BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] El present informe recull l'activitat del síndic de Greuges de la Universitat Oberta de Catalunya el curs 2013-2014. Aquest informe ha estat elaborat amb la finalitat inicial d'informar el Patronat de la Fundació per a la Universitat Oberta de Catalunya de l'activitat del síndic de Greuges, d'acord amb el que preveu el reglament. Això no obstant, l'informe també vol ser un instrument de transparència i, en general, una eina per a retre comptes a la comunitat universitària de l'activitat duta a terme pel síndic de Greuges al llarg del curs 2013-2014.

[es] El presente informe recoge la actividad del síndic de Greuges de la Universitat Oberta de Catalunya durante el curso 2013-2014. Este informe ha sido elaborado con la finalidad inicial de informar al Patronato de la Fundación para la Universitat Oberta de Catalunya de la actividad del síndic de Greuges, de acuerdo con lo previsto en el reglamento. No obstante, el informe también quiere ser un instrumento de transparencia y, en general, una herramienta para rendir cuentas a la comunidad universitaria de la actividad llevada a cabo por el síndic de Greuges a lo largo del curso 2013-2014.
[ca] El propòsit de dissenyar aquesta aplicació, és facilitar una eina als usuaris d'una xarxa informàtica que gestioni la resolució d'incidències tècniques amb l'objectiu que el servei es trobi interromput el menor temps possible.

[es] El propósito de diseñar esta aplicación, es facilitar una herramienta a los usuarios de una red informática que gestione la resolución de incidencias técnicas con el objetivo que el servicio se vea interrumpido el menor tiempo posible.
[ca] La proposta que es presenta a continuació és un projecte dissenyat per a l'etapa de batxillerat de l'Institut Bisbe Sivilla de Calella dins de l'assignatura d'Història de l'Art. La proposta pretén introduir un nou model de formació com és el Blended Learning aprofitant així els recursos TIC disponibles no només al centre sinó en les llars dels usuaris i rendibilitzar al màxim l'oferta formativa de l'institut. L'objectiu és aconseguir transmetre tota la part conceptual del currículum de l'assignatura mitjançant una formació combinada, on la presencialitat i la virtualitat conviuran en el procés d'ensenyament i aprenentatge.

[es] La propuesta que se presenta a continuación es un proyecto diseñado para la etapa de bachillerato del Institut Bisbe Sivilla de Calella dentro de la asignatura de Historia del Arte. La propuesta pretende introducir un nuevo modelo de formación como es el Blended Learning aprovechando así los recursos TIC disponibles no sólo en el centro sino en los hogares de los usuarios y rentabilizar al máximo la oferta formativa del instituto. El objetivo es conseguir transmitir toda la parte conceptual del currículo de la asignatura mediante una formación combinada, donde la presencialidad y la virtualidad convivirán en el proceso de enseñanza y aprendizaje.
[ca] El tabaquisme és una de les addiccions més persistents avui dia, però els tractaments més habituals tenen taxes d'èxit baixes, per això és important explorar noves opcions terapèutiques per combatre-la. Una d'elles és l'estimulació magnètica transcranial (EMT), que ha començat a emprar-se en les últimes dècades. En aquesta revisió sistemàtica es recull l'evidència existent i s'analitza l'efectivitat de l'ús de l'EMT com a eina terapèutica en addicció a la nicotina. Dels 430 documents trobats, es van seleccionar i van analitzar tretze estudis experimentals en anglès i en espanyol obtinguts de les bases de dades Medline, Scopus i Web of Science. De cada un d'ells es va extreure informació sobre els paràmetres d'estimulació, el tipus d'estudi i els resultats. La majoria dels estudis avaluaven el craving, o ansietat per fumar, com a mesura central. En el 92% l'àrea estimulada va ser l'escorça prefrontal dorsolateral (CPFDL). Els resultats apunten que l'estimulació a alta freqüència amb almenys 1000 polsos en una sessió és eficaç per reduir el craving. Encara que a major nombre de sessions (aproximadament 10) i menor nombre de polsos (entre 360 i 900), els efectes semblen ser més duradors. Les principals limitacions d'aquesta revisió estan relacionades amb l'heterogeneïtat de la metodologia emprada que limita la comparació entre estudis i la possible presència d'un biaix de publicació. L'EMT s'hauria de tenir en compte en el tractament del tabaquisme pel seu alt grau d'eficàcia.

[es] El tabaquismo es una de las adicciones más persistentes hoy día, pero los tratamientos más habituales tienen tasas de éxito bajas, por ello es importante explorar nuevas opciones terapéuticas para combatirla. Una de ellas es la Estimulación Magnética Transcraneal (EMT), que ha comenzado a emplearse en las últimas décadas. En esta revisión sistemática se recoge la evidencia existente y se analiza la efectividad del uso de la EMT como herramienta terapéutica en adicción a la nicotina. De los 430 documentos encontrados, se seleccionaron y analizaron trece estudios experimentales en inglés y en español obtenidos de las bases de datos Medline, Scopus y Web of Science. De cada uno de ellos se extrajo información sobre los parámetros de estimulación , el tipo de estudio y los resultados. La mayoría de los estudios evaluaban el craving, o ansiedad por fumar, como medida central. En el 92% el área estimulada fue la corteza prefrontal dorsolateral (CPFDL). Los resultados apuntan a que la estimulación a alta frecuencia con al menos 1000 pulsos en una sesión es eficaz para reducir el craving. Aunque a mayor número de sesiones (aproximadamente 10) y menor número de pulsos (entre 360 y 900), los efectos parecen ser más duraderos. Las principales limitaciones de esta revisión están relacionadas con la heterogeneidad de la metodología empleada que limita la comparación entre estudios y la posible presencia de un sesgo de publicación. La EMT debería tenerse en cuenta en el tratamiento del tabaquismo por su alto grado de eficacia.
[ca] Aquest treball pretén donar resposta a la dificultat de trobar ràtios equitatives entre professionals del treball social sanitari dels centres de salut a l'hora d'assignar nous recursos professionals. Els índexs de morbiditat i de situació socioeconòmica de la població assignada a l'equip, juntament amb l'anàlisi de la població atesa ponderada per edat, podrien ajudar a definir els recursos necessaris de treball social sanitari. L'objectiu, aconseguir una distribució òptima de professionals per Equip d'Atenció Primària per a aconseguir l'equitat d'atenció de la persona i repartir les càrregues de treball entre professionals.

[es] Este trabajo pretende dar respuesta a la dificultad de encontrar ratios equitativas entre profesionales del trabajo social sanitario de los centros de salud a la hora de asignar nuevos recursos profesionales. Los índices de morbilidad y de situación socioeconómica de la población asignada al equipo, junto con el análisis de la población atendida ponderada por edad, podrían ayudar a definir los recursos necesarios de trabajo social sanitario. El objetivo, lograr una distribución óptima de profesionales por Equipo de Atención Primaria para conseguir la equidad de atención de la persona y repartir las cargas de trabajo entre profesionales.
[ca] En aquest treball recullo les principals eines de màrqueting digital en forma de guies ràpides i des de la perspectiva dels canvis que hem observat en els darrers anys, sempre amb l'usuari en el centre, amb la finalitat de seleccionar certes tendències futures que poden ser clau per empreses que decideixin seguir el ritme de la innovació i participar en la gran experiència de l'era digital.

[es] En este trabajo recojo las principales herramientas de marketing digital en forma de guías rápidas y desde la perspectiva de los cambios que hemos observado en los últimos años, siempre con el usuario en el centro, con el fin de seleccionar ciertas tendencias futuras que pueden ser clave para empresas que decidan seguir el ritmo de la innovación y participar en la gran experiencia de la era digital.
[ca] Des que l'ús d'Internet mitjançant el telèfon intel·ligent s'ha convertit en part de la nostra activitat diària també han anat en augment els problemes relacionats amb la incapacitat per controlar el seu ús en línia, amb conseqüències negatives en la vida diària dels usuaris, identificats com PIU (problematic Internet use). Aquest fenomen és especialment notable pel que fa a l'ús de xarxes socials i missatgeria instantània, sent els adolescents els usuaris de més risc. Actualment cap dels sistemes operatius mòbils més utilitzats inclou funcionalitats, mesures o característiques orientades a prevenir problemes relacionats amb Internet en smartphones. El present document té com a objectiu crear un sistema de requeriments funcionals per a sistemes operatius (OS) mòbils destinat a detectar i prevenir l'ús problemàtic d'Internet a smartphones.

[es] Desde que el uso de Internet mediante el smartphone se ha convertido en parte de nuestra actividad diaria también han ido en aumento los problemas relacionados con la incapacidad para controlar su uso online, con consecuencias negativas en la vida diaria de los usuarios, identificados como PIU (problematic Internet use). Este fenómeno es especialmente notable en lo que se refiere al uso de redes sociales y mensajería instantánea, siendo los adolescentes los usuarios de más riesgo. Actualmente ninguno de los sistemas operativos móviles más utilizados incluye funcionalidades, medidas o características orientadas a prevenir problemas relacionados con Internet en smartphones. El presente documento tiene como objetivo crear un sistema de requerimientos funcionales para sistemas operativos (OS) móviles destinado a detectar y prevenir el uso problemático de Internet en smartphones.
[ca] La síndrome d'intestí irritable (SII) és una patologia gastrointestinal que cursa amb dolor abdominal associat a la defecació i canvi en la consistència de la femta. Tot i que la seva patofisiologia no està totalment clara, se l'ha relacionat amb una alteració de la microbiota. En aquesta línia s'han desenvolupat els probiòtics, microorganismes vius que busquen ajudar en el tractament de la malaltia. El present estudi pretén revisar els resultats recents obtinguts en assajos amb probiòtics. A l'considerar la millora en diversos paràmetres representatius de l'SII (símptomes generals, dolor abdominal, inflor, canvi en la consistència de la femta i millora de la qualitat de vida), s'observa un gran percentatge de millora, especialment en el dolor abdominal i en els símptomes globals. Aquesta millora és més notable en els probiòtics constituïts per una sola soca de microorganisme, i podria ser degut a l'efecte beneficiós per part dels probiòtics sobre la disbiosi intestinal, així com a la modulació que aquests exerceixen sobre la resposta immune. No obstant això, és complicat obtenir conclusions clares, ja que es tracta d'estudis de durada variable i que utilitzen diferents soques i dosis dels microorganismes. Per tant, els probiòtics poden ajudar a tractar el SII, però calen més evidències per poder establir recomanacions sobre els ceps i dosis beneficioses, així com aclarir els mecanismes d'acció pels quals actuen aquests probiòtics.

[es] El síndrome de intestino irritable (SII) es una patología gastrointestinal que cursa con dolor abdominal asociado a la defecación y cambio en la consistencia de las heces. A pesar de que su patofisiología no está totalmente clara, se la ha relacionado con una alteración de la microbiota. En esta línea se han desarrollado los probióticos, microorganismos vivos que buscan ayudar en el tratamiento de la enfermedad. El presente estudio pretende revisar los resultados recientes obtenidos en ensayos con probióticos. Al considerar la mejora en diversos parámetros representativos del SII (síntomas generales, dolor abdominal, hinchazón, cambio en la consistencia de las heces y mejora de la calidad de vida), se observa un gran porcentaje de mejoría, especialmente en el dolor abdominal y en los síntomas globales. Esta mejoría es más notable en los probióticos constituidos por una sola cepa de microorganismo, y podría deberse al efecto beneficioso por parte de los probióticos sobre la disbiosis intestinal, así como a la modulación que estos ejercen sobre la respuesta inmune. No obstante, es complicado obtener conclusiones claras, ya que se trata de estudios de duración variable y que utilizan distintas cepas y dosis de los microorganismos. Por tanto, los probióticos pueden ayudar a tratar el SII, pero se necesitan más evidencias para poder establecer recomendaciones sobre las cepas y dosis beneficiosas, así como aclarar los mecanismos de acción por los que actúan dichos probióticos.
[ca] El present informe recull l'activitat del síndic de Greuges de la Universitat Oberta de Catalunya el curs 2016-2017. Aquest informe ha estat elaborat amb la finalitat inicial d'informar el Patronat de la Fundació per a la Universitat Oberta de Catalunya de l'activitat del síndic de Greuges, d'acord amb el que preveu el reglament. Això no obstant, l'informe també vol ser un instrument de transparència i, en general, una eina per a retre comptes a la comunitat universitària de l'activitat duta a terme pel síndic de Greuges al llarg del curs 2016-2017.

[es] El presente informe recoge la actividad del síndic de Greuges de la Universitat Oberta de Catalunya durante el curso 2016-2017. Este informe ha sido elaborado con la finalidad inicial de informar al Patronato de la Fundación para la Universitat Oberta de Catalunya de la actividad del síndic de Greuges, de acuerdo con lo previsto en el reglamento. No obstante, el informe también quiere ser un instrumento de transparencia y, en general, una herramienta para rendir cuentas a la comunidad universitaria de la actividad llevada a cabo por el síndic de Greuges a lo largo del curso 2016-2017.
[ca] És una anàlisi sobre el problema del coneixement als segles XVII (racionalisme) i XVIII (empirisme) i la seva influència en l'epistemologia contemporània. En concret, es comparen les teories del coneixement de René Descartes i de David Hume, es demostra la seva vigència al segle XXI i es proposa una aplicació extrafilosòfica al seu pensament.

[es] Es un análisis sobre el problema del conocimiento en los siglos XVII (racionalismo) y XVIII (empirismo) y su influencia en la epistemología contemporánea. En concreto, se comparan las teorías del conocimiento de René Descartes y de David Hume, se demuestra su vigencia en el siglo XXI y se propone una aplicación extrafilosófica a su pensamiento.
[ca] El present treball té com a objectiu el desenvolupament d'un videojoc 2D anomenat The Dungeon Rules. The Dungeon Rules és un joc casual que té com a principal característica la combinació de dos subgèneres molt coneguts en el món dels videojocs: l'exploració de masmorres i els puzles de tipus Sokoban. Cada nivell del joc és una masmorra. Cada masmorra ocupa una pantalla. El jugador comença en l'entrada de la masmorra, i per a superar-la ha d'arribar a la sortida. La sortida li porta a la següent masmorra. Per a obrir-se camí, el jugador haurà de moure obstacles de manera tàctica, activar mecanismes i desactivar paranys. El moviment es duu a terme per caselles i està regulat per torns. Les masmorres estan plagades d'enemics, als quals s'haurà d'enfrontar mitjançant combats amb cartes. Però les masmorres també contenen tresors, ítems que ajudaran el jugador a sortir victoriós. Les principals eines utilitzades per a dur a terme el treball són: Unity (motor de joc amb editor gràfic), Photoshop (edició d'imatge), Reaper (edició de so) i Github (control de versions). S'utilitzen assets gràfics i assets de so de tercers, que només necessiten ser editats segons les necessitats del projecte. El resultat final del treball és l'obtenció d'un MVP (producte mínim viable) realitzat en un termini de 15 setmanes, que pot ser executat sobre Microsoft Windows.

[es] El presente trabajo tiene como objetivo el desarrollo de un videojuego 2D llamado The Dungeon Rules. The Dungeon Rules es un juego casual que tiene como principal característica la combinación de dos subgéneros muy conocidos en el mundo de los videojuegos: la exploración de mazmorras y los puzles de tipo Sokoban. Cada nivel del juego es una mazmorra. Cada mazmorra ocupa una pantalla. El jugador comienza en la entrada de la mazmorra, y para superarla debe llegar a la salida. La salida le lleva a la siguiente mazmorra. Para abrirse camino, el jugador tendrá que mover obstáculos de forma táctica, activar mecanismos y desactivar trampas. El movimiento se lleva a cabo por casillas y está regulado por turnos. Las mazmorras están plagadas de enemigos, a los que se deberá enfrentar mediante combates con cartas. Pero las mazmorras también contienen tesoros, ítems que ayudarán al jugador a salir victorioso. Las principales herramientas utilizadas para llevar a cabo el trabajo son: Unity (motor de juego con editor gráfico), Photoshop (edición de imagen), Reaper (edición de sonido) y Github (control de versiones). Se utilizan assets gráficos y assets de sonido de terceros, que solo necesitan ser editados según las necesidades del proyecto. El resultado final del trabajo es la obtención de un MVP (producto mínimo viable) realizado en un plazo de 15 semanas, que puede ser ejecutado sobre Microsoft Windows.
[ca] A partir de les transformacions en el model educatiu, pel canvi de "produir" a "generar" coneixement, i també per l'impacte de l'amenaça de la bretxa digital, l'apogeu de la responsabilitat social corporativa i l'alfabetització en informació, s'analitzen les accions polítiques de la Unió Europea per a fomentar la inclusió social davant la bretxa digital, com a procés que atorga una funció primordial a les competències en informació. Aquest fenomen competencial provoca que l'avaluació adquireixi una rellevància social i educativa de primera magnitud, per la qual cosa se n'analitza el concepte, la modalitat, el disseny, la tipificació i els instruments, com a manera de fer una aplicació eficaç en programes d'alfabetització en informació. Es presenta, finalment, una proposta d'integració de l'avaluació i els seus instruments en un programa d'alfabetització en informació.

[es] A partir de las transformaciones en el modelo educativo, por el cambio desde "producir" a "generar" conocimiento, así como por el impacto de la amenaza de la brecha digital, el auge de la "responsabilidad social corporativa" y la alfabetización en información, se analizan las acciones políticas de la Unión Europea para fomentar la inclusión social frente a la brecha digital, como proceso que otorga una función primordial a las competencias en información. Este fenómeno competencial provoca que la evaluación adquiera una relevancia social y educativa de primera magnitud, por lo que se analiza su concepto, modalidad, diseño, tipificación e instrumentos, como forma de realizar una aplicación eficaz en programas de alfabetización en información. Se presenta, finalmente, una propuesta de integración de la evaluación y sus instrumentos en un programa de alfabetización en información.
[ca] Partint del concepte de Capital Cultural del sociòleg Bourdieu (1979), es dibuixen les formes que pren la cultura a Puigcerdà mitjançant la realització de la tècnica d'investigació quantitativa de l'enquesta i es planteja la necessitat d'una adequada promoció de l'oferta cultural local, que ajudi a millorar la qualitat de vida dels seus habitants i que actuï com a motor de dinamització de l'economia local durant els mesos de primavera i tardor.

[es] Partiendo del concepto de Capital Cultural del sociólogo Bourdieu (1979), se dibujan las formas que toma la cultura en Puigcerdà mediante la realización de la técnica de investigación cuantitativa de la encuesta y se plantea la necesidad de una adecuada promoción de la oferta cultural local, que ayude a mejorar la calidad de vida de sus habitantes y que actúe como motor de dinamización de la economía local durante los meses de primavera y otoño.
[ca] L'objectiu d'aquest treball és crear un videojoc des del punt de vista d'un producte programari, duent a terme totes les fases de desenvolupament des de la recol·lecció i definició de requisits fins a l'estudi de la seva posada al mercat.

[es] El objetivo de este trabajo es crear un videojuego desde el punto de vista de un producto software, llevando a cabo todas las fases del desarrollo desde la recolección y definición de requisitos hasta el estudio de su puesta en el mercado.
[ca] El propòsit d'aquest estudi ha estat avaluar i descriure la percepció dels logopedes sobre l'eficàcia de la tele-intervenció logopèdica centrada en usuaris de 0 a 6 anys d'edat amb dificultats en la comunicació i el llenguatge tenint en compte les característiques de l'entorn, de l'coterapeuta i de la intervenció. Per a això s'ha realitzat una enquesta adreçada a logopedes en la qual es van recollir dades sobre la intervenció, l'entorn i la percepció de l'eficàcia de la tele-intervenció. D'una banda, s'ha realitzat una anàlisi quantitativa a partir de respostes a les preguntes tancades de l'enquesta proporcionant la informació en termes de percentatges i de estadístics descriptius. D'altra banda, s'ha fet una anàlisi qualitativa a partir de les respostes a les preguntes obertes de l'enquesta. S'ha pogut establir que la percepció de l'eficàcia està relacionada amb el tipus d'entorn, les característiques personals de l'coterapeuta i els materials utilitzats durant la intervenció. A més, hem pogut veure i analitzar els avantatges i inconvenients amb què s'han trobat els enquestats duent a terme aquest tipus d'intervenció.

[es] El propósito de este estudio ha sido evaluar y describir la percepción de los logopedas sobre la eficacia de la tele-intervención logopédica centrada en usuarios de 0 a 6 años de edad con dificultades en la comunicación y el lenguaje teniendo en cuenta las características del entorno, del coterapeuta y de la intervención. Para ello se ha realizado una encuesta dirigida a logopedas en la que se recogieron datos sobre la intervención, el entorno y la percepción de la eficacia de la tele-intervención. Por un lado, se ha realizado un análisis cuantitativo a partir de respuestas a las preguntas cerradas de la encuesta proporcionando la información en términos de porcentajes y de estadísticos descriptivos. Por otro lado, se ha hecho un análisis cualitativo a partir de las respuestas a las preguntas abiertas de la encuesta. Se ha podido establecer que la percepción de la eficacia está relacionada con el tipo de entorno, las características personales del coterapeuta y los materiales utilizados durante la intervención. Además, hemos podido ver y analizar las ventajas e inconvenientes con las que se han encontrado los encuestados llevando a cabo este tipo de intervención.