[ca] Aquest estudi va optimitzar el model desenvolupat per Tambroni i Seminara (2012), originalment dissenyat per simular la formació de maresmes salines i l'evolució a llarg termini dels sistemes de canals i maresmes. Es van afegir submòduls addicionals per predir la presència de cinc espècies de macrozoobentos a la Llacuna de Venècia, incloent-hi simulacions del creixement i descomposició de quatre espècies virtuals de vegetació: Spartina, Sarcocornia, Limonium i Juncus. Un altre dels mòduls va incloure l'estimació de la producció total de carboni orgànic (TOC, per les seves sigles en anglès), com a resultat de la descomposició de la vegetació i el creixement d'arrels. Per a la calibració del model, es van utilitzar dades històriques de 94 estacions a la Llacuna de Venècia, centrant-se en el contingut de TOC en els sediments i la presència de macrozoobentos. L'Anàlisi d'Espècies Indicadores (ISA, per les seves sigles en anglès) va identificar llindars específics de TOC en els quals dominen espècies com *Heteromorfos filiformis*, *Abra alba* i *Cerastoderma glaucum*. El model millorat es va utilitzar per simular tres escenaris explorant els efectes de l'augment del nivell del mar basats en els escenaris de l'IPCC SSP3-7.0 i SSP5-8.5, en comparació amb un escenari sense augment del nivell del mar. Els resultats van indicar que la vegetació podria mitigar alguns impactes de l'augment del nivell del mar, tot i que els nivells elevats en van inhibir el creixement. El model va predir amb èxit la presència d'espècies clau de macrozoobentos, però també va identificar àrees que requereixen un refinament més gran. El treball futur hauria d'incorporar efectes dinàmics del vent i projeccions del canvi climàtic per millorar les estimacions del transport de sediments i del TOC. Es recomana dur a terme treball de camp a les maresmes salines de la Llacuna de Venècia per validar el model.

[es] Este estudio mejoró el modelo desarrollado por Tambroni y Seminara (2012), originalmente diseñado para simular la formación de marismas salinas y la evolución a largo plazo de los sistemas de canales y marismas. Se añadieron submódulos adicionales para predecir la presencia de cinco especies de macrozoobentos en la Laguna de Venecia, incluyendo simulaciones del crecimiento y descomposición de cuatro especies virtuales de vegetación: Spartina, Sarcocornia, Limonium y Juncus; incluyendo la estimación de la producción total de carbono orgánico (TOC), como resultado de la descomposición de la vegetación y el crecimiento de raíces. Para la calibración del modelo, se emplearon datos históricos de 94 estaciones en la Laguna de Venecia, centrándose en el contenido de TOC en los sedimentos y la presencia de macrozoobentos. El Análisis de Especies Indicadoras (ISA) identificó umbrales específicos de TOC en los que dominan especies como Heteromorfos filiformis, Abra alba y Cerastoderma glaucum. El modelo mejorado se utilizó para simular tres escenarios explorando los efectos del aumento del nivel del mar basados en los escenarios del IPCC SSP3-7.0 y SSP5-8.5, en comparación con un escenario sin aumento del nivel del mar. Los resultados indicaron que la vegetación podría mitigar algunos impactos del aumento del nivel del mar, aunque los niveles elevados inhibieron su crecimiento. El modelo predijo con éxito la presencia de especies clave de macrozoobentos, pero también identificó áreas que requieren mayor refinamiento. El trabajo futuro debería incorporar efectos dinámicos del viento y proyecciones del cambio climático para mejorar las estimaciones del transporte de sedimentos y del TOC. Se recomienda realizar trabajo de campo en las marismas salinas de la Laguna de Venecia para validar el modelo.