BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Els processos de construcció estatal i nacional estan necessàriament connectats amb episodis de contesa política on l'acció col·lectiva té un paper molt important. La mobilització dels col·lectius nacionalistes, tant a Catalunya como a Euskadi, ha estat constant en las últimes dècades. De manera interessant, la fi del cicle de violència a Euskadi ha coincidit amb l'activació d'un nou cicle de protesta a Catalunya, que ha sorgit dins d'un fort procés de polarització. L'estudi comparatiu d'aquests episodis de contesa es pot dur a terme mitjançant el model de la "Dinàmica de la contesa política" proposat per Charles Tilly, Doug McAdam y Sidney Tarrow. El present paper intenta comparar la presència y el mode d'activació dels diferents mecanismes de contesa tant en el cas català como en el basc. En primer lloc, quan apliquem el nostre mapa de mecanismes de secessió als casos d'estudi, aquest revela una forta activació de determinats mecanisme essencials, sobretot en el cas català. En segon lloc, pel que fa a algunes categories polítiques, es detecta un procés de difusió d'Euskadi a Catalunya i, més tard, des de Catalunya cap a Euskadi.

[es] Los procesos de construcción estatal y nacional están necesariamente conectados con episodios de contienda política donde la acción colectiva tiene un papel muy importante. La movilización de los colectivos nacionalistas, tanto en Catalunya como en Euskadi, ha sido constante en las últimas décadas. De manera interesante, el final del ciclo de violencia en Euskadi ha coincidido con la activación de un nuevo ciclo de protesta en Catalunya que ha emergido dentro de un fuerte proceso de polarización. El estudio comparativo de estos episodios de contienda se puede llevar a cabo a través del modelo de la "Dinámica de la contienda política" propuesto por Charles Tilly, Doug McAdam y Sidney Tarrow. Este paper intenta comparar la presencia y el modo de activación de los diferentes mecanismos de contienda tanto en el caso catalán como en el vasco. En primer lugar, cuando aplicamos nuestro mapa de mecanismos de secesión en los casos de estudio, este revela una fuerte activación de determinados mecanismos esenciales especialmente en el caso catalán. En segundo lugar, para algunas categorías políticas, se detecta un proceso de difusión de Euskadi a Catalunya y más tarde desde Catalunya hacia Euskadi.
[ca] Els narcotraficants immersos en les Autodefenses Unides de Colòmbia van estar a punt d'aconseguir un reconeixement com a delinqüents polítics per part del govern colombià tot sustentant-se en un sòlid i coherent discurs polític, estretes relacions amb les elits colombianes (locals, regionals i nacionals) i contundents accions armades. No obstant això, per diverses raons que van des dels postulats de les lleis i la Constitució colombiana defensats per les Corts, així com les denúncies d'alguns periodistes, partits d'oposició, moviments socials i col·lectius de víctimes, aquest fi no va poder realitzar-se.

[es] Los narcotraficantes inmersos en las Autodefensas Unidas de Colombia estuvieron a punto de lograr un reconocimiento como delincuentes políticos por parte del gobierno colombiano sustentándose en un sólido y coherente discurso político, estrechas relaciones con las élites colombianas (locales, regionales y nacionales) y contundentes acciones armadas. Sin embargo, por diversas razones que van desde los postulados en las leyes y la Constitución colombiana defendidos por las Cortes, así como las denuncias de algunos periodistas, partidos de oposición, movimientos sociales y colectivos de víctimas, ese empeño no pudo llevarse a cabo.
[ca] L'avançament en la introducció de l'anglès a l'Educació Infantil respon a una forta demanda social no exempta de dificultats i riscos de fracàs. Malgrat tot, aquest article ens demostra que és possible aconseguir bons resultats a les escoles sense caure en propostes complicades ni en despeses extraordinàries.

[es] Avanzar la introducción del inglès al parvulario es un objetivo que responde a una fuerte demanda social que no queda libre de dificultades ni de riesgos de fracaso. A pesar de todo, este artículo nos demuestra que, desde las escuelas, es posible conseguir buenos resultados sin caer en propuestas complicadas ni gastos extraordinarios.
[ca] Les arribades de persones migrants i sol·licitants d'asil a la frontera sud d'Espanya (i d'Europa) a través de les illes Canàries han augmentat des del 2018. A partir d'un treball de camp que va incloure entrevistes a autoritats públiques, ONG, activistes, advocats, migrants i sol·licitants d'asil, l'article mostra les mutacions del sistema de confinament que s'estan produint en aquesta zona geogràfica. Aquestes mutacions es caracteritzen per una proliferació d'instal·lacions de recepció i contenció amb un caràcter inestable, flexible i dinàmic. Així mateix, s'analitza l'entramat complex d'actors que contribueix a expandir la indústria migratòria i el seu impacte en les pràctiques del treball fronterer. Específicament, l'estudi aborda l'expansió i aprofundiment del paper de les ONG en la gestió dels nous espais i la xarxa multidireccional de relacions que es donen amb els altres actors que juguen un paper en el govern de les migracions.

[es] Las llegadas de personas migrantes y solicitantes de asilo a la frontera sur de España (y Europa) a través de las islas Canarias han aumentado desde 2018. A partir de un trabajo de campo que incluyó entrevistas a autoridades públicas, ONG, activistas, abogados, migrantes y solicitantes de asilo, el artículo muestra las mutaciones del sistema del confinamiento que se están produciendo en esta zona geográfica. Estas mutaciones se caracterizan por una proliferación de instalaciones de recepción y contención con un carácter inestable, flexible y dinámico. Asimismo, se analiza el complejo entramado de actores que está contribuyendo a expandir la industria migratoria y su impacto en las prácticas del trabajo fronterizo. Específicamente, el estudio aborda la expansión y profundización del rol de las ONG en la gestión de los nuevos espacios y la red multidireccional de relaciones que se dan con los otros actores que juegan un papel en el gobierno de las migraciones.
[ca] Els riscos i danys d'una recerca sol ser un tema discutit en la recerca social en salut, pel fet que s'arriben a minimitzar, negar la seva existència, o no comunicar als participants. La reducció dels efectes nocius s'estipula en l'article 4 de la Declaració Universal sobre Bioètica i Drets Humans, però aquesta referència sembla no al·ludir directament a les ciències socials. Objectius. 1) comprendre els efectes nocius derivats de la recerca social i 2) descriure l'aplicació de l'article 4 de la Declaració, específicament en la reducció dels efectes nocius en els participants en aquest camp de la ciència. Mètode. Apliquem una enquesta a investigadors socials, els qui van respondre un qüestionari electrònic que indagava l'opinió i experiència en algunes de les pràctiques ètiques en els estudis socials. Resultats. Indiquen que els efectes nocius es plantegen com a probabilitat de repercussions de certes accions i decisions de l'investigador; confirma riscos com el mal ús i/o la manipulació de la informació, la generació de falses expectatives en els participants, la invasió dels seus espais i de la seva intimitat. Els danys van ser la revelació de la identitat, la violació dels drets i la generació d'estigma i prejudicis; aporta un altre tipus d'efectes nocius com els interessos propis de l'investigador o de la seva institució. Discussió. Els investigadors socials sí que apliquen l'article 4 de la Declaració, no obstant això, es qüestionen una sèrie d'aspectes del context social i cultural implicat en les repercussions ètiques.

[es] Los riesgos y daños de una investigación suele ser un tema discutido en la investigación social en salud, debido a que se llegan a minimizar, negar su existencia, no comunicar a los participantes. La reducción de los efectos nocivos se estipula el artículo 4 de la Declaración Universal sobre Bioética y Derechos Humanos, pero esta referencia parece no aludir directamente a las ciencias sociales. Objetivos. 1) comprender los efectos nocivos derivados de la investigación de social y 2) describir la aplicación del artículo 4 de la Declaración, específicamente en la reducción de los efectos nocivos en los participantes en este campo de la ciencia. Método. Aplicamos una encuesta a investigadores sociales, quienes respondieron un cuestionario electrónico que indagaba la opinión y experiencia en algunas las prácticas éticas en los estudios sociales. Resultados. Indican que los efectos nocivos se plantean como probabilidad de repercusiones de ciertas acciones y decisiones del investigador; confirma riesgos como el mal uso y/o la manipulación de la información, la generación de falsas expectativas en los participantes, la invasión de sus espacios y de su intimidad. Los daños fueron la revelación de la identidad, la violación de los derechos y la generación de estigma y prejuicios; aporta otro tipo de efectos nocivos como los intereses propios del investigador o de su institución. Discusión. Los investigadores sociales sí aplican el artículo 4 de la Declaración, sin embargo, se cuestionan una serie de aspectos del contexto social y cultural implicado en las repercusiones éticas.
[ca] En general, després d'una assistència mèdica, ja es tracti d'una exploració diagnòstica, d'un procediment ambulatori (per a diagnosi o tractament) o d'un ingrés hospitalari, el metge (o a vegades un altre professional de la sanitat) escriu un informe en què reflecteix el procés diagnòstic o terapèutic que s'ha dut a terme durant aquesta assistència sanitària. El destinatari d'aquest document mèdic és el pacient (i els seus familiars més propers), però també altres professionals sanitaris que, possiblement, l'hauran d'atendre amb posterioritat. Sovint, el text dels informes mèdics inclou un vocabulari especialitzat que comporta dificultat de comprensió per part de les persones alienes al món sanitari; però els textos també poden ser poc entenedors (fins i tot per als metges) per la presència d'abreviacions.

[es] Generalmente, después de una asistencia médica, ya se trate de una exploración diagnóstica, de un procedimiento ambulatorio (para diagnóstico o tratamiento) o de un ingreso hospitalario, el médico (o a veces otro profesional de la sanitad) escribe un informe donde refleja el proceso diagnóstico o terapéutico realizado durante dicha asistencia sanitaria. El destinatario de este documento médico es el propio paciente (y sus familiares más próximos), pero también otros profesionales sanitarios que (posiblemente) lo atenderán en otra ocasión. A menudo, el texto de los informes médicos incorpora un vocabulario especializado que comporta alguna dificultad de comprensión por parte de personas ajenas al mundo sanitario; pero los textos también pueden ser de difícil comprensión (incluso para los médicos) por la presencia de abreviaciones.
[ca] En els últims anys s'han publicat diverses recerques que han tingut com a objecte d'estudi l'anàlisi historiogràfica dels termes del futbol, però, amb tot, ens trobem lluny de cobrir un buit tan important en la història de la llengua espanyola com ho és el de la descripció diacrònica del lèxic futbolístic. En aquest context, l'objectiu d'aquesta recerca és presentar el corpus de textos periodístics, entre 1868 i 1899, que conformen el Diccionari Històric de Termes del Futbol (DHTF) que estem elaborant. A partir dels primers registres lèxics documentats durant el segle XIX en diversos textos periodístics, les dades demostren que La Vanguardia (periòdic d'informació general) i Els Esports (periòdic esportiu) són els dos textos periodístics fonamentals quant a transmissió de lèxic futbolístic es refereix.

[es] En los últimos años se han publicado varias investigaciones que han tenido como objeto de estudio el análisis historiográfico de los términos del fútbol, pero, con todo, nos hallamos lejos de cubrir un vacío tan importante en la historia de la lengua española como lo es el de la descripción diacrónica del léxico futbolístico. En este contexto, el objetivo de esta investigación es presentar el corpus de textos periodísticos, entre 1868 y 1899, que conforman el Diccionario Histórico de Términos del Fútbol (DHTF) que estamos elaborando. A partir de los primeros registros léxicos documentados durante el siglo XIX en diversos textos periodísticos, los datos demuestran que La Vanguardia (periódico de información general) y Los Deportes (periódico deportivo) son los dos textos periodísticos fundamentales en cuanto a transmisión de léxico futbolístico se refiere.
[ca] Desenvolupar pràctiques des d'una literacitat crítica en l'etapa d'Educació Infantil es presenta com un repte, considerant la complexitat d'aquesta fase educativa. Tot i això, el primer pas per aconseguir-ho és formar mestres capaços de llegir el món de manera crítica. Aquesta investigació qualitativa té com a objectiu conèixer en profunditat els canvis en el professorat d'Educació Infantil en formació inicial, després d'haver participat en un programa formatiu de l'assignatura Didàctica de les Ciències Socials per a l'Educació Infantil, fonamentat en les bases de la literacitat crítica. Els resultats mostren que, tot i les dificultats per delimitar conceptualment la literacitat crítica i la seva pràctica, després de rebre formació específica en l'esmentada assignatura, s'observen nombroses experiències d'èxit que demostren que és possible formar en i per a una literacitat crítica, en processos que es desenvolupin de manera més relaxada al llarg del temps.

[es] Desarrollar prácticas desde una literacidad crítica en la etapa de Educación Infantil se presenta como un reto, considerando la complejidad de esta fase educativa. Sin embargo, el primer paso para lograrlo es formar a maestros y maestras capaces de leer el mundo de manera crítica. Esta investigación cualitativa tiene como objetivo conocer en profundidad los cambios en el profesorado de Educación Infantil en formación inicial, tras haber participado en un programa formativo de la asignatura Didáctica de las Ciencias Sociales para la Educación Infantil, fundamentado en las bases de la literacidad crítica. Los resultados muestran que, aunque existen dificultades para delimitar conceptualmente la literacidad crítica y su práctica, tras recibir formación específica en la mencionada asignatura, se observan numerosas experiencias de éxito que demuestran que es posible formar en y para una literacidad crítica, en procesos que se desarrollen de manera más distendida a lo largo del tiempo.
[ca] Aquest article analitza el curs de la protesta maputxe durant l'any 2018. A partir d'una revisió exhaustiva de premsa, tant corporativa com independent (inclosos mitjans maputxes), els autors descriuen la magnitud i la mena de repertoris de protesta desplegats pel moviment maputxe en el territori que històricament ha habitat. Al costat de l'anàlisi estadística descriptiva de les freqüències i els tipus de repertoris, s'hi desenvolupa una anàlisi geoestadística per tal d'identificar-ne territorialment la distribució i la concentració en les províncies d'Arauco, Malleco i Cautín. Els autors aposten per situar la protesta en l'escenari polític tot identificant les causes particulars associades a l'acció col·lectiva registrada i les principals fites del conflicte que la contextualitzen. Finalment, l'anàlisi es concentra en aquells cicles de major conflictivitat i s'hi destaca la interacció entre les mesures governamentals concretes de supressió de les protestes i la mobilització maputxe. En aquelles conjuntures de major conflictivitat, s'hi identifica una estreta relació entre la violència policial i la violència política maputxe, com a fenomen de (contra)violència.

[es] Este artículo analiza el curso de la protesta mapuche durante el año 2018. A partir de una revisión exhaustiva de prensa, tanto corporativa como independiente (incluidos medios mapuche), los autores describen la magnitud y el tipo de repertorios de protesta desplegados por el movimiento mapuche en su territorio históricamente habitado. Junto con el análisis estadístico descriptivo de las frecuencias y tipos de repertorios, se desarrolla un análisis geoestadístico para identificar territorialmente su distribución y su concentración en las provincias de Arauco, Malleco y Cautín. Los autores apuestan por situar la protesta en el escenario político, identificando las causas particulares asociadas a la acción colectiva registrada y los principales hitos del conflicto que la contextualizan. Finalmente, el análisis se concentra en aquellos ciclos de mayor conflictividad y se destaca la interacción entre las medidas gubernamentales concretas de supresión de las protestas y la movilización mapuche. En aquellas coyunturas de mayor conflictividad se identifica una estrecha relación entre la violencia policial y la violencia política mapuche, como fenómeno de (contra)violencia.
[ca] A Ceuta, amb una població dividida en dos grans grups ètnicoreligiosos, cristians i musulmans, en situació de pràctica paritat numèrica, les dinàmiques i els conflictes socials tenen un fort component religiós i identitari. Durant dècades, la població musulmana de Ceuta o resident a la ciutat ha mantingut en general una actitud procliu a la convivència, i ha fet d'aquest valor l'eix de les relacions interètniques i interreligioses. La implantació de corrents islàmics rigoristes ha introduït un element de tensió dins de la mateixa població musulmana i en les relacions d'aquesta amb la resta de grups de població, fet que s'ha vist agreujat per factors externs com ara les guerres d'Afganistan, Iraq o Síria. En aquests últims anys, s'hi ha produït un creixement significatiu de les xarxes de captació jihadista i del nombre de musulmans, homes i dones de Ceuta, que han respòs a la crida per desplaçar-se als escenaris bèl·lics que abans mencionàvem, sobretot al de Síria. Aquest fet es presenta com un risc potencial per a la convivència pacífica dels ciutadans de Ceuta, en trencar-se la confiança mútua i propiciar-s'hi el creixement de la segregació social ja existent.

[es] En Ceuta, con una población dividida en dos grandes grupos étnicoreligiosos, cristianos y musulmanes, en situación de práctica paridad numérica, las dinámicas y los conflictos sociales tienen un fuerte componente religioso e identitario. Durante décadas, la población musulmana de Ceuta o residente en la ciudad ha mantenido en líneas general una actitud proclive a la convivencia y ha hecho de este valor el eje de las relaciones interétnicas e interreligiosas. La implantación de corrientes islámicas rigoristas ha introducido un elemento de tensión dentro de la propia población musulmana y de la relación de esta con el resto de grupos poblacionales, un hecho que se ha visto agravado por factores externos como las guerras de Afganistán, Irak o Siria. En los últimos años se ha producido un significativo crecimiento en la ciudad de las redes de captación yihadista y del número de musulmanes, hombres y mujeres de Ceuta, que han acudido a esa llamada a los escenarios bélicos antes mencionados, especialmente al de Siria. Este hecho se presenta como un potencial riesgo para la convivencia pacífica de los ciudadanos de Ceuta al quebrarse la confianza mutua y propiciar un crecimiento de la segregación social ya existente.
[ca] L'objectiu d'aquest treball és fer una anàlisi melòdica d'enunciats declaratius i interrogatius absoluts en espanyol/LE. Per a l'anàlisi s'ha utilitzat el model teòric proposat per Cantero (1999, 2002). En aquest estudi hem comparat les produccions en espanyol /LE amb les produccions corresponents en espanyol /LM i portuguès /LM per tal d'observar les característiques de l'entonació prelingüística de l'espanyol parlat per brasilers.

[es] El objetivo de este trabajo es hacer un análisis melódico de enunciados declarativos e interrogativos absolutos en español/LE. Para el análisis ha sido utilizado el modelo teórico propuesto por Cantero (1999, 2002) para la entonación. En este estudio, han sido comparadas las producciones de español/LE con las producciones correspondientes en español/LM y portugués/LM a fin de observar las características de la entonación prelingüística del español hablado por brasileños.
[ca] En aquest article presentem els resultats obtinguts en una investigació basada en la caracterització acústica de les vocals de la interllengua espanyol parlat per xinesos, amb l'objectiu de realitzar una descripció acústica de cada vocal i comprovar si hi ha diferències entre homes i dones, entre àtones i tòniques i comparar els resultats obtinguts amb els de l'espanyol i la interllengua. El corpus és de parla semiespontània i consta de 725 sons vocàlics produïts per 21 estudiants xinesos. S'ha comprovat que hi ha diferències significatives entre les vocals produïdes per homes i dones; i que no n'hi ha entre les vocals tòniques i les àtones, ni a l'F1 ni a l'F2, a excepció de l'F2 de la vocal anterior alta, [i]. En comparació amb els resultats d'altres autors, s'ha constatat que els valors mitjans de l'F1 de les cinc vocals analitzades són, en general, més alts, s'articulen amb més obertural bucal i més constricció de la laringe. Quant a l'F2, les diferències amb la parla controlada, la tendència és que els valors mitjans en les vocals posteriors produïdes per xinesos són més alts, és a dir, hi ha menys labialització i menys constricció linguovelar. Mentre que si els comparem amb la parla espontània, els valors mitjans de les anteriors són més elevats, hi ha menys labialització i menys constricció linguovelar.

[es] En este artículo presentamos los resultados obtenidos en una investigación basada en la caracterización acústica de las vocales de la interlengua español hablado por chinos, con el objetivo de realizar una descripción acústica de cada vocal y comprobar si hay diferencias entre hombres y mujeres, entre átonas y tónicas y comparar los resultados obtenidos con los del español y la interlengua. El corpus es de habla semiespontánea y consta de 725 sonidos vocálicos producidos por 21 estudiantes chinos. Se ha comprobado que hay diferencias significativas entre las vocales producidas por hombres y mujeres; y que no las hay entre las vocales tónicas y las átonas, ni en el F1 ni en el F2, a excepción del F2 de la vocal anterior alta, [i]. En la comparación con los resultados de otros autores, se ha constatado que los valores medios del F1 de las cinco vocales analizadas, en general, son más altos: articulan con mayor abertura bucal y más constricción de la laringe. En cuanto al F2, las diferencias con el habla controlada, la tendencia es que los valores medios en las vocales posteriores en nuestra investigación son más altos, es decir, hay menos labialización y menos constricción linguovelar. Mientras que si los comparamos con el habla espontánea los valores medios que hemos obtenido son más elevados en las anteriores, hay menos labialización y menos constricción linguovelar.