BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] La representació de l'afixació apreciativa en els diccionaris de la llengua general suposa un autèntic repte per als lexicògrafs, ja que són peces lèxiques amb certes particularitats en les quals intervenen factors pragmàtics marcats per la situació comunicativa i els parlants. En aquest treball presentem el tractament que reben en diferents obres lexicogràfiques catalanes els sufixos que vehiculen usos amb connotacions pragmàtiques per determinar com s'apliquen aquests valors apreciatius.

[en] The representation of appreciative affixation in general language dictionaries is a real challenge for lexicographers, since lexical items of this type show special features in which pragmatic factors marked by the communicative situation and the speakers are involved. In this paper we present the treatment received by suffixes whose use entails pragmatic connotations in different Catalan lexicographical works, in order to determine how these appreciative values are applied.
[ca] El nombre d'adolescents amb trastorns de salut mental i d'ingressos hospitalaris per aquesta causa ha incrementat significativament els darrers anys, i Espanya se situa entre els països europeus amb el nombre més elevat de diagnòstics. Gran part de la investigació realitzada fins ara s'ha centrat en els efectes del discurs dels mitjans de comunicació sobre la salut mental dels menors d'edat; no obstant això, són escassos els estudis sobre la representació del benestar mental dels adolescents en aquests mitjans. Aquest treball aprofundeix, mitjançant una anàlisi de la literatura existent, en la imatge de la salut mental adolescent en la ficció audiovisual, els mitjans informatius i les xarxes socials. L'anàlisi també aprofundeix en la importància de la perspectiva de gènere en aquesta representació, i reflexiona sobre la necessitat de treballar l'educació mediàtica, amb l'aportació d'eines per abordar la prevenció de l'estigma a les aules.

[en] The number of adolescents with mental health disorders and admissions to hospitals for this reason has increased significantly in recent years, placing Spain among the European countries with the highest number of diagnoses. Most of the research carried out so far has focused on the effects of the media discourse regarding the mental health of minors; however, there have been few studies on the representation in the media of the mental health of adolescents. This work examines, through an analysis of the existing literature, the image of adolescent mental health in audiovisual fiction, news media and social media. The analysis also studies the importance of the gender perspective in this representation and reflects on the need to work on media literacy, offering tools to address the prevention of stigma in the classroom.
[ca] Els motius per emprendre aquest treball són que cal una avaluació de l'estandardització del català com a actuació de política lingüística pública i que l'anomenat canvi de preposició davant d'infinitiu complement o adjunt és un dels preceptes menys seguits de la normativa anterior a la GIEC (2016). Partint de la definició que Costa (2016b) fa del "marc de condicions sociolingüístiques favorables" i atès que la nova etapa d'estandardització que enceta la GIEC està tot just en la fase de codificació, és el moment de començar a avaluar aquesta fase. S'assumeix que la definició tan precisa com sigui possible del grup destinatari de la codificació faria molt menys desajustada la tasca d'avaluar el seu grau d'implantació. La hipòtesi del treball és que el protocol dissenyat per Costa (2016a) permetrà avaluar l'adequació de la codificació d'aquesta construcció i l'objectiu del treball, doncs, és avaluar quines condicions del protocol compleix aquesta codificació. Quant al marc teòric, l'anàlisi es farà en l'àmbit de la planificació de corpus. Metodològicament, ens cenyirem a l'anàlisi de les hipòtesis de Costa (2016a: § 3.1).

[en] The grounds for this paper are that the standardisation of Catalan as a public language policy needs to be evaluated and that what is called the 'change in preposition before an infinitive complement or adjunct' is one of the less-implemented precepts of prescriptive grammar prior to the Gramàtica de la Llengua Catalana by the Institut d'Estudis Catalans (GIEC 2016). Based on the definition that Costa (2016b) provides of the 'framework of favourable sociolinguistic conditions' and given that the new stage of standardisation initiated by the GIEC is precisely in the codification phase, it is time to begin evaluating this phase. It is assumed that a definition of the codification target group which is as accurate as possible would make the task of evaluating its degree of implementation much more suitable. The paper's hypothesis is that the protocol designed by Costa (2016a) will allow assessing the appropriateness of the codification of this construction and so its objective is to evaluate which of the protocol's conditions this codification meets. Regarding the theoretical framework, the analysis will be carried out in the field of language-corpus planning. Methodologically, we will keep to analysis of Costa's hypotheses (2016a: § 3.1).
[ca] En aquesta investigació s'estudien els processos de producció de la informació/nper part dels mitjans de comunicació i la gestió comunicativa institucional en episodis d'emergència. En concret, s'analitzen les negociacions entre els actors, les fonts informatives i el respecte deontològic en la divulgació/nde les notícies. Per tal de conèixer específicament aquesta conflictivitat,/ns'ha escollit per a l'estudi de cas l'esfondrament d'un túnel del metro al/nbarri del Carmel de Barcelona el gener de 2005. Per a realitzar aquesta investigació,/ns'ha utilitzat una perspectiva teòrica multidisciplinària. S'han pres en consideració els postulats teòrics de la sociologia, a partir del diàleg que/nestableixen diferents autors (Beck, Giddens, Lash i Luhmann) entre el concepte/nde modernitat i el nou paradigma que Beck (1998) denomina la societat del risc. També s'han tingut en compte els camps de la teoria i la sociologia de la comunicació i, més específicament, el marc teòric del periodisme i de les relacions públiques.

[en] The present study analyzes information production and institutional communication/nmanagement during emergencies; particularly, negotiations among those affected, information sources and the deontological ethics involved in informing the public. As a case to study the dynamics of such a scenario, we chose the collapse of the underground tunnel in the Carmel neighborhood of Barcelona, in January 2005, which we approached from a/nmultidisciplinary theoretical perspective. We considered certain theoretical sociological postulates put forth by authors such as Beck, Giddens, Lash and Luhman, thus providing comparison between the concept of modernity and a new paradigm that Beck referred to in 1998 as the society of risk. Also taken into account in our study were perspectives from the standpoint of sociology of communication and communication theory —in particular, journalism theory and public relations theory.
[ca] Les fases de recerca i avaluació són les dues primeres d'una revisió sistematitzada d'acord amb el framework SALSA, com és el cas del metaframework que fem servir aquí, denominat Revisions sistematitzades en Ciències Humanes i Socials o resisteix-CHS. Com veurem, aquestes fases són d'una importància crucial per assegurar que el grup de documents que s'utilitzen, ja sigui per produir un estat de la qüestió (part d'un treball més ampli), o un treball de revisió (treball autocontingut), corresponguin a la millor evidència cientificoacadèmica disponible i no, per exemple, a determinats biaixos dels autors. També veurem que aquestes dues fases requereixen un context més ampli, que és aquell que constitueixen les hipòtesis o les preguntes de recerca que es volen respondre gràcies a una revisió sistematitzada. La forma de preparar les equacions de recerca i la selecció de les fonts (bases de dades, p.e.) Així com la forma d'avaluar els documents trobats formen part d'aquestes dues fases.

[en] The search and evaluation phases are the first two of a systematized revision according to the SALSA framework, such as the metaframework we use here, called Systematized Reviews in Human and Social Sciences or ReSiste-CHS. As we will see, these phases are of crucial importance to ensure that the group of documents that are used, whether to produce a state/s of the art (part of a larger work), or a revision work (self-contained work), correspond to the best scientific-academic evidence available and not, for example, to certain biases of the authors. We will also see that these two phases require a broader context, which is that which constitute the hypotheses or research questions that we wish to answer thanks to a systematic review. The way to prepare the search equations and the selection of sources (databases, etc.) as well as how to evaluate the documents found are part of these two phases.
[ca] En aquest article presentem els resultats principals d'un estudi encarregat pel Consell de l'Audiovisual de Catalunya i elaborat, durant l'any 2001, pel grup de recerca Violència i televisió de la Facultat de Ciències de la Comunicació Blanquerna de la Universitat Ramon Llull (URL) sobre els usos televisius i la recepció de la violència a la televisió per part dels infants. (Vegeu www.audiovisualcat.net/recerca/presentacio-violencia.html.)

[en] In this article we present the main results of a study commissioned by the Catalonia Broadcasting Council and prepared during 2001 by the Violence and Television Research Group at the Blanquerna School of Communication Studies (URL) on television usage and how children perceive violence on TV. (See www.audiovisualcat.net/recerca/presentacio-violencia.html.)
[ca] L'estatus morfológic i sintàctic del futur analític i del sintètic en català medieval. L'objectiu d'aquest treball és d'investigar les propietats morfològiques i sintàctiques dels futurs sintètic i analític en català medieval. La proposta principal és que les dues formes de futur són estructures independents. Si bé el seu origen històric és compartit, no deriven d'una estructura sintàctica comuna des del punt de vista sincrònic. Cadascuna d'aquestes formes és una paraula i, mentre que el futur sintètic és una forma de paraula formada per un radical i afixos de flexió, com altres formes verbals, el futur analític és un compost que consta d'un infinitiu, un grup de clítics i un auxiliar lligat. La presència dels anomenats clítics en el futur analític és compatible amb la proposta que el futur analític és una paraula, si adoptem la idea que els clítics són afixos en català medieval, una idea que es recolza en un nombre important de proves. L'anàlisi del futur analític com a compost implica que la composició, per bé que generalment es dona en la formació de lexemes, és un procés morfològic que es pot emprar per derivar formes d'un paradigma flexiu.

[en] The goal of this paper is to investigate the morphological and syntactic properties of the synthetic and analytic future in medieval Catalan. The main claim is that the two future forms are independent structures. Despite their shared historical origin, they are not synchronically derived from a common syntactic structure. Both forms are words and, while the synthetic future is a word form consisting of a stem and inflectional affixes, like other verb forms, the analytic future is a compound consisting of an infinitive, a clitic cluster, and a bound auxiliary. The presence of socalled clitics in the analytic future is consistent with the claim that the analytic future is a word, if we assume the affixal status of clitics in medieval Catalan, an assumption that is supported by abundant evidence. The analysis of the analytic future as a compound shows that compounding, though generally found in lexeme-formation, is a morphological device that can be used to derive word forms in an inflectional paradigm.
[ca] En aquest article s'aborda el tema de la hibridació de gèneres als mitjans audiovisuals des de la perspectiva de l'ètica professional del periodisme. En primer lloc, s'analitzen els fonaments morals de les diverses modalitats de la comunicació social, el més clar i sòlid dels quals és, precisament, el que cimenta i salvaguarda la informació de qualitat. A continuació es fa una incursió en els dubtes deontològics que suscita la hibridació entre alguns dels gèneres que són considerats com a plenament periodístics i, concretament, entre els grups de gèneres anomenats informatius i el grup de gèneres d'opinió. Després es fa una exploració dels terrenys fronterers amb el periodisme dins del panorama audiovisual –la publicitat i la propaganda, la ficció i l'entreteniment– per concloure que la mistificació d'aquests àmbits pot comportar perills per a la integritat de la informació.

[en] This article addresses the issue of the hybridization of genres in the media from the perspective of the professional ethics of journalism. It first examines the moral basis of the various forms of social communication, the clearest and most robust of which is, precisely, the one that cements and safeguards the quality of information. It then looks at the ethical questions raised by the hybridisation between some of the genres that are considered fully journalism, and specifically the group of genres called "informative" and genre group of "opinion". It then explores the borderland between journalism in the audiovisual landscape (advertising and propaganda, fiction and entertainment) to conclude that the mystification of these areas may entail risks to the integrity of the information.
[ca] Aquest article s'aproxima a la iconografia de les cures mèdiques, sanitàries i pal·liatives al cinema i l'esfera pública contemporània. Si bé la pandèmia de SARS-Cov-2 entre el 2019 i el 2022 va dotar d'una visibilitat quotidiana tant l'àmbit sanitari com el camp específic de les cures, la seva praxi ha estat tradicionalment infrarepresentada. En tractar-se del que Hannah Arendt anomena una tasca, no un treball amb fruits tangibles, la praxi de les cures –gairebé sempre en mans de dones tant a l'espai domèstic com en el context de les ordres religioses– ha tingut poca presència al cinema i les imatges de l'esfera pública, on l'àmbit sanitari de vegades es concretava únicament en imatges d'intervencions quirúrgiques associades a allò masculí. A partir d'una metodologia iconològica fundada en la tasca d'Aby Warburg, s'articula una aproximació a la fenomenologia de la cura concebuda com a remuntatge dels gestos de la cura a l'esfera pública contemporània i atenta a les supervivències de la iconografia cristiana.

[en] This article examines the iconography of medical, health and palliative care in contemporary cinema and the public sphere. While the SARS-Cov-2 pandemic between 2019 and 2022 brought everyday exposure to both the healthcare field and the specific field of care, its praxis has traditionally been underrepre-sented. As it is what Hannah Arendt calls a labour, not a job with tangible fruits, the praxis of care –almost always in the hands of women both in the domestic space and in the context of religious orders– has had little presence in the cine-ma and images of the public sphere, where the health field was sometimes only concretised in images of surgical interventions associated with masculinity. Using an iconological methodology based on the work of Aby Warburg, an analysis is made of the phenomenology of care conceived as a reconstruction of the ges-tures of care in the contemporary public sphere and attentive to the remnants of Christian iconography.
[ca] La cobertura periodística dels atemptats terroristes de Barcelona i Cambrils el 2017 va generar un intens debat sobre la conveniència d'haver publicat certes fotografies i informacions particularment sensibles. L'objectiu d'aquesta investigació és examinar si la premsa digital nacional i internacional va complir les principals normes deontològiques sobre l'ús d'imatges exigibles en aquests casos. S'analitzen 14 mitjans de comunicació en les seves versions en línia: Ara, El Punt Avui, VilaWeb, Nació Digital, El Nacional, La Vanguardia, El Periódico de Catalunya, El País, El Mundo, The Guardian, El Món, The New York Times, The Washington Post i Süddeutsche Zeitung. La mostra inclou totes les peces informatives publicades per aquests mitjans durant les primeres 24 hores després dels atacs terroristes. Els resultats indiquen que diversos diaris van vulnerar el dret a la privacitat en publicar imatges que permetien identificar tant els supervivents com les víctimes mortals. En alguns casos, encara que els mitjans van prendre precaucions respecte dels seus continguts, es van incloure enllaços a fotografies i vídeos d'altres mitjans i usuaris que contenien imatges d'extrema duresa sense advertir-ne els lectors.

[en] The journalistic coverage of the terrorist attacks in Barcelona and Cambrils in 2017 generated an intense debate on the desirability of having published certain particularly sensitive photographs and information. The aim of this work is to examine whether the national and international digital press complied with the main ethical norms on the use of images required in these cases. For this purpose, 14 media were analyzed in their online editions: Ara, El Punt Avui, VilaWeb, Nación Digital, El Nacional, La Vanguardia, El Periódico de Cataluña, El País, El Mundo, The Guardian, Le Monde, The New York Times, The Washington Post, and Süddeutsche Zeitung. The sample includes all the informative pieces published by these media within the first 24 hours of coverage after the terrorist attacks. The results show that several newspapers violated the right to privacy by publishing images that allowed survivors and mortal victims to be identified. In some cases, despite these media taking precautions regarding their contents, they also included links to photographs and videos from other media and users that contained extremely graphic images without warning the readers.
[ca] Presentem el procés de creació d'una rúbrica per a l'avaluació del gènere exposició oral en grup útil per a diferents àmbits acadèmics. Per dissenyar-la hem tingut en compte tots els agents implicats (professors, investigadors i estudiants) i disciplines de tres àmbits acadèmics diferents. A partir d'aquesta rúbrica, hem dissenyat una plantilla d'avaluació informatitzada i gratuïta, que permetrà l'avaluació automatitzada dels estudiants i l'autoavaluació i coavaluació interpares.

[en] This paper presents the elaboration process of a rubric for the assessment of group oral presentations as a genre, to be used in different academic fields. Throughout the process, we have considered all the agents involved (lecturers, researchers and students) and disciplines belonging to three different fields. Based on this rubric, we have designed a free electronic assessment template, which will allow students to be assessed by lecturers, and to assess themselves and their fellow students.
[ca] En aquest text s'ofereix una panoràmica àmplia de la neologia com a camp de coneixement i com a camp de treball. Així mateix s'exploren les relacions que la neologia manté amb altres matèries com la psicologia i la sociologia, i les seves connexions amb les tecnologies. Els neologismes són l'objecte central de la neologia com a camp de coneixement. L'article mostra la dificultat de delimitar clarament aquest objecte per tal com es tracta d'un objecte relatiu, a més de polièdric. La relativitat dels neologismes obliga a definir-los sobre la base d'establir un punt de referència a partir del qual una unitat és neològica en funció de la producció, de la recepció o de la circulació social. L'article presenta també una sèrie de principis que si es respecten, podrien conduir a l'establiment de la neologia com un camp estructurat i estabilitzat entre els diversos camps del saber.

[en] This text provides a comprehensive overview of neology as both a field of knowledge and a field of work. It also explores the relationships between neology and other areas such as psychology and sociology, and its connections with technology. Neologisms are the central object of neology as a field of knowledge. The paper shows the difficulty of clearly defining this object because it is a relative as well as a polyhedral object. Because of the relativity of neologisms, we are obliged to define them on the basis of a reference point from which a unit could be considered new: depending on its production, its reception or its social circulation. The paper also presents a set of principles which, if respected, could lead to the establishment of neology as a structured and stabilized field among different fields of knowledge.
[ca] El present article planteja una primera aproximació a la història de la premsa alternativa de Catalunya. La proposta s'estructura en sis períodes, des de la segona meitat del segle xix fins a principis del xxi. Per a cada etapa indiquem els tipus de periòdics alternatius que hi sorgiren i els conceptualitzem segons els principals models de mitjans alternatius establerts en la recerca internacional. Així mateix, destaquem publicacions representatives de cada categoria i època. D'aquesta manera, assenyalem quines han estat les tendències en la premsa alternativa i oferim una caracterització inicial de l'evolució del sector en el seu conjunt.

[en] This paper takes a preliminary approach to the history of the alternative press in Catalonia, which it structures in six periods, ranging from the last half of the 19th century to the beginning of the 21st. We describe the kind of alternative publications that emerged in each of the phases and classify them according to the main alternative media types established by international research, highlighting representative journals from each category and period. In this way, we define the trends in the alternative press and provide an initial characterization of its evolution as a whole.