BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] L'aprenentatge de la soledat, de David Vilaseca (2008), és una obra que planteja qüestions sobre l'escriptura, la identitat i la sexualitat. Basant-se en la teoria cultural, la psicoanàlisi i la teoria queer, el narrador-protagonista, David —alter ego de l'autor— construeix una identitat homosexual a través del seu diari. Més que confessar la condició sexual, els escriptors d'autobiografia construeixen una nova identitat de manera retrospectiva. Les similituds entre el protagonista i Vilaseca, la combinació entre teoria i experiència subjectiva, converteixen la novel·la en una barreja d'autoficció i assaig. La construcció del personatge es fa a partir de la psicoanàlisi, que el retrata com un individu depressiu, paranoic, masoquista, dependent, amb un enorme sentiment de culpa i una relació molt complexa amb el passat, vinculat a una identitat heterosexual que rebutja —Catalunya, les seues amistats, la família i, de manera més notable, la mare. La configuració del subjecte gai en la novel·la es realitza mitjançant l'espai de Londres i requereix la ruptura amb el passat, que el protagonista té dificultats per superar, i es converteix així en un personatge melancòlic.

[en] L'aprenentatge de la soledat (Learning to Be Alone), by the Catalan author David Vilaseca (2008), raises issues about writing, identity and sexuality. Drawing on cultural theory, psychoanalysis and queer theory, the narrator and protagonist, David —the author's alter ego— writes a journal to shape his gay identity. Rather than proclaiming homosexuality, autobiography retrospectively shapes the self 's sexual identity. Vilaseca renders the story as fiction, not as an authentic personal diary, whereupon the novel is an example of self-fiction, but also a mixture of theory and personal experience. Specifically, psychoanalysis shapes the character as a depressed, paranoiac, masochist, reliant subject who feels terribly guilty and has a very complex relationship to his heterosexual past. The protagonist links his former life to an identity he no longer recognises —Catalonia, his friends, his family and, most remarkably, his mother. His becoming a gay man is achieved through the interaction with London's gay scene and demands breaking with the past, which David seems unable to overcome; his incapability transforms him into a melancholic subject.
[ca] En aquest article partim de la proposta per a una poètica de la ciutat que vam elaborar per al Curs de Patrimoni del Col·legi d'Arquitectes de Catalunya i que presentàrem a la seu de Barcelona. A partir d'aquell text donem una visió personal del patrimoni arquitectònic des d'un punt de vista poètic, tot revisant i valorant les actuacions dutes a terme en el patrimoni arquitectònic d'una ciutat de grandària mitjana i intentant esbrinar quins han estat els efectes (positius i negatius, desitjats o no, previstos o no) d'una certa ideologia proteccionista que es donà a l'Estat a les darreres dècades del segle xx i quines foren algunes de les polítiques que conseqüentment elaboraren les administracions públiques. La ciutat de referència tenia vora 180.000 habitants i una intensa dinàmica productiva. A l'Ajuntament l'autor desenvolupà la seua tasca professional durant setze anys, a la vegada que bastia un extens corpus de catalogació del patrimoni arquitectònic i monumental i d'història urbana sobre la ciutat, com també un conjunt de llibres de poesia que en moltes ocasions tenien com a escenari o, inclús com a protagonista, la mateixa ciutat. Tot plegat, durant aquests anys la mateixa ciutat esdevingué un laboratori on desenvolupar propostes arquitectòniques i urbanístiques i comprovar-ne els resultats.

[en] In this article we depart from the proposal made to develop an architectural poetic of the city for the Heritage Course at Catalonia's College of Architects (presented at Barcelona's headquarters in December 1980). From the creation of that text we conceive a personal view of the architectural heritage from a poetic point of view. Revising and taking into account the proceedings in the architectural heritage of a mediumsized city, this article tries to figure out the consequences of the protectionist ideology from the late twentieth century (positive, desired, expected or not). Besides, it also focuses on the policies that were created in the public administrations at that time. The city in question had approximately 180.000 inhabitants and a high production dynamic. While carrying out his job at the city council during sixteen years, the author also built a large corpus focused on cataloguing the architectural and monumental heritage and urban history of the city. Furthermore, he also archived a set of poetry books that most of the times had the city as stage or main character. All in all, during these years the city became a laboratory to develop and test new architectural and urban proposals.
[ca] Zygmunt Bauman fa una interpretació de la modernitat en el context de la globalització que ens interessa per la seva pertinença i coherència. Tot i que el concepte de globalització, caracteritzat des del poder hegemònic, esdevé opac i contradictori. Alhora, el concepte de modernitat es vincula al progrés, emperò també és marginador i provocador de mestissatges asimètrics de cultures en un context multicultural. Es tracta d'un estudi teòric d'anàlisi i interpretació sociològica reflexiva a través d'un repàs bibliogràfic bàsic de la seva obra. Cal entendre l'anomenada societat del canvi i líquida que explica Z. Bauman, en la pretensió de mostrar el que ell entenia que succeïa en la societat líquida que camina cap a un futur incert, com a societat moderna inacabada, també anomenada modernitat tardana. En aquest article procuram esbrinar el que entenem de la Modernitat líquida i altres aportacions de Z. Bauman des de la sociologia. Volem entendre la societat del canvi en el marc de les relacions socials segons l'estructura social jerarquitzada, la globalització asimètrica, desigualtat sociocultural i d'inseguretat generalitzada.

[en] Zygmunt Bauman makes an interpretation of modernity in the context of globalization that interests us for its belonging and coherence. Although the concept of globalization, characterized by hegemonic power, becomes opaque and contradictory. At the same time, the concept of modernity is linked to progress, but it is also marginalizing and provoking asymmetrical mixtures of cultures in a multicultural context. It is a theoretical study of reflective sociological analysis and interpretation through a basic bibliographic review of his work. It is necessary to understand the so-called society of change and liquid that Z. Bauman explains, in the claim to show what he understood to be happening in the liquid society that walks towards an uncertain future, as an unfinished modern society, also called late modernity. In this article we try to find out what we understand about Liquid Modernity and other contributions of Z. Bauman from sociology. We want to understand the society of change in the framework of social relations according to the hierarchical social structure, asymmetric globalization, sociocultural inequality and widespread insecurity.
[ca] El present article té per objectiu explorar la poesia dels anys seixanta de Carmelina Sánchez-Cutillas en contrast amb la de Vicent Andrés Estellés des de l'òptica d'estudi de la "poètica de la resistència" proposada pels autors Cornelia Gräbner i David Wood (2010). D'una banda, analitzarem l'obra dels dos poetes en tant que autors que formen part de la resistència cultural durant els anys de la dictadura per formar part d'una literatura minoritzada. I, d'altra banda, estudiarem com aquesta situació imprenga el contingut dels textos i articula una "poètica de la resistència" en què les veus literàries mostren a través dels versos la seua dissensió ideològica amb l'entorn dictatorial, especialment pel que fa a la reflexió de la consciència social, de gènere i nacional.

[en] This paper aims to explore the poetry of the 60s of Carmelina Sánchez-Cutillas in contrast with the poetry of Vicent Andrés Estellés as an example of "poetics of the resistance" proposed by the authors Cornelia Gräbner and David Wood (2010). On the one hand, we will analyze the work of the two poets like authors that form part of the cultural resistance during the years of the dictatorship because they are part of minoritised literature. On the other hand, we will study how this situation permeates the content of the texts and articulates a "poetics of resistance". The poetic voices of these authors show through the verses his ideological dissent with the dictatorial frame, especially regarding the reflection of social conscience, gender conscience and national conscience.
[ca] Es presenten les evidències metal·lúrgiques del poblat ibèric de la Serreta (Alcoi, Cocentaina, Penàguila; Alacant). Es revisen les pautes de producció i consum del metall en el món ibèric per tal d'emmarcar les evidències concretes, objecte d'estudi. La principal documentació procedeix dels productes elaborats, que s'estudien a partir de la seua tipologia i adscripció funcional. S'han comparat els repertoris apareguts en altres jaciments ibèrics del País Valencià, per tal de valorar l'ús del metall entre els pobles ibèrics de la zona.

[en] In this paper we present the evidences of metallurgy from the Iberian site of La Serreta (Alcoi, Cocentaina, Penàguila; Alicante Province). Firstly, we review the processes of production and consume of metal in the Iberian Iron Age Period to contextualize the evidences subject of study. The main information come from the metallic elaborate products which we study through their typology and functional adscription. We compare this metallurgic joint with the repertories recovered in other Iberian Sites of the Valencian Country to value the use of metal among the Iberian peoples in the region.
[ca] S'ha realitzat una descripció de l'evolució geològica del barranc del Cint. L'estudi explica les característiques geomorfològiques, paleontològiques, botàniques i antròpiques més rellevants que conformen aquest paisatge al terme municipal d'Alcoi (serra de Mariola).

[en] There has been realized a description of the geological evolution of the barranca of the Cint. The study includes the characteristics of geomorphology, palaeontology, botany & anthropics more important that this landscape shape in Alcoi's municipal area (serra de Mariola).
[ca] La Guatlla Andalusa es distribuïa antigament pel sud de la península Ibèrica, el nord d'Àfrica i Sicília. Hi ha algunes citacions durant el segle passat de l'espècie a Catalunya, tot i que actualment no estan acceptades. Al Museu de Zoologia de Barcelona hi ha un espècimen capturat a Catalunya entre 1891-1910. Es proposen i discuteixen quatre hipòtesis per l'origen d'aquest individu: 1) era un individu en dispersió des d'àrees de cria del sud; 2) l'espècie nidificava a Catalunya fa un segle; 3) va ser un individu importat (per a una col·lecció o amb finalitats cinegètiques); 4) hi ha un error en la seva etiqueta. D'acord amb la informació disponible, concloem que les dues darreres són les hipòtesis més probables.

[en] Historically, the nominate subspecies of the Andalusian Hemipode was distributed only in southern Iberia, North Africa and Sicily. However, some authors have mentioned uncertain records in Catalonia (NE Spain) during last century. In the Museum of Zoology of Barcelona there is a specimen trapped in Catalonia between 1891 and 1910. Four hypotheses for the origin of this individual are put forward and discussed: 1) it was an individual in dispersal from southern breeding areas; 2) a century ago the species bred in Catalonia; 3) the bird was introduced (for a collection, or with a view to hunting); 4) the label gives an erroneous collecting locality. On the basis of the information available we conclude that third and fourth hypotheses are the most probable.
[ca] L'itinerari es localitza a la partida de la Rambla del riu Serpis, ubicada a l'est de la ciutat d'Alcoi. En aquesta ruta destaquen els elements paisatgístics següents: geomorfologia del riu Serpis, evolució geològica, lliscaments de vessant, establiments fabrils dels inicis de la industrialització, paleoclimatologia, etc.

[en] The itinerary describes the zone called The Rambla of Serpis River, located to the east of Alcoy's city. In that place, the following landscape elements in this itinerary are: Serpis river geomorphology, geological evolution, archaelogy industrial of beginnings of industrialization, paleoclimatology, etc.
[ca] Aquest article mostra quin degué ser l'origen del verb salpuscar i la variant salbuscar, sinònim de l'actual esquitar o esquitxar . Subratlla les possibilitats que ofereixen els corpus textuals digitals i la necessitat de tenir present l'estudi contrastiu de llengües (especialment d'atendre l'occità) i la història de la cultura quan es fa semàntica i lexicologia diacròniques del català. Així mateix, s'hi apliquen nocions bàsiques de la semàntica cognitiva en l'estudi del canvi lingüístic.

[en] This article shows what must have been the origin of the Catalan verb salpuscar and its variant salbuscar, synonym of the current verb esquitar o esquitxar ('to splash'). It highlights the possibilities offered by digital textual corpora and the need to bear in mind the contrastive study of languages (especially when it comes to Occitan) and the cultural history when diachronic semantics and lexicology of Catalan are done. Likewise, basic notions of cognitive semantics are applied in the study of linguistic change.
[ca] Aquest treball és una aproximació al grup de música valencià Obrint Pas. S'hi analitza i s'hi interpreta la poesia de les seues lletres i tot seguit es compara amb el moviment musical i artístic de la Nova Cançó; l'article hi sintetitza la bibliografia existent i proporciona un punt de vista personal.

[en] This work is an approach to a valencian music group called Obrint Pas, while analyzing and interpreting the poetic of their songs to later compare it with the artistic and musical movement of la Nova Cançó, synthesizing the bibliography on this subject and providing a personal view.
[ca] Aquest treball analitza la conformació del romancer filipí i la seua vinculació a les tradicions hispàniques teatrals ("moros i cristians") i lírico-èpiques ("llibres de gesta"), i com el concepte de l'Exòtic va influir en la seua adaptació a l'arxipèlag de les Filipines. Alhora, es recopilen els romanços filipins que tracten del Regne de València, i s'analitzen les fonts i la manera en què es produeix la presència d'aquest concepte en el romancer filipí, traçant a la fi el decurs de l'elegia per València des del Šarq al-Àndalus fins a l'Àsia.

[en] This work analyzes the development of Philippine Metrical Romances and its Hispanic influences in both theatre ("Moros y Cristianos") and epics (Books of Chivalry) in tracing the materialization of the Exotic. Specifically, it will focus on how an exotic topic like the Kingdom of Valencia is presented, recollecting the sources, characters and features along the Philippine corpus. At the end, the purpose will be to trace the literary elegy for the fall of Valencia from the Orient of al-Andalus to the Orient of Asia.
[ca] El paradigma teòric de la Lingüística Cognitiva entén la metàfora i la metonímia com a dos dels principals mecanismes cognitius que possibiliten el canvi lexicosemàntic. Més enllà de la consideració tradicional que les ha situades únicament en el discurs literari, la metàfora i la metonímia són ben presents en el discurs quotidià, i hi intervenen tant en el procés de construcció de noves expressions (emissor) com en el de descodificació i assimilació del significat extralingüístic (receptor). Així, doncs, esdevenen mecanismes idonis per a satisfer les necessitats dels parlants, i un punt de partida de la intersubjectivació. En aquest article exposem i analitzem els resultats d'un experiment que ens ha permès comprovar en quina mesura els aprenents de català a la ciutat d'Alacant són capaços d'entendre el significat d'algunes expressions amb projeccions metafòriques i metonímiques pròpies del discurs acadèmic, així com aïllar algunes variables sociolingüístiques que en condicionen el grau d'assoliment.

[en] The theoretical paradigm of Cognitive Linguistics regards metaphor and metonymy as two of the most important cognitive mechanisms which make lexico-semantic change possible. Beyond the traditional conception that placed them exclusively in literary discourse, metaphor and metonymy have a strong presence in everyday discourse, both in the process through which new expressions are constructed (emitter) and in the one which leads to the decoding and assimilation of extralinguistic meaning (recipient). Therefore, they arise as suitable mechanisms when it comes to meeting the pragmatic needs of speakers and additionally become an unquestionable starting point for intersubjectivization. The present paper not only reveals but also analyzes the outcomes of an experiment which enabled us to check the extent to which learners of Catalan in Alicante town are capable of understanding the meaning of some expressions with metaphorical and metonymic projections typical of academic discourse, as well as to isolate a number of sociolinguistic variables which determine their level of achievement.
[ca] L'aprenentatge integrat de continguts i llengua (AICLE-CLIL) no és pas nou i és hereu dels molt recercats programes d'immersió, educació bilingüe i 'content-based'.... Mentre que la darrera recerca en contextos de segones llengües com a el nord-americà passa per la caracterització dels programes d'excel.lència, en contextos de llengües estrageres com l'europeu, la recerca empírica és encara exigua. A Nord-Amèrica, els programes amb més èxit tenen força denominadors comuns: des de la seva longetivitat a la molt alta competència i coordinació dels seus docents (veure Navés, 2009). Els primers resultats de la recerca a Europa apunten que els alumnes que han cursat una assignatura en llengua estrangera atrapen aquells estudiants de llengües estrangeres que estan d'un a tres cursos per davant. Malgrat els esperançadors resultats a curt termini, hem de ser molt cauts en el potencial de CLIL si realment aspirem a que la competència final dels nostres alumnes a Europa passi de nivells intermitjos a nivells molt més avançats, donat que tal com s'ha portat a la pràctica CLIL a Europa no reuneix moltes de les característiques dels programes que internacionalment han tingut èxit.

[en] Integrating language and content (CLIL) is not new. CLIL draws on well-researched immersion, bilingual education and content-based programmes... While the latest research in North American second language contexts focusses on the characterization of successful CLIL programmes, empirical CLIL research is still scarce in European foreign language contexts. In North America, the most successful programmes share many features, from longevity to highly qualified and co-ordinated teaching staff (see Navés, 2009). The preliminary empirical research findings in Europe suggest that learners who have studied a subject in a foreign language catch up with conventional foreign language students who are one to three courses ahead. While these preliminary short-term results are promising, we should be cautious about CLIL's potential for raising European learners'proficiency from intermediate to more advanced levels since the implementation of CLIL policies in Europe seldom incorporates many of the features found in successful CLIL programmes elsewhere.
[ca] L'article acara les històries sentimentals de dues de les parelles secundàries del Tirant lo Blanch: la de Diafebus i Estefania, per una part, i la d'Hipòlit i l'Emperadriu, per l'altra. La comparació permet deduir concomitàncies notables entre totes dues, que, al seu torn, considerades en conjunt, contrasten a primera vista amb la història amorosa central de Tirant i Carmesina. Sense perjudici d'això, totes tres coincideixen en el fet de perfilar relacions sentimentals entre cavallers bretons del llinatge de Roca Salada i dames de la família imperial grega. Aquesta coincidència es revela funcionalment fonamental si tenim en compte que un dels objectius ideològics a què aspira Joanot Martorell en el Tirant és la consecució de la vella utopia medieval de consolidar una unió duradora entre la cristiandat d'Orient i d'Occident sota una sola ègida, enfront d'adversaris no cristians. A aquest objectiu sembla respondre el denominador comú de què participen tant les històries sentimentals que ací s'acaren com la dels protagonistes de la novel·la, a la qual aquelles reforcen (Diafebus-Estefania) o serveixen d'alternativa (Hipòlit-Emperadriu).

[en] This article makes a comparison between the sentimental stories of two of the secondary couples in Tirant lo Blanch: the one composed by Diafebus and Estefania and the one formed by Hipòlit and the Emperadriu. The comparison allows to deduce remarkable concomitances between both relationships, which, in turn, if considered on the whole, contrast with the love story, vital to the novel, between Tirant and Carmesina. Moreover, all three coincide in the fact that they outline sentimental relationships among Breton knights of the lineage of Roca Salada and ladies of the Greek imperial family. This coincidence is revealed to be functionally fundamental if we take into account that one of the ideological goals Joanot Martorell persues in Tirant is the achievement of the old mediaeval utopia of consolidating a long-lasting union among the Christendom of Orient and that of Occident under a sole aegis, against non Christian opponents. To accomplish this objective, it seems there is a common denominator shared by both the sentimental stories here collated and the one starred by the main characters of the novel. Hence, the text is either strengthened by those former love chronicles (Diafebus-Estefania) or given an alternative through them (Hipòlit-Emperadriu).
[ca] La nostra investigació s'ha centrat en el testimoni personal de l'escriptor Xavier Benguerel, tant en les seues memòries com en diverses publicacions sobre el tema, sobre la seua dedicació a la traducció. La seua trajectòria com a creador es desenvolupa principalment en el camp de la novel·la i del conte, però és en la tasca traductora quan se centra en la poesia o el poema en prosa d'autors tan diversos com Jean La Fontaine, Paul Valéry, Arthur Rimbaud, Edgar Allan Poe o Pablo Neruda. L'escriptor s'interessa pel treball lingüístic com una part de la seua formació com a narrador. Tot i plantejar diversos dels reptes que té com a traductor, el que interessa dels seus escrits és la reflexió sobre la condició de la traducció i el seu paper dins de l'evolució estilística de la seua obra narrativa.

[en] Our research focuses on the personal testimony of writer Xavier Benguerel, drawn from both his memoirs and his writings on his own activity as a translator. His career as an author has mainly developed in the field of the novel and the short story, but it is when translating that he focuses on poetry or prose poems written by authors as varied as Jean La Fontaine, Paul Valéry, Arthur Rimbaud, Edgar Allan Poe or Pablo Neruda. As a writer he is interested in language analysis as a part of his training as a narrator. Although he raises several issues based on his challenges as a translator, what interests most in his writings is the reflection on the condition of translation itself and its role in the stylistic evolution of his narrative work.