learning disponibles per al seu ús, com els cursos massius oberts en línia (MOOC), i la plataforma d'aprenentatge electrònic Moodle s'ha utilitzat en moltes universitats de tot el món. Les eines d'aprenentatge e-learning poden proporcionar formació i educació a un gran nombre d'estudiants amb diversos orígens culturals i nivells educatius. El present estudi té com a objectiu estudiar l'impacte de l'e-learning en el sector de l'educació superior des del punt de vista dels estudiants. S'ha observat en l'estudi que les eines d'aprenentatge electrònic i les seves característiques interactives augmenten la motivació dels estudiants de pregrau per al procés d'aprenentatge. A més, aquest estudi també va observar que l'aprenentatge e-learning podria fracassar en l'educació si se sobreestima el que aconsegueix. D'aquest estudi obtenim una visió global de les tendències actuals i futures de les eines d'e-learning i per tant aportem possibles comentaris importants per a l'ús d'eines d'e-learning a l'aula.

[es] La mayoría de las universidades enfrentan diversos problemas y obstáculos educativos que la tecnología y los modos electrónicos de aprendizaje pueden superar. Actualmente hay muchas fuentes y herramientas de aprendizaje e-learning disponibles para su uso, como los cursos masivos abiertos en línea (MOOC), y la plataforma de aprendizaje electrónico Moodle se ha utilizado en muchas universidades de todo el mundo. Las herramientas de aprendizaje e-learning pueden proporcionar formación y educación a un gran número de estudiantes con diversos orígenes culturales y niveles educativos. El presente estudio tiene como objetivo estudiar el impacto del e-learning en el sector de la educación superior desde el punto de vista de los estudiantes. Se ha observado en el estudio que las herramientas de aprendizaje electrónico y sus características interactivas aumentan la motivación de los estudiantes de pregrado para el proceso de aprendizaje. Además, este estudio también observó que el aprendizaje e-learning podría fracasar en la educación si se sobreestima lo que logra. De este estudio obtenemos una visión global de las tendencias actuales y futuras de las herramientas de e-learning y por tanto aportamos posibles comentarios importantes para el uso de herramientas de e-learning en el aula.
[ca] Tot fixant el temps informatiu anterior a la situació de confinament per la COVID-19 a Espanya, a través de dos diaris d'àmplia divulgació a Catalunya, s'ha realitzat una cronologia per analitzar si els mitjans han creat en més gran o menor mesura un estat d'alarma de qualsevol mena (sanitària, econòmica...), així com per veure si han anticipat mesures que s'implementarien més tard o que servissin per qüestionar o matisar el que s'està fent a Espanya. Amb els resultats obtinguts, s'ha fet un balanç global de la informació que els mitjans controlats han subministrat, i s'ha relacionat amb controvèrsies actuals, com ara: si es va dur a terme un seguiment adient de l'evolució de la pandèmia; quines crítiques es poden fer d'entrada a la planificació i la gestió de la crisi; el dilema entre crisi sanitària i crisi econòmica; entre drets humans contra contenció del virus, i els canvis futurs que es poden percebre.

[es] Fijando el tiempo informativo anterior a la situación de confinamiento por la COVID-19 en España, a través de dos periódicos de amplia divulgación en Cataluña, se ha realizado una cronología para analizar si los medios han creado en mayor o menor medida un estado de alarma de cualquier tipo (sanitaria, económica...), también para ver si han anticipado medidas que vayan a hacerse, o sirvan para cuestionar o matizar lo que se está haciendo en España. Con los resultados obtenidos se ha llevado a cabo un balance global de la información que los medios controlados han suministrado, y se ha relacionado con controversias actuales, como: si se realizó un seguimiento adecuado de la evolución de la pandemia, qué críticas se pueden hacer de inicio a la planificación y gestión de la crisis, el dilema de la crisis sanitaria - crisis económica, derechos humanos versus contención del virus y los cambios futuros que se apuntan.
[ca] Des dels seus inicis acadèmics, la criminologia s'ha vingut ocupant gairebé amb exclusivitat de la criminalitat individual, amb el que, tal i com es pregunta W. Morrison en la seva obra Criminología, civilización y nuevo orden mundial, què ha de dir la criminologia enfront dels innombrables genocidis i crims de guerra del segle passat i el present? I respecte a les conseqüències socials i medi ambientals del model econòmic neoliberal actual? Per intentar respondre aquestes preguntes s'haurà de separar i autonomitzar, epistemològicament, la criminologia y la justícia penal, adaptant unes perspectives i uns punts de vista propis. Una criminologia refundada críticament realitzaria dos funcions, una descriptiva i l'altre prescriptiva. La descriptiva efectuaria un anàlisi conceptual dels diversos tipus de crims del poder i una investigació empírica sobre la seva varietat fenomenològica; mentre que en la funció prescriptiva promocionaria una sèrie de polítiques i mesures per la reformulació de la jerarquia dels bens jurídics mereixedors de tutela penal.

[es] Desde sus inicios académicos, la criminología se ha venido ocupando casi con exclusividad de la criminalidad individual, con lo que, tal y como se pregunta W. Morrison en su obra Criminología, civilización y nuevo orden mundial, ¿qué tiene qué decir la criminología frente a los innumerables genocidios y crímenes de guerra del siglo pasado y del presente?, ¿Y respecto a las consecuencias sociales y medioambientales del modelo económico neoliberal actual? Para intentar contestar estas preguntas se deberá separar y autonomizar, epistemológicamente, la criminología y la justicia penal, adoptando unas perspectivas y puntos de vista propios.Una criminología refundada críticamente realizaría dos funciones, una descriptiva y otra prescriptiva. La descriptiva efectuaría un análisis conceptual de los diversos tipos de crímenes del poder y una la investigación empírica sobre su variedad fenomenológica; mientras que en la función prescriptiva promocionaría una serie de políticas y medidas para la reformulación de la jerarquía de los bienes jurídicos merecedores de tutela penal.