[ca] Als últims anys, el consum de pseudocereals, com l'amarant i la quinoa, o lleguminoses, com el tramús, ha augmentat significativament a causa dels seus beneficis nutricionals, entre ells un alt contingut de proteïnes d'alt valor biològic, fibra dietètica i compostos nutracèutics amb aplicacions industrials. Aquest estudi es va centrar a quantificar i caracteritzar les fibres d'aquests tres productes andins, analitzant-ne el contingut de fibra dietètica total (FDT), fibra dietètica soluble (FDS), fibra dietètica insoluble (FDI), capacitat de retenció d'aigua (CRA) i capacitat d'absorció de molècules orgàniques (CAMO). Els resultats van mostrar diferències significatives en la fibra soluble entre les closques de tramús i les fibres d'amarant i quinoa, destacant la closca de tramús pel que fa a la seva capacitat de retenció d'aigua. L'estudi també va investigar la substitució del greix dorsal de porc per oli de blat de moro i l'addició de fibres de quinoa, amarant i tramús en l'elaboració d'embotits de pollastre. Es van formular embotits amb diferents percentatges de fibra i se'n van avaluar les característiques sensorials, fisicoquímiques i microbiològiques. Les formulacions amb un 2,5% de fibra van mostrar la millor estabilitat, mentre que la fibra de quinoa va presentar diferències significatives en diversos atributs sensorials. Pel que fa a l'estabilitat microbiològica, totes les formulacions van complir amb les normatives excepte la de tramús en certs indicadors. L'anàlisi bromatològica dels embotits va revelar que aquells amb fibra de quinoa i tramús tenien un contingut de fibra de 2 g/100 g i 1,8 g/100 g, respectivament. A més, les formulacions amb oli i fibra van mostrar un millor perfil d'àcids grassos, complint amb la relació recomanada d'AGPI/AGS, tot i que la relació n-6/n-3 va excedir l'interval recomanat. Els antecedents d'aquesta investigació posen de manifest la importància del consum de fibra dietètica per a la salut, assenyalant la seva capacitat per reduir els riscos de malalties cròniques no transmissibles com l'obesitat, la diabetis tipus 2 i les malalties cardiovasculars. A l'Equador, l'augment en el consum d'aliments ultraprocessats ha contribuït a l'increment d'aquestes malalties. La fibra dietètica, especialment la de pseudocereals i lleguminoses, ha demostrat tenir efectes beneficiosos en la salut digestiva i metabòlica, a més de millorar les propietats tecnològiques dels aliments. En conclusió, aquest estudi va complir amb els objectius plantejats en desenvolupar un aliment càrni de pasta fina amb bones característiques sensorials i nutricionals, utilitzant oli de blat de moro en substitució de greix dorsal i afegint-hi fibres vegetals. Les formulacions desenvolupades no només compleixen amb els estàndards de qualitat, sinó que també representen una alternativa saludable davant els problemes de sobrepès i obesitat, contribuint a la millora de la dieta i la salut dels consumidors. Possibles investigacions futures podrien incloure l'avaluació a llarg termini de l'impacte del consum regular d'aquests embotits a la salut humana, estudis sobre l'optimització de les tècniques d'extracció i processament de les fibres per millorar-ne encara més les propietats funcionals, i l'exploració d'altres fonts de fibra i olis vegetals que es puguin utilitzar en l'elaboració d'embotits i altres productes carnis. També seria interessant investigar l'efecte d'aquestes formulacions en diferents grups de població, incloent-hi nens i persones amb condicions específiques de salut, per validar i expandir els beneficis observats en aquest estudi.

[es] En los últimos años, el consumo de pseudocereales como el amaranto y la quinua o leguminosas como el altramuz ha aumentado significativamente debido a sus beneficios nutricionales, incluyendo un alto contenido de proteínas de alto valor biológico, fibra dietética y compuestos nutracéuticos con aplicaciones industriales. Este estudio se centró en cuantificar y caracterizar las fibras de estos tres productos andinos, analizando su contenido de fibra dietética total (FDT), fibra dietética soluble (FDS), fibra dietética insoluble (FDI), capacidad de retención de agua (CRA) y capacidad de absorción de moléculas orgánicas (CAMO). Los resultados mostraron diferencias significativas en la fibra soluble entre las cáscaras de altramuz y las fibras de amaranto y quinua, destacándose la cáscara de altramuz en cuanto a su capacidad de retención de agua. El estudio también investigó la sustitución de la grasa dorsal de cerdo por aceite de maíz y la adición de fibras de quinua, amaranto y chocho/altramuz en la elaboración de salchichas de pollo. Se formularon salchichas con diferentes porcentajes de fibra y se evaluaron sus características sensoriales, fisicoquímicas y microbiológicas. Las formulaciones con un 2.5% de fibra mostraron la mejor estabilidad, mientras que la fibra de quinua presentó diferencias significativas en varios atributos sensoriales. En términos de estabilidad microbiológica, todas las formulaciones cumplieron con las normativas excepto la de altramuz en ciertos indicadores microbiológicos. El análisis bromatológico de las salchichas reveló que aquellas con fibra de quinua y altramuz tenían un contenido de fibra de 2 g/100 g y 1.8 g/100 g, respectivamente. Además, las formulaciones con aceite y fibra presentaron un mejor perfil de ácidos grasos, cumpliendo con la relación recomendada de PUFA/SFA, aunque la relación n-6/n-3 excedió el rango recomendado. Los antecedentes de esta investigación resaltan la importancia del consumo de fibra dietética para la salud, señalando su capacidad para reducir los riesgos de enfermedades crónicas no transmisibles como la obesidad, diabetes tipo 2 y enfermedades cardiovasculares. En Ecuador, el aumento en el consumo de alimentos ultraprocesados ha contribuido al incremento de estas enfermedades. La fibra dietética, especialmente de pseudocereales y leguminosas, ha demostrado tener efectos beneficiosos en la salud digestiva y metabólica, además de mejorar las propiedades tecnológicas de los alimentos. En conclusión, este estudio cumplió con los objetivos planteados al desarrollar un alimento cárnico de pasta fina con características sensoriales y nutricionales aceptables, utilizando aceite de maíz en reemplazo de grasa dorsal y añadiendo fibras vegetales. Las formulaciones desarrolladas no solo cumplen con las normativas de calidad, sino que también representan una alternativa saludable frente a los problemas de sobrepeso y obesidad, contribuyendo a la mejora de la dieta y la salud de los consumidores. Posibles investigaciones futuras podrían incluir la evaluación a largo plazo del impacto del consumo regular de estos embutidos en la salud humana, estudios sobre la optimización de las técnicas de extracción y procesamiento de las fibras para mejorar aún más sus propiedades funcionales, y la exploración de otras fuentes de fibra y aceites vegetales que puedan ser utilizados en la elaboración de embutidos y otros productos cárnicos. También sería interesante investigar el efecto de estas formulaciones en diferentes grupos de población, incluyendo niños y personas con condiciones específicas de salud, para validar y expandir los beneficios observados en este estudio.