[ca] Objectiu: Les dades geolocalitzades generats en xarxes socials permeten, tant abordar diversos estudis urbans, com millorar el coneixement de fenòmens i dinàmiques que es produeixen a la ciutat. Aquest treball planteja: (1) identificar les variables que permeten estudiar qüestions urbanes a partir de cinc de les xarxes socials més utilitzades -Foursquare, Instagram, Twitter, Google Places i Airbnb-; i, (2) presentar cinc temes d'estudi que poden abordar-se amb les dades generades en aquestes xarxes. Metodologia: L'anàlisi de les dades que contenen aquestes xarxes permet identificar algunes variables per a la realització d'estudis urbans. Així, a partir de la combinació de diferents variables, es presenten cinc temàtiques que engloben múltiples qüestions d'estudi. Conclusions: La utilització de les dades generades en xarxes socials per a l'estudi del medi urbà suposa una valuosa oportunitat per abordar qüestions com: [1] les preferències d'ús d'activitats i espais urbans; [2] la imatge dels espais urbans i la seva percepció; [3] els patrons espacio-temporals d'ús dels espais urbans; [4] l'oferta i demanda de l'activitat econòmica; i, [5] la identificació d'àrees de concentració i especialització a la ciutat. Originalitat: Aquesta nova informació, actualitzada i accessible, permet evidenciar qüestions complexes en relació amb les dinàmiques urbanes que, fins ara, no resultaven fàcilment mesurables i quantificables. Així, la interpretació d'aquestes dades amplia el coneixement disponible sobre la ciutat actual i pot ajudar en la presa de decisions sobre la planificació, intervenció i disseny de la ciutat.

[es] Objetivo: Los datos geolocalizados generados en redes sociales permiten, tanto abordar diversos estudios urbanos, como mejorar el conocimiento de fenómenos y dinámicas que se producen en la ciudad. Este trabajo plantea: (1) identificar las variables que permiten estudiar cuestiones urbanas a partir de cinco de las redes sociales más utilizadas —Foursquare, Instagram, Twitter, Google Places y Airbnb—; y, (2) presentar cinco temas de estudio que pueden abordarse con los datos generados en estas redes. Metodología: El análisis de los datos que contienen estas redes permite identificar algunas variables para la realización de estudios urbanos. Así, a partir de la combinación de distintas variables, se presentan cinco temáticas que engloban múltiples cuestiones de estudio. Conclusiones: La utilización de los datos generados en redes sociales para el estudio del medio urbano supone una valiosa oportunidad para abordar cuestiones como: [1] las preferencias de uso de actividades y espacios urbanos; [2] la imagen de los espacios urbanos y su percepción; [3] los patrones espaciotemporales de uso de los espacios urbanos; [4] la oferta y demanda de la actividad económica; y, [5] la identificación de áreas de concentración y especialización en la ciudad. Originalidad: Esta nueva información, actualizada y accesible, permite evidenciar cuestiones complejas en relación con las dinámicas urbanas que, hasta la fecha, no resultaban fácilmente medibles y cuantificables. Así, la interpretación de estos datos amplía el conocimiento disponible sobre la ciudad actual y puede ayudar en la toma de decisiones acerca de la planificación, intervención y diseño de la ciudad.