BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Actualment, a Espanya, les ulleres i lents de contacte no queden cobertes per la sanitat pública espanyola, sinó que la seva adquisició i actualització, depèn de les capacitats econòmiques de cada individu. No obstant això, no hi ha articles científics on s'estudiï la relació entre l'actualització de les ulleres segons l'estatus socioeconòmic. D'aquest fet neix l'objectiu d'aquest estudi, analitzar si la utilització i l'adequació de la correcció òptica dels infants està influenciada pel nivell socioeconòmic familiar i la tipologia de les escoles on estudien. Les dades per realitzar l'estudi s'han obtingut a partir de cribratges visuals realitzats a nens i nenes provinents d'escoles tant classificades com no, d'alta complexitat, i a partir de dades socioeconòmiques proporcionades pels seus progenitors. Els principals resultats de l'estudi són: 1) No existeixen diferències estadísticament significatives sobre una millor adequació òptica en funció del nivell d'estudis dels progenitors; 2) El factor que més influeix en l'adequació de les ulleres és el fet que la mare treballi, assolint majors nivells d'adequació òptica quan la mare és laboralment activa, i 3) Els alumnes d'escoles d'alta complexitat tendeixen a tenir una pitjor correcció òptica en comparació amb els que no, especialment pel que respecta a la correcció de la miopia.

[es] Actualmente, en España, las gafas y lentes de contacto no quedan cubiertas por la sanidad pública española, sino que su adquisición y actualización, depende de las capacidades económicas de cada individuo. Sin embargo, no existen artículos científicos donde se estudie la relación entre la actualización de las gafas según el estatus socioeconómico. De este hecho nace el objetivo de este estudio, analizar si la utilización y adecuación de la corrección óptica de los niños está influenciada por el nivel socioeconómico familiar y la tipología de las escuelas en las que estudian. Los datos para realizar el estudio se han obtenido a partir de cribados visuales realizados a niños y niñas provenientes de escuelas tanto clasificadas como no, de alta complejidad, y a partir de datos socioeconómicos proporcionados por sus progenitores. Los principales resultados del estudio son: 1) No existen diferencias estadísticamente significativas sobre una mejor adecuación óptica en función del nivel de estudios de los progenitores; 2) El factor que más influye en la adecuación de las gafas es el hecho de que la madre trabaje, alcanzando mayores niveles de adecuación óptica cuando la madre es laboralmente activa, y 3) Los alumnos de escuelas de alta complejidad tienden a tener una peor corrección óptica en comparación con los que no, especialmente en lo que respecta a la corrección de la miopía.
[ca] Aquest projecte bàsic aborda la urbanització del sector Fons Somella a Vilanova i la Geltrú, caracteritzat per la manca de connectivitat vial segura, el mal estat de les vies i l'absència de xarxes de serveis per al veïnat. Es proposa una transformació urbana dels vials principals de la zona per millorar la qualitat de vida dels residents i dels usuaris que els fan servir. Al projecte es proposen una sèrie d'alternatives, analitzant i projectant finalment les que s'han considerat com a òptimes per als objectius marcats. Aquest projecte subratlla la importància de la infraestructura i el desenvolupament sostenible en la creació i la millora de comunitats més inclusives i resilients.

[es] El presente proyecto básico aborda la urbanización del sector Fondo Somella en Vilanova y la Geltrú, caracterizado por la falta de conectividad vial segura, el mal estado de las vías y la ausencia de redes de servicios para el vecindario. Se propone una transformación urbana de los viales principales de la zona para mejorar la calidad de vida de los residentes y de los usuarios que los utilizan. En el proyecto se proponen una serie de alternativas, analizando y proyectando finalmente las que se han considerado como óptimas para los objetivos marcados. Este proyecto subraya la importancia de la infraestructura y el desarrollo sostenible en la creación y mejora de comunidades más inclusivas y resilientes
[ca] Ens traslladem a Tamariu, un municipi situat a la Costa Brava, Girona. Allà s'hi projecta un hotel on el principal protagonista és el lloc on es troba. Cada espai que conforma l'hotel es separa en volums independents units per camins, buscant així la relació amb l'exterior de forma contínua. Tot i situar-se a 500m de la línia de costa la orientació de totes les habitacions sorgeix de la mirada dels volums cap al mar. Cada element és de fusta, tant a nivell d'acabats com a nivell estructural, buscant així la connexió amb el bosc. Degut al gran desnivell de la topografia, els diferents volums queden parcialment en suspensió, permetent la màxima integració en l'espai des de l'interior.

[es] Nos trasladamos a Tamariu, un municipio situado en la Costa Brava, Girona. Allí se proyecta un hotel donde el principal protagonista es el lugar donde se encuentra. Cada espacio que conforma el hotel se separa en volúmenes independientes unidos por caminos, buscando así la relación con el exterior de forma constante. Aunque está situado a 500m de la línea de costa, la orientación de todas las habitaciones surge de la mirada de estos volúmenes hacia el mar. Cada elemento es de madera, tanto a nivel de acabados como a nivel estructural, buscando así la conexión con el bosque. Debido al gran desnivel de la topografía, los diferentes volúmenes quedan parcialmente en suspensión, permitiendo así la máxima integración en el espacio desde el interior.
[ca] Es preten, mitjançant l'anàlisi d'imatges de cervells obtenides amb resonància magnética funcional i el modelat d'aquesta informació mitjançant grafs, estimar l'edat de la persona.

[es] Se pretende, mediante el análisis de imágenes de cerebro obtenidas resonancia magnética funcional y el modelado de dicha información mediante grafos, estimar la edad de la persona.
[ca] Les ciutats imaginades són les mateixes que vivim tots els dies. Només que destaquem una qualitat des d'on apreciem: com les construeixen els seus ciutadans en els seus desitjos, records i voluntats de mode col·lectiu.

[es] Las ciudades imaginadas son las mismas que vivimos todos los días. Sólo que destacamos una cualidad desde donde apreciamos: como las construyen sus ciudadanos en sus deseos, recuerdos y voluntades de modo colectivo.
[ca] Durant els darrers anys, Vallirana ha vist augmentar la seva població de forma constant, i el municipi continua adaptant-se a les noves necessitats dels ciutadans. La transformació del municipi és incessant, millorant connexions vials i de vianants, o creant nous equipaments i millorant zones públiques. En el cas que ocupa el projecte, s'aposta per la rehabilitació de la fàbrica de cotó, que s'ubica en relació a l'actual eix verd a la zona Nord, sent aquest un punt en què els límits no estan definits, la connexió de vianants esvaeix entre uns camps de cultiu al costat de la riera, i una orografia complexa. La proposta transforma l'antiga fàbrica de cotó a la nova biblioteca de Vallirana, un nou centre educatiu i d'autoaprenentatge, incorporant activitats culturals i de servei a la ciutadania. Aquesta es relaciona directament amb l'eix verd del municipi, essent una transició dels espais que l'envolten, i s'estableix com un pas obligat, el qual s'ha de travessar per un pas cobert de gran dimensió a la planta baixa, que ofereix l'opció d'entrar equipament per dos accessos possibles. S'aposta per la rehabilitació de la nau principal de l'edifici existent, i una nova construcció amb fusta i noves tecnologies d'impressió 3D, per aconseguir un edifici que permeti la reutilització i el reciclatge dels materials emprats, contemplant com a principal objectiu la sostenibilitat i cicle de vida del material, així com la possible cooperació ciutadana.

[es] Durante los últimos años, Vallirana ha visto aumentar su población de forma constante, y el municipio sigue adaptándose a las nuevas necesidades de los ciudadanos. La transformación del municipio es incesante, mejorando conexiones viales y peatonales, o creando nuevos equipamientos y mejorando zonas públicas. En el caso que ocupa el proyecto, se apuesta por la rehabilitación de la fábrica de algodón, que se ubica en relación al actual eje verde en la zona Norte, siendo este un punto en el que los límites no están definidos, la conexión peatonal se desvanece entre unos campos de cultivo junto a la riera, y una orografía compleja. La propuesta, transforma la antigua fábrica de algodón en la nueva biblioteca de Vallirana, un nuevo centro educativo y de auto aprendizaje, incorporando actividades culturales y de servicio a la ciudadanía. Esta se relaciona directamente con el eje verde del municipio, siendo una transición de los espacios que le rodean, y se establece como un paso obligado, el cual debe atravesarse por un paso cubierto de gran dimensión en planta baja, que ofrece la opción de entrar al equipamiento por dos accesos posibles. Se apuesta por la rehabilitación de la nave principal del edificio existente, y una nueva construcción con madera y nuevas tecnologías de impresión 3D, para conseguir un edificio que permita la reutilización y reciclaje de los materiales empleados, contemplando como principal objetivo la sostenibilidad y ciclo de vida del material, así como la posible cooperación ciudadana.
[ca] Creació de mapes de prominència visual sobre segmentacions jeràrquiques d'una imatge, per detectar objectes prominents a diferents escales i crear un mapa de prominència final que ressalti els objectes més importants. Per dur a terme aquestes particions, disposem d'un mètode desenvolupat en un Projecte Final de Carrera del curs passat. Aquest mètode s'ha estès proposant noves formes de crear els mapes de prominència, modelant les regions amb tècniques diferents o utilitzant altres mètodes de segmentació. Aquestes modificacions s'han combinat amb les anteriors i s'han realitzat diversos experiments sobre una col·lecció pública d'imatges per comprovar el funcionament de l'algorisme de detecció de prominència. Els resultats han estat comparats amb diferents mètodes de l'estat de l'art i hem pogut comprovar que el mètode anterior millora considerablement amb les nostres aportacions.

[es] Creación de mapas de prominencia visual sobre segmentaciones jerárquicas de una imagen, para detectar objetos prominentes a diferentes escalas y crear un mapa de prominencia final que resalte los objetos más importantes. Para llevar a cabo estas particiones, disponemos de un método desarrollado en un Proyecto Fin de Carrera del curso pasado. Este método se ha extendido proponiendo nuevas formas de crear los mapas de prominencia, modelando las regiones con técnicas diferentes o utilizando otros métodos de segmentación. Estas modificaciones se han combinado con las anteriores y se han realizado varios experimentos sobre una colección pública de imágenes para comprobar el funcionamiento del algoritmo de detección de prominencia. Los resultados han sido comparados con diferentes métodos del estado del arte y hemos podido comprobar que el método anterior mejora considerablemente con nuestras aportaciones.
[ca] El següent treball és un estudi dels espais verds urbans de la ciutat del Caire a través de la lent de la infraestructura verda i els serveis ecosistèmics. Un enfocament multiescalar considera els aspectes territorials, locals i singulars dels espais verds urbans del Caire, desplegant una visió holística nodrida per la rica història i cultura de la capital egípcia. Abordat a través de la morfologia urbana, establim una metodologia per revelar el potencial latent i les característiques úniques de la relació entre els espais urbans i naturals de la ciutat. Mitjançant una recerca inductiva, desenvolupem un marc per quantificar i qualificar els espais verds significatius en relació amb el teixit urbà circumdant, suggerint una innovadora "inversió" de la lògica convencional relativa a l'estudi de les superfícies permeables en l'entorn construït. Examinem la composició dels fragments urbans i les seves característiques específiques per entendre com aconsegueixen l'èxit i explorar el seu potencial de millora. Proposem que el Caire, fundada al costat del Nil, va ser una ciutat verda, i pot tornar a ser-ho.

[es] El siguiente trabajo es un estudio de los espacios verdes urbanos de la ciudad de El Cairo a través de la lente de la infraestructura verde y los servicios ecosistémicos. Un enfoque multiescalar considera los aspectos territoriales, locales y singulares de los espacios verdes urbanos de El Cairo, desplegando una visión holística nutrida por la rica historia y cultura de la capital egipcia. Abordado a través de la morfología urbana, establecemos una metodología para revelar el potencial latente y las características únicas de la relación entre los espacios urbanos y naturales de la ciudad. Mediante una investigación inductiva, desarrollamos un marco para cuantificar y calificar los espacios verdes significativos en relación con el tejido urbano circundante, sugiriendo una innovadora "inversión" de la lógica convencional relativa al estudio de las superficies permeables en el entorno construido. Examinamos la composición de los fragmentos urbanos y sus características específicas para entender cómo logran el éxito y explorar su potencial de mejora. Proponemos que El Cairo, fundada junto al Nilo, fue una vez una ciudad verde, y puede volver a serlo.
[ca] La mesura de la pel·lícula llagrimal és fonamental en la pràctica optomètrica. Les tècniques clíniques utilitzades fins avui per mesurar la qualitat de la pel·lícula llagrimal han implicat subjectivitat i invasivitat en la determinació dels valors com el BUT. Això ha dificultat el diagnòstic d'una de les patologies oculars més comuns, el síndrome d'ull sec. Es per això que s'ha vist necessari desenvolupar tecnologies per realitzar l'avaluació de la llàgrima de manera no invasiva i objectiva. Una d'aquestes tecnologies es la que presenta MYAH, un instrument que, entre altres coses, permet fer l'avaluació completa de la llàgrima a través de proves com el NIBUT, BUT, menisc llagrimal o observació de glàndules de Meibom. L'objectiu del treball ha sigut comprovar si el MYAH és vàlid per mesurar objectivament la pel·lícula llagrimal comparant-lo amb les tècniques més utilitzades, el BUT amb biomicroscopi i el NIBUT. Els resultats amb diferents tècniques eren similars. En l'anàlisi es va observar que les diferències eren significatives i per tant no podien intercanviar-se les tècniques a l'hora de mesurar la ruptura de la pel·lícula llagrimal. Els motius d'aquestes diferències podien ser la instil·lació de fluoresceïna en dues tècniques o la pròpia inestabilitat de la llàgrima. Els resultats mostraren que la diferència entre dues tècniques invasives era menor que entre una tècnica invasiva com el BUT amb biomicroscopi i una no invasiva, com el NIBUT en el MYAH.

[es] La medida de la película lagrimal es fundamental en la práctica optométrica. Las técnicas clínicas utilizadas hasta hoy para medir la calidad de la película lagrimal han implicado subjetividad e invasividad en la determinación de valores como el BUT. Esto ha dificultado el diagnóstico de una de las patologías oculares más comunes, el síndrome de ojo seco. Es por eso que se ha visto necesario desarrollar tecnologías para evaluar la lágrima de manera no invasiva y objetiva. Una de estas tecnologías es la que presenta el MYAH, un instrumento que, entre otras cosas, permite hacer una evaluación completa de la película lagrimal a través de pruebas como el NIBUT, BUT, menisco lagrimal y observación de las glándulas de Meibomio. El objetivo del trabajo ha sido comprobar si el MYAH es válido para medir objetivamente la película lagrimal al compararlo con otras técnicas mas utilizadas, el BUT con biomicroscopio y NIBUT. Los resultados con diferentes técnicas eran similares. En el análisis se observó que las diferencias eran significativas y por tanto no podían intercambiarse las técnicas a la hora de medir el tiempo de ruptura lagrimal. Los motivos de estas diferencias podían deberse a la instilación de fluoresceína en dos técnicas o a la propia inestabilidad de la lágrima. Los resultados mostraron que la diferencia entre las dos técnicas invasivas era menor que entre técnica invasiva como el BUT y técnica no invasiva como el NIBUT.
[ca] Aquest Treball de Final de Grau tracta sobre la relació entre l'escultura i l'arquitectura i com s'han influit en les últimes dècades. S'exposa i s'exemplifica amb diversos casos d'estudi com, durant el segle XX, l'escultura ha adoptat característiques pròpies de l'arquitectura i com aquesta ha fet el mateix amb l'escultura per avançar en ambdúes disciplines. També s'analitza les col·laboracions entre artistes i arquitectes i s'explica el cas de la cooperació entre l'escultor Eduardo Chillida i l'arquitecte Luis Peña Ganchegui per al projecte de la Plaça dels Furs a Vitòria-Gasteiz. Es conclueix amb una reflexió de com la cooperació entre diferents disciplines pot suposar una síntesi de les arts que repercuteixi positivament en l'espai públic.

[es] Este Trabajo de Fin de Grado versa sobre la relación entre la escultura y la arquitectura y como se han influido en las últimas décadas. Se expone y se ejemplifica mediante casos de estudio como, durante el siglo XX, la escultura ha adoptado características propias de la arquitectura y como ésta ha hecho lo mismo con la escultura para avanzar en las respectivas disciplinas. También se analiza las colaboraciones entre artistas y arquitectos y se explica el caso de la cooperación entre el escultor Eduardo Chillida y el arquitecto Luis Peña Ganchegui para el proyecto de la Plaza de los Fueros de Vitoria-Gasteiz. Se concluye con una reflexión de como la cooperación entre diferentes disciplinas puede suponer una síntesis de las artes que repercuta positivamente en el espacio público.
[ca] El propòsit de l'article és la recerca dels edificis, que la revista L'Arquitecte Peruà va assenyalar com els més importants d'Arequipa, ciutat que es localitza al sud del Perú, segons la visió de l'època i des de Lima. El mètode d'estudi es basa en la consulta per paraules clau dels fitxers de la revista "El Arquitecto Peruano". De la mateixa manera, es desenvolupa una revisió bibliogràfica que va tenir en consideració els autors que han realitzat estudis sobre la revista, així com la de tots els articles com a font primària. Es realitza un registre dels articles sobre arquitectura d'Arequipa, i se sintetitzen en una taula les principals característiques identificades a cada article. Com a resultat s'enumeren els edificis que fins al final de la publicació van ser considerats rellevants a la ciutat d'Arequipa, i es recopilen els articles importants per a la definició de l'arquitectura reconeguda a partir de la declaratòria de la UNESCO. L'article conclou que, la revista El Arquitecto Peruano va destacar l'arquitectura d'Arequipa entre 1937 i 1963, ressaltant el seu valor dins d'una visió nacional. Els estudis se centren en l'arquitectura virregnal, destacant l'estil barroc-mestís valorant l'important impuls de l'estil neo-virreinal promogut pel IV centenari.

[es] El propósito del artículo es la búsqueda de los edificios, que la revista "El Arquitecto Peruano" señaló como los más importantes de Arequipa, ciudad que se localiza en el sur del Perú, según la visión de la época y desde Lima. El método de estudio se basa en la consulta por palabras clave de los archivos de la revista "El Arquitecto Peruano". De igual modo se desarrolla una revisión bibliográfica que tuvo en consideración los autores que han realizado estudios sobre la revista, así como la de todos los artículos como fuente primaria. Se realiza un registro de los artículos sobre arquitectura arequipeña, y se sintetizan en una tabla las principales características identificadas en cada artículo. Como resultado se enumeran los edificios que hasta el fin de la publicación fueron considerados relevantes en la ciudad de Arequipa, y se recopilan los artículos importantes para la definición de la arquitectura que ha sido reconocida a partir de la declaratoria de la Unesco. El artículo concluye que, la revista "El Arquitecto Peruano" destacó la arquitectura de Arequipa entre 1937 y 1963, resaltando su valor dentro de una visión nacional. Los estudios se centran en la arquitectura virreinal, destacando el estilo barroco-mestizo valorando el importante impulso del estilo neo-virreinal promovido por el IV centenario.
[ca] L'objectiu del present projecte és estudiar el procés de desenvolupament d'un quadre de bicicleta de descens. Es presenten i s'analitzen al llarg del projecte les diferents etapes. S'avalua el material a utilitzar, una decisió fonamental per al disseny, per la seva influència en la resistència, durabilitat, rigidesa i pes del quadre, i se sospesen diferents alternatives. Es discuteixen aspectes tan fonamentals com la geometria i la cinemàtica de la suspensió, així com el procediment i les eines utilitzades per a la seva definició. També s'aborda el disseny i desenvolupament d'un model virtual i la realització d'assajos segons la norma ISO 4210, relativa als requisits de seguretat per a bicicletes, utilitzant un mètode de simulació per elements finits. S'han emès informes d'assaig sobre el compliment d'aquesta norma, així com una fulla d'assaig en la qual es resumeixen els resultats de la simulació. També s'ha realitzat una anàlisi econòmica dels costos per a dur a terme el projecte, concloent que el cost per a la fabricació d'un prototip real, tal com estava previst inicialment, és prohibitiu. No obstant això, en aquest projecte s'han tingut en compte i recollit tots els passos i consideracions per a la creació d'un prototip. A més, s'analitza la sostenibilitat de les tendències actuals en la indústria de la bicicleta, i es presenten algunes alternatives per a reduir el seu impacte mediambiental.

[es] El objetivo del presente proyecto es estudiar el proceso de desarrollo de un cuadro de bicicleta de descenso. Se presentan y se analizan a lo largo del proyecto las diferentes etapas. Se evalúa el material a utilizar, una decisión fundamental para el diseño, por su influencia en la resistencia, durabilidad, rigidez y peso del cuadro, y se sopesan diferentes alternativas. Se discuten aspectos tan fundamentales como la geometría y la cinemática de la suspensión, así como el procedimiento y las herramientas utilizadas para su definición. También se aborda el diseño y desarrollo de un modelo virtual y la realización de ensayos según la norma ISO 4210, relativa a los requisitos de seguridad para bicicletas, utilizando un método de simulación por elementos finitos. Se han emitido informes de ensayo sobre el cumplimiento de esta norma, así como una hoja de ensayo en la que se resumen los resultados de la simulación. También se ha realizado un análisis económico de los costes para llevar a cabo el proyecto, concluyendo que el coste para la fabricación de un prototipo real, tal y como estaba previsto inicialmente, es prohibitivo. No obstante, en este proyecto se han tenido en cuenta y recogido todos los pasos y consideraciones para la creación de un prototipo. Además, se analiza la sostenibilidad de las tendencias actuales en la industria de la bicicleta, y se presentan algunas alternativas para reducir su impacto medioambiental.
[ca] Català: Aquest projecte tracta sobre la creació d'un programa en que es simula la gestió d'un restaurant per part dels usuaris. Aquests competiran entre ells per aconseguir atraure un major nombre de clients i obtenir així els millors resultats.

[es] Castellano: Este proyecto trata sobre la creación de un programa en que se simula la gestión de un restaurante por parte de los usuarios. Estos competirán entre ellos para conseguir atraer un mayor nombre de clientes y lograr así los mejores resultados.