BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] La Guerra de la Triple Aliança contra el Paraguai (1864-1870) va ser un esdeveniment decisiu, ja que el final de la contesa va implicar l'ocupació del Paraguai per part dels aliats: l'Imperi Brasiler i la República Argentina. La premsa va ser durant aquest període un àmbit privilegiat per a la discussió política. La crisi econòmica, les lluites faccioses i l'experiència de l'ocupació, van propiciar diversos usos de tres termes bàsics: sobirania, nació i independència. Termes que van desenvolupar un paper protagonista durant el procés d'independències, i la posterior construcció dels Estats Nacionals a Hispanoamèrica.

[es] La Guerra de la Triple Alianza contra el Paraguay (1864-1870) fue un acontecimiento decisivo, ya que el final de la contienda implicó la ocupación del Paraguay por parte de los aliados: el Imperio Brasileño y la República Argentina. La prensa fue durante ese periodo un ámbito privilegiado para la discusión política. La crisis económica, las luchas facciosas y la experiencia de la ocupación, propiciaron diversos usos de tres términos básicos: soberanía, nación e independencia. Términos que desarrollaron un rol protagónico durante el proceso de independencias, y la posterior construcción de los Estados Nacionales en Hispanoamérica.
[ca] L'article proposa una aproximació des de l'estudi de les joventuts rurals en el context de les problemàtiques socioambientals provocades pel creixement de l'agroindústria. Aquest model agrícola, en el cas específic analitzat, ha promogut des de fa algunes dècades el monocultiu de la dacsa; el model de desenvolupament rural implementat està arribant als seus límits i provocant gran part de la crisi generalitzada que es viu en el medi rural mexicà. Un dels elements imprescindibles en aquesta forma de producció és l'ús d'agroquímics, el creixement ha estat exponencial i es van acumulant els seus efectes socioambientals. Es presenta, etnogràficament, un episodi on diferents generacions es confronten sobre els efectes d'aquestes pràctiques agrícoles, analitzant-lo des d'una perspectiva intergeneracional, que permet veure la complexitat dels conflictes que es juguen en els territoris rurals marcats per l'agroextractivisme, els efectes amenacen la vida digna de joventuts i infàncies en el medi rural

[es] El artículo muestra una perspectiva de análisis de las problemáticas socioambientales provocadas por el crecimiento de la agroindustria. Dicho modelo agrícola, en el caso específico analizado, ha promovido desde hace algunas décadas el monocultivo del maíz; el modelo de desarrollo rural implementado está llegando a sus límites y provocando gran parte de la crisis generalizada que se vive en el medio rural mexicano. Uno de los elementos imprescindibles en esta forma de producción es el uso de agroquímicos, cuyo crecimiento ha sido exponencial y se van acumulando sus efectos. Se presenta una experiencia donde distintas generaciones se confrontan sobre los efectos de estas prácticas agrícolas, analizándola desde una perspectiva intergeneracional, que permite ver la complejidad de los conflictos que se juegan en los territorios rurales.
[ca] Aquest article té com a objectiu descriure l'experiència docent del Postgrau d'Estudis Urbans i del Màster d'Estudis Urbans Avançats, organitzats pel Departament de Geografia de la Universitat de Barcelona, durant els cursos 2017-2018 i 2018-2019. S'analitzen, així, ambdós plans d'estudis, exposant les motivacions que van conduir a la seva proposta a l'Agència de Postgraus, com a resposta a diferents crisis —del projecte modern, de les Ciències Socials, de la Geografia i dels Estudis Urbans—, i sobre la base d'hipòtesis originals. Aquestes propostes docents són caracteritzades a partir dels seus continguts i estructures curriculars, objectius i competències, i metodologies i instruments d'avaluació. Tots aquests elements es van organitzar amb el propòsit d'integrar els quatre enfocaments de la Geografia Humana: social, econòmic, cultural i polític, una síntesi sobre la qual recuperar allò urbà i la urbanització, avui tancats en la forma ciutat i aglomeració, com a objectes d'estudi perduts per als Estudis Urbans.

[es] Este artículo tiene como objetivo describir la experiencia docente del Posgrado de Estudios Urbanos y del Máster de Estudios Urbanos Avanzados, organizados en el Departamento de Geografía de la Universidad de Barcelona, durante los cursos 2017-2018 y 2018-2019. Se analizan, así, sendos planes de estudio, exponiendo las motivaciones que condujeron a su propuesta a la Agencia de Posgrados, como respuesta a diferentes crisis -del proyecto moderno, de las Ciencias Sociales, de la Geografía y de los Estudios Urbanos-, y sobre la base de hipótesis originales. Estas propuestas docentes son caracterizadas a partir de sus contenidos y estructuras curriculares, objetivos y competencias, y metodologías e instrumentos de evaluación. Todos esos elementos se organizaron sobre el propósito de integrar los cuatro enfoques de la Geografía Humana: social, económico, cultural y político, síntesis sobre la cual recuperar lo urbano y la urbanización, hoy encerrados en la forma ciudad y aglomeración, como objetos de estudio perdidos para los Estudios Urbanos.
[ca] El Cantó Noroest Peninsular es projecta com una regió europea amb dificultats per inserir-se en els eixos d'integració global. Situació que es concreta en l'estancament de les seves àrees urbanes i en la contracció del seu territori rural, en particular el seu extens àmbit muntanyós. Les polítiques de l'administració en aquest àmbit territorial han actuat declarant-lo espai classificat i, a continuació, generant una normativa protectora del medi "natural" que pren la part pel tot, oblida el caràcter cultural del paisatge rural i la importància del patrimoni vinculat, per a continuació actuar com a política d'ordenació del territori. La impertinència d'aquest enfoc es visualitza en la muntanya astur lleonesa, on s'accentuen les contradiccions.

[es] El Canto Noroeste Peninsular se proyecta como una región europea con dificultades para su inserción en los ejes de integración global. Situación que se concreta en el estancamiento de sus áreas urbanas y en la contracción de su territorio rural, en particular su extenso ámbito montañoso. Las políticas de la administración en dicho ámbito territorial han actuado declarándolo espacio clasificado y, a continuación, generado una normativa protectora del medio "natural" que toma la parte por el todo, olvida el carácter cultural del paisaje rural y la importancia del patrimonio vinculado, para a continuación actuar como política de ordenación del territorio. La impertinencia de este enfoque se visualiza en la montaña asturleonesa, donde se acentúan sus contradicciones
[ca] El present text vol presentar la remunicipalització de l'aigua urbana com un mecanisme davant del neoliberalisme i fer paleses les seves connexions amb la cerca de formes d'assolir una major democràcia. Per això, l'auge del comú es presenta com l'eina que ha servit per repensar la remunicipalització en tant que mecanisme per a l'impuls del canvi social.El cas més rellevant entre els anys 2015 i 2019 va ser el de la ciutat de Terrassa, on es va remunicipalitzar el servei d'aigua urbana que, fins a aquell moment, havia estat controlat per Mina Pública d'Aigües de Terrassa S.A. Aquest procés de remunicipalització va culminar amb la creació de l'Observatori de l'Aigua de Terrassa (OAT), que és una de les experiències més innovadores en govern de serveis amb mecanismes de coproducció liderats per la pròpia ciutadania organitzada. Un espai-eina que, a la vegada que que recull el final d'un camí, és porta d'entrada per a l'aprofundiment de debats, igual que per a l'obertura de línies de treball que s'estenen tot augmentant el seu abast més enllà de l'aigua i de Terrassa.

[es] El presente texto se propone presentar la remunicipalización del agua urbana como mecanismo ante el neoliberalismo y sus conexiones con la búsqueda de formas para una mayor democracia. Para ello, el auge del común aparece como la herramienta que ha servido para repensar la remunicipalización como mecanismo para el impulso del cambio social. El caso más relevante entre los años 2015 y 2019 fue el de la ciudad de Terrassa, donde se remunicipalizó el servicio de agua urbana que hasta ese momento había estado controlado por Mina Pública d'Aigües de Terrassa S.A. Este proceso de remunicipalización culminó con la creación del Observatorio del Agua de Terrassa (OAT), que es una de les experiencias más innovadoras en gobierno de servicios con mecanismos de coproducción liderados por la propia ciudadanía organizada. Un espacio-herramienta que, toda vez que recoge el final de un camino, es puerta de entrada para la profundización de debates, así como para la apertura de líneas de trabajo que se extienden aumentando el alcance más allá del agua y de Terrassa.
[ca] Els estudiants de francès L1 presenten dificultats en revisar textos, especialment en l'aplicació dels seus coneixements gramaticals a l'escriptura i per la complexitat de l'ortografia francesa. Les eines d'aprenentatge digital en línia poden ajudar, però quin és el potencial real d'aquestes eines per desenvolupar habilitats de revisió? Basant-nos en Arseneau i Geoffre (2023), presentem els resultats d'un estudi d'enfocament sistemàtic en què examinem 126 eines digitals per a la revisió gramatical de textos en francès com a L1, utilitzant tres variables: contingut gramatical, tipus de tasca i retroalimentació. Trobem que 92.9 % de les eines se centren en continguts gramaticals específics (principalment ortografia gramatical) i impliquen un sol tipus de tasca (87.3 %). A més, les tasques més importants per a l'aprenentatge de la revisió de textos, com identificar i corregir errors, les aborden molt poques eines. No obstant això, la retroalimentació proporcionada als alumnes és generalment exhaustiva, sovint combinant diversos modes, incloent explicacions o indicis metalingüístics (76.2 %). Discutim els resultats tenint en compte els principis per a la revisió i l'ensenyament gramatical, juntament amb una reflexió sobre les implicacions pedagògiques i sobre com podria ser un disseny d'"eina ideal", que podria incorporar intel·ligència artificial.

[es] Muchas herramientas digitales de aprendizaje en línea, concretamente para el aprendizaje de la revisión de textos. ¿Cuál es el potencial real de estas herramientas para el desarrollo de la competencia de revisión? ¿En qué medida poseen características que puedan preparar a los estudiantes para transferir sus conocimientos gramaticales por escrito? Basándose en un estudio (Autor, 2023), esta contribución presenta los resultados de una revisión sistemática que analizó 126 herramientas digitales disponibles en línea para el aprendizaje de la revisión gramatical de textos utilizando tres variables (contenido gramatical, tarea, retroalimentación) en francés L1. Los resultados muestran que la mayoría de las herramientas digitales analizadas (92,9%) tienden a aislar un determinado tipo de contenido gramatical (principalmente ortografía gramatical) y a solicitar un único tipo de tarea (87,3%). Además, las tareas más relevantes para el aprendizaje de la revisión de textos, que son la detección de un error y la corrección de un error, sorprendentemente sólo son abordadas por unas pocas herramientas. Sin embargo, la retroalimentación proporcionada al alumno parece bastante rica, ya que combina diferentes formas, incluidas las explicaciones o pistas metalingüísticas (76,2%). Los resultados se discuten a la luz de los principios de la revisión y la enseñanza de la gramática.
[ca] L' estudi de la jurisprudència del TEDH mostra que existeix un dret a l'autonomia reproductiva del qual podem deduir el drets següents: a generar embrions in vitro, a recórrer al diagnòstic genètic preimplantacional per seleccionar fills sense una malaltia herditària, a revocar el consentiment per a la implantació d'embrions i a destinar-los a la investigación científica.

[es] El estudio de la jurisprudencia del TEDH muestra que existe un derecho a la autonomía reproductiva del que podemos deducir una serie de derechos: a generar embriones in vitro, a recurrir al diagnóstico genético preimplantacional para seleccionar hijos sin una enfermedad hereditaria, a revocar el consentimiento para la implantación de embriones y a destinarlos a la investigación científica.
[ca] INTRODUCCIÓ. La relació que s'estableix entre estudiant i docent durant el procés de realització de la tesi doctoral sol estar molt impregnada per les línies de treball pròpies del grup de recerca al qual pertanyen. De vegades, però, es donen circumstàncies una mica particulars, vivències que converteixen aquesta relació en un camp d'experiències vinculades al diàleg que va encaixant amb les fases de la tesi. La confiança entre els dos participants es renova en cada pas de la complicitat assumida. MÈTODE. Presentem un estudi de cas d'una activitat que hem viscut conjuntament, ja que el tema de la tesi de la doctoranda (el projecte Second Round) és, precisament, una activitat d'innovació educativa viscuda en directe i en primera persona per les dues parts. RESULTATS. Fem servir un símil cinematogràfic per elaborar la part creativa de l'estudi, ja que el film La mort en directe, del director francès Bertrand Tavernier, conté elements que ens han resultat molt suggeridors per explicar la temàtica. DISCUSSIÓ. Plantegem fins a quin punt pot resultar eficaç el fet d'experimentar personalment el procés d'allò que serà el treball mateix de la tesi. D'aquesta manera la tesi es converteix en un procés artogràfic.

[es] INTRODUCCIÓN. La relación que se establece entre una alumna y su profesor durante el proceso de realización de una tesis doctoral suele estar muy mediada por las líneas de trabajo propias del grupo de investigación al que pertenecen. Sin embargo, en ocasiones se dan circunstancias un tanto particulares que convierten esta relación en un campo de experiencias vinculadas al propio diálogo, evolución que va encajando con las fases de la propia tesis. La confianza entre ambos partícipes se renueva en cada paso de la complicidad asumida. MÉTODO. Aquí presentamos un estudio de caso que hemos experimentado conjuntamente, ya que el tema de la tesis de la doctoranda (el proyecto "Second Round") es precisamente una actividad de innovación educativa vivida en directo y en primera persona por ambas partes. RESULTADOS. Utilizamos un símil cinematográfico para elaborar una aportación creativa del estudio, ya que el film La muerte en directo del director francés Bertrand Tavernier contiene elementos que nos han resultado muy sugerentes para explicar la temática. DISCUSIÓN. Se plantea hasta qué punto puede resultar eficaz el hecho de experimentar personalmente el proceso de aquello que será el propio trabajo de la tesis. De este modo la tesis se convierte en un verdadero proceso artográfico.
[ca] Les guies docents són considerades recursos educatius que transcendeixen la mera funció informativa sobre cada assignatura i guien els processos d'aprenentatge del professorat en formació. En aquest treball s'ha analitzat les guies docents per a l'Educació en Arts Visuals dels graus d'Educació Infantil i Primària (Facultat d'Educació i Esport, UPV/EHU). Per a obtenir les dades s'ha aplicat la Rúbrica per a la valoració de les guies docents, que consta de sis dimensions: Resultats d'aprenentatge, Contingut, Recursos, Activitats, Modalitat d'aprenentatge i Avaluació. Les guies docents analitzades ofereixen un notable nivell d'informació sobre el desenvolupament de les assignatures. No obstant això, presenten deficiències i, per tant, són susceptibles de millora. El procés d'aplicació de la rúbrica obre un nou espai per a la reflexió permanent i compartida del professorat sobre la seva pròpia activitat docent a través de l'anàlisi de les guies docents.

[es] Las guías docentes son consideradas recursos educativos que trascienden la mera función informativa sobre cada asignatura y guían los procesos de aprendizaje del profesorado en formación. En este trabajo se han analizado las guías docentes para la Educación en Artes Visuales de los grados de Educación Infantil y Primaria (Facultad de Educación y Deporte, UPV/EHU). Para obtener los datos se ha aplicado la Rúbrica para la valoración de las guías docentes, que consta de seis dimensiones: Resultados de aprendizaje, Contenido, Recursos, Actividades, Modalidad de aprendizaje y Evaluación. Las guías docentes analizadas ofrecen un notable nivel de información sobre el desarrollo de las asignaturas. Sin embargo, presentan deficiencias y, por tanto, son susceptibles de mejora. El proceso de aplicación de la rúbrica abre un nuevo espacio para la reflexión permanente y compartida del profesorado sobre su propia actividad docente a través del análisis de las guías docentes.
[ca] Sovint pensem que els virus son causants d'infeccions que poden ser més o menys agudes, però que llevat d'això no suposen altres riscos per a la nostra salut. No obstant això, virus com el de l'Epstein-Barr causen indirectament altres patologies no infeccioses que poden tenir implicacions clíniques importants. Diferents estudis han proporcionat evidències sòlides i consistents que indiquen que el virus d'Epstein-Barr podria jugar un paper clau en el desenvolupament de l'esclerosi múltiple. El risc a patir la malaltia augmenta més de 30 vegades després de la infecció per Epstein-Barr.

[es] A menudo pensamos que los virus son causantes de infecciones que pueden ser más o menos agudas, pero que no suponen otros riesgos para nuestra salud. Sin embargo, virus como el de Epstein-Barr causan indirectamente otras patologías no infecciosas que pueden tener implicaciones clínicas importantes. Diferentes estudios han proporcionado evidencias sólidas y consistentes que indican que el virus de Epstein-Barr podría desempeñar un papel clave en el desarrollo de la esclerosis múltiple. El riesgo de padecer la enfermedad aumenta más de 30 veces después de la infección por Epstein-Barr.
[ca] Actualment estem davant d'un moment històric en què les pràctiques educatives es transformen mitjançant la tecnologia. En aquest escenari, les institucions d'educació superior tenen una gran responsabilitat envers la Competència Digital del Professor Universitari (DCUP). L'objectiu principal de l'estudi és contribuir a la millora de l'autoreflexió del DCUP. Per tant, es defineix una eina d'autoavaluació anomenada Aurora, basada en el model del Marc Europeu per a la Competència Digital dels Educadors (DigCompEdu). Posteriorment, s'aplica l'eina i s'analitzen els resultats. La metodologia utilitzada és quantitativa mitjançant una enquesta en línia. La mostra estava formada per 154 professors universitaris de la Universitat de Deusto (UD). D'una banda, mitjançant l'anàlisi descriptiva es destaca que el qüestionari Aurora és una eina objectiva per mesurar l'autoreflexió del DCUP. D'altra banda, a través de l'anàlisi inferencial es subratlla que es troben diferències significatives en les dades demogràfiques de categoria professional i edat. També es subratlla que hi ha diferències significatives en les correlacions. Aquests resultats mostren que cal crear un qüestionari que mesuri totes les competències del model DigCompEdu per tenir en compte el model DigCompEdu.PRAULES CLAU: Tecnoestrès; suposada utilitat; actituds cap a la tecnologia portàtil; intencions contínues de fer servir tecnologia mòbil; professors de ciència en formació; professors de tecnologia; professors de matemàtiques

[es] Actualmente estamos ante un momento histórico en el que las prácticas educativas se transforman mediante la tecnología. En este escenario, las instituciones de educación superior tienen una gran responsabilidad por la Competencia Digital del Profesor Universitario (DCUP). El objetivo principal del estudio es contribuir a la mejora de la autorreflexión del DCUP. Por tanto, se define una herramienta de autoevaluación llamada Aurora, basada en el modelo del Marco Europeo para la Competencia Digital de los Educadores (DigCompEdu). Posteriormente, se aplica la herramienta y se analizan los resultados. La metodología utilizada es cuantitativa mediante una encuesta online. La muestra estaba formada por 154 profesores universitarios de la Universidad de Deusto (UD). Por un lado, mediante el análisis descriptivo se destaca que el cuestionario Aurora es una herramienta objetiva para medir la autorreflexión del DCUP. Por otra parte, a través del análisis inferencial se subraya que se encuentran diferencias significativas en los datos demográficos de categoría profesional y edad. También se subraya que existen diferencias significativas en las correlaciones. Estos resultados muestran que es necesario crear un cuestionario que mida todas las competencias del modelo DigCompEdu para tener en cuenta el modelo DigCompEdu.
[ca] La present investigació pretén identificar eventuals patrons i mecanismes d'influència de l'elit econòmica xilena en el procés de producció de les notícies. Es planteja una anàlisi que a més de contextualitzar la importància i el paper de la premsa com a recurs de poder per a una certa classe dominant, busca estudiar el funcionament i formes de fer dels mitjans durant els anys 2014 i 2015, un context post−transicional en el qual s'inicia l'intent d'aplicació de les reformes socioeconòmiques més profundes des de la tornada a la democràcia al país. La metodologia proposa dues dimensions d'anàlisi: (1) l'observació de les publicacions que van fer sobre aquestes reformes els principals diaris politicoeconòmics i de tiratge nacional de Xile; i (2) la realització de 10 entrevistes qualitatives semiestructurades a periodistes i editors de l'espectre mediàtic analitzat que hagin estat protagonistes en la cobertura informativa de les reformes, per així aprofundir i entendre l'entramat i l'organització dels mitjans escrits davant la conjuntura de conflicte que aborda aquest treball.

[es] La presente investigación pretende identificar eventuales patrones y mecanismos de influencia de la élite económica chilena en el proceso de producción de las noticias. Se plantea un análisis, que además de contextualizar la importancia y el rol de la prensa como recurso de poder para una cierta clase dominante, busca estudiar el funcionamiento y accionar de los medios durante los años 2014 y 2015, un contexto post−transicional en el cual se inicia el intento de aplicación de las reformas socioeconómicas más profundas desde el retorno a la democracia en el país. La metodología propone dos dimensiones de análisis: (1) la observación de las publicaciones que hicieron sobre estas reformas los principales diarios político−económicos y de tiraje nacional de Chile; y (2) la realización de 10 entrevistas cualitativas semiestructuradas a periodistas y editores del espectro mediático analizado que hayan sido protagonistas en la cobertura informativa de las reformas, para así profundizar y entender el entramado y la organización de los medios escritos ante la coyuntura de conflicto que aborda este trabajo.