BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] El 2019, es va crear la primera associació independent d'adoptats nacionals a Corea del Sud. En un moment de profunds canvis sociojurídics al voltant de la diversitat familiar i la protecció de la infància, la presència pública dels adoptats suposa un avanç potencial en els seus drets. Tot i això, des de la seva creació, alguns pares i mares adoptius, així com professionals d'adopció, han mostrat cert rebuig. Representants d'ambdós col·lectius, posicionats com les principals figures d'autoritat a l'escenari adoptiu, acusen aquesta nova agrupació de ser "adoptats secrets", "fallits" o "resentits" i estar massa polititzats. A través de l'anàlisi dels seus testimonis, aquest article examina la manera com aquests adoptats donen sentit als arguments emprats contra les seves aspiracions d'aconseguir espais de representació i decisió propis. Aquest article es basa en una investigació etnogràfica multisituada, realitzada a l'Àrea Metropolitana de Seül entre el 2019 i el 2020.

[pt] Em 2019, a primeira associação independente de adotados nacionais foi criada na Coreia do Sul. Em um momento de profundas mudanças sociojurídicas em relação à diversidade familiar e proteção à criança, a presença pública dos adotados representa um potencial avanço em seus direitos. No entanto, desde a sua criação, alguns pais adotivos, bem como profissionais de adoção, demonstraram alguma rejeição. Representantes de ambos os grupos, posicionados como as principais figuras de autoridade no cenário adotivo, acusam esse novo grupo de "adotados secretos", "fracassados" ou "ressentidos" e de ser muito politizado. Por meio da análise de seus depoimentos, este artigo examina a forma como esses adotados dão sentido aos argumentos utilizados contra suas aspirações de obter seus próprios espaços de representação e decisão. Este artigo é baseado em uma pesquisa etnográfica multilocalizada realizada na Área Metropolitana de Seul entre 2019 e 2020.
[ca] Aquest article analitza les maneres de concebre i experimentar els vincles entre la natura i la ciutat que es posen en joc en el maneig de l'arbrat de la Ciutat de Buenos Aires. La investigació es basa en un treball etnogràfic acompanyant una quadrilla de poda en les tasques quotidianes. S'observa que l'arbrat urbà, símbol de la natura a la ciutat, és concebut com una invasió que s'ha de controlar perquè no molesti els veïns, en un espai urbà que es planteja com a plenament modelat a voluntat. Tot i això, mostraré que malgrat tot l'esforç posat a "mantenir-los a ratlla", sempre hi ha alguna cosa als arbres que continua escapant al control.

[pt] Este artigo analisa as formas de conceber e vivenciar os vínculos entre a natureza e a cidade que intervêm na gestão das árvores na Cidade de Buenos Aires. A pesquisa é baseada em um trabalho etnográfico que acompanha uma equipe de poda em suas tarefas diárias. Observa-se que a arborização urbana, símbolo da natureza na cidade, é concebida como uma invasão que deve ser controlada para que não perturbe os vizinhos, em um espaço urbano considerado totalmente moldado à sua vontade. No entanto, vou mostrar que, apesar de todo o esforço para "manter a distância", sempre há algo nas árvores que continua fora de controle.
[ca] Amb aquest assaig intento delimitar una metodologia pròpia per a l'etnografia urbana però no sense abans problematitzar-ne l'objecte d'estudi. Històricament, allò urbà, o bé s'ha entès com una conseqüència de la societat industrial i per tant prefigurat en l'estructura econòmica, o bé com una conseqüència de la planejació urbana i per tant prefigurat en el projecte de l'Arquitecte. Quan allò urbà ha tingut un estatus diferencial, ha estat en termes anòmics com en el cas de Simmel o pastorals com en el cas de l'Escola de Chicago. Aquest assaig es divideix en tres parts: un intent de definició lefebvriana del que és urbà com a "espai viscut", una sèrie de reflexions epistemològiques amb la intenció de crear un marc metodològic per a l'etnografia urbana i, finalment, una darrera part on s'enumeren una sèrie de tècniques per a l'abordatge de l'àmbit urbà. Més proper a un manifest inconformista que a un manual, podríem dir que es tracta d'un antimanual. El meu plantejament és que, en última instància, el que és urbà és aquella part elusiva de l'experiència de ciutat, i, per tant, requereix mètodes d'acord amb la seva irreductibilitat.

[pt] Com este ensaio procuro delimitar uma metodologia própria para a etnografia urbana, mas não sem antes problematizar seu objeto de estudo. Historicamente, o urbano ou foi entendido como consequência da sociedade industrial e, portanto, prefigurado na estrutura econômica, ou como consequência do planejamento urbano e, portanto, prefigurado no projeto do Arquiteto. Quando o urbano teve um status diferenciado, foi em termos anômicos, como no caso de Simmel, ou em termos pastorais, como no caso da Escola de Chicago. Este ensaio está dividido em três partes: uma tentativa de definição lefebvriana do urbano como um "espaço vivido", uma série de reflexões epistemológicas com a intenção de criar um quadro metodológico para a etnografia urbana e, por fim, uma parte final onde uma série de técnicas de aproximação ao urbano. Mais próximo de um manifesto inconformista do que de um manual, poderíamos dizer que é um antimanual. Minha abordagem é que, em última análise, o urbano é aquela parte indescritível da experiência da cidade e, portanto, requer métodos consistentes com sua irredutibilidade.
[ca] Aquesta recerca cerca explorar les pràctiques culturals de cura relacionades amb la procreació en comunitats afrodescendents del Pacífic Sud Colombià. Es fa una revisió de l'estat de l'art sobre estudis que s'aproximen a la reproducció social i la cura de la vida en aquesta regió, on es pot evidenciar que, en comunitats rurals, són els metges tradicionals i les llevadores els qui s'encarreguen de salvaguardar el benestar de les persones a través de l'ús de plantes medicinals i la sinergia entre medicina - religió i ancestralitat. La reproducció, la salut i la malaltia són fets socials que es configuren culturalment i van més enllà dels aspectes biològics. En aquest recorregut bibliogràfic s'observa que el procés reproductiu en comunitats afropacífiques és percebut com una "malaltia", ja que les dones menstruants, gestants i lactants tenen malestars que els impedeixen desenvolupar una vida quotidiana com l'acostumada, ia més s'han de sotmetre a cures específiques. D'altra banda, s'evidencia que els relats procreatius es continuen fent des de perspectives biomèdiques que divideixen la reproducció en tres etapes (embaràs, part i postpart).

[pt] Esta pesquisa busca explorar práticas culturais de cuidado relacionadas à procriação em comunidades afrodescendentes no Pacífico Sul colombiano. É feita uma revisão do estado da arte dos estudos que abordam a reprodução social e o cuidado da vida nesta região, onde se constata que, nas comunidades rurais, são os médicos tradicionais e as parteiras os encarregados de salvaguardar o bem-estar das pessoas através do uso de plantas medicinais e da sinergia entre medicina - religião e ancestralidade. A reprodução, a saúde e a doença são fatos sociais que se configuram culturalmente e vão além dos aspectos biológicos. Nesta revisão bibliográfica observa-se que o processo reprodutivo nas comunidades afro-pacíficas é percebido como uma "doença", uma vez que mulheres menstruadas, grávidas e lactantes apresentam desconfortos que as impedem de desenvolver um cotidiano normal, devendo também passar por Cuidado. Por outro lado, é evidente que as histórias de procriação continuam a ser feitas a partir de perspectivas biomédicas que dividem a reprodução em três fases (gravidez, parto e pós-parto).
[ca] Aquest text introdueix un nombre especial que cerca ampliar la teorització de la immobilitat com a categoria analítica rellevant per a l'estudi dels fenòmens socials. Proposem una mirada relacional, que abordi mobilitat i immobilitat com a experiències que es confereixen significats mútuament, i un acostament fenomenològic, centrat en com les persones experimenten i donen sentit a la immobilitat en la seva quotidianitat. Tot i l'atenció acadèmica cap a la mobilitat, la immobilitat s'ha definit principalment per negació. Les quatre contribucions reunides en aquest número dialoguen amb la necessitat de comprendre-la com a experiència socialment construïda i polisèmica, com a qualitat de l'estar, més que no pas estat físic. Utilitzant materials etnogràfics i mostrant l'heterogeneïtat de les experiències, els articles conviden a examinar el paper del poder, l'impacte de les crisis i la possibilitat que la immobilitat sigui un potencial, un estat que permet que passin i es facin coses.

[pt] Este texto introduz um número especial que busca ampliar a teorização da imobilidade como categoria analítica relevante para o estudo dos fenômenos sociais. Propomos uma visão relacional, que aborda a mobilidade e a imobilidade como experiências que conferem significado mutuamente, e uma abordagem fenomenológica, focada em como as pessoas vivenciam e dão sentido à imobilidade no seu cotidiano. Apesar da atenção académica à mobilidade, a imobilidade tem sido definida principalmente pela negação. As quatro contribuições reunidas neste número dialogam com a necessidade de compreendê-lo como uma experiência socialmente construída e polissêmica, como uma qualidade de ser, e não como um estado físico. Utilizando materiais etnográficos e mostrando a heterogeneidade de experiências, os artigos nos convidam a examinar o papel do poder, o impacto das crises e a possibilidade de que a imobilidade seja um potencial, um estado que permite que as coisas aconteçam e sejam feitas.
[ca] Aquest treball té per objectiu analitzar les maneres en què el racisme ambiental i la necropolítica afecten la salut comunitària de les poblacions quilomboles al Brasil. La metodologia emprada és una revisió bibliogràfica sistemàtica i estructurada de la literatura especialitzada. El text realitza un estat de la qüestió de les comunitats quilomboles des dels seus orígens i s'atura en qüestions conceptuals associades al racisme ambiental i la necropolítica com a factors estructurals que operen al país. Mitjançant l'estudi de casos s'analitza la situació sanitària de les poblacions quilomboles al Brasil. El racisme ambiental al Brasil és evident i s'expressa de diverses maneres entre les comunitats d'afrodescendents, camperoles i indígenes. El racisme ambiental nega la igualtat de drets i perjudica diferencialment les comunitats quilomboles ja que constitueix un determinant social en la salut pública. El racisme ambiental es vincula a l'avenç del capitalisme, així com a l'ús i l'apropiació dels territoris ancestrals. Finalment, el treball proposa la necessitat d'insistir en investigacions orientades en aquestes temàtiques per tal de visibilitzar la problemàtica i suggereixen recomanacions sobre això.

[pt] Este artigo tem como objetivo analisar as formas como o racismo ambiental e a necropolítica afetam a saúde comunitária de populações quilombolas no Brasil. A metodologia utilizada é a revisão bibliográfica sistemática e estruturada da literatura especializada. O texto faz um estado da questão das comunidades quilombolas desde suas origens e se detém em questões conceituais associadas ao racismo ambiental e à necropolítica como fatores estruturantes que operam no país. Por meio de estudos de caso, analisa-se a situação de saúde das populações quilombolas no Brasil. O racismo ambiental no Brasil é evidente e se expressa de diversas formas entre comunidades afrodescendentes, camponesas e indígenas. O racismo ambiental nega a igualdade de direitos e prejudica de forma diferenciada as comunidades quilombolas, uma vez que se constitui em um determinante social em saúde pública. O racismo ambiental está ligado ao avanço do capitalismo, bem como ao uso e apropriação de territórios ancestrais. Por fim, o trabalho propõe a necessidade de insistir em pesquisas voltadas para essas questões a fim de tornar visível o problema e sugerir recomendações a esse respeito.
[ca] En l'article es debat com es tracta actualment la sexualitat humana a l'escola amb els infants. Qüestionem les ajudes que tenen els educadors per tractar un tema tan delicat que sobrepassa les fronteres de la intimitat. Presentem i discutim relats d'activitats realitzats per infants brasilers en l'etapa de l'educació infantil i en les sèries inicials de l'ensenyament fonamental, que van mostrar diferents possibilitats d'enfocar el tema.

[pt] O artigo busca discutir como a sexualidade humana vem sendo abordada com as crianças na escola. Questiona que subsídios educadores e educadoras têm ou tiveram para tratar de um tema tão delicado e que esbarra nas fronteiras da intimidade. Apresenta-se e discute-se relatos de atividades, realizadas com crianças brasileiras, na educação infantil e séries iniciais do ensino fundamental, que mostram diferentes possibilidades de enfoque do tema.
[ca] El present assaig es centra en dos objectius: des d'una perspectiva macro, plasma la dimensió global de tota la xarxa de cures com un teixit femení invisibilitzat; per altra banda, des d'una perspectiva més humana i micro, es relata la trajectòria de la Claudia, una dona hondurenya de trenta-dos anys que va migrar a Vilanova i la Geltrú ara fa gairebé una dècada. La Claudia ens explica la seva realitat i la de moltes altres dones, però també la de tot un sistema global i de cures que s'alimenta dels cossos i les necessitats de les dones migrades.

[pt] O presente ensaio foca-se em dois objetivos: numa perspetiva macro, capta a dimensão global da rede de cuidados como um tecido feminino invisível; por outro lado, numa perspectiva mais humana e micro, é contada a trajetória de Claudia, uma mulher hondurenha de 32 anos que migrou para Vilanova i la Geltrú há acerca de uma década. Claudia conta-nos a sua realidade e a de muitas outras mulheres, mas também de todo um sistema global de cuidados que se alimenta dos corpos e das necessidades das mulheres migradas.
[ca] Tot i que alguns estudis evidencien una bretxa entre les pràctiques i les directrius curriculars per a l'ensenyament de la llengua materna, en el currículum portuguès sempre hi ha hagut espai per a l'ensenyament de la gramàtica. El debat se centra en les qüestions "Per què ensenyar gramàtica?", "Què ensenyar?" i "Com ensenyar?". En el cas portuguès, en resposta a la primera qüestió, sorgeix el desenvolupament de la consciència lingüística i del coneixement explícit de la llengua, per formar ciutadans competents lingüística i discursivament en l'ús de la llengua en contextos orals formals i públics, en la lectura i en l'escriptura. Després d'una visió general dels documents curriculars, en resposta a la segona pregunta, explicarem el que s'ensenya sobre la gramàtica en currículum portuguès. Finalment, per ser un dels enfocaments d'ensenyament de la gramàtica amb més investigació empírica, presentem el Laboratori Gramatical com una bona pràctica.

[pt] Ainda que alguns estudos evidenciem uma clivagem entre as práticas e as orientações curriculares para o ensino da língua materna, no currículo português houve sempre algum espaço para o ensino da gramática. O debate foca-se em torno das questões "para quê ensinar gramática?", "o que ensinar?" e "como ensinar?". No caso português, em resposta à primeira questão, destaca-se o desenvolvimento da consciência linguística e a construção de conhecimento explícito sobre a língua, de modo a formar cidadãos linguística e discursivamente competentes nos usos de língua, em contextos de oral formal e público, na leitura e na escrita. Através de uma visão panorâmica dos documentos curriculares, bem como de outros documentos oficiais, em resposta à segunda questão, explicitou-se o que se ensina sobre gramática no currículo português. Finalmente, por ser uma das abordagens de ensino da gramática com mais investigação empírica, apresenta-se o Laboratório Gramatical como uma boa prática.
[ca] Als últims anys el concepte "Sud Global" s'ha tornat visible en les publicacions acadèmiques, especialment al context del Nord Global. Aquest article té un doble objectiu: presentar els principals sentits que es dona a aquest concepte i discutir com es recull des del camp de la comunicació, tenint en compte els corrents tradicionals d'Iberoamèrica.

[pt] Nos últimos anos, o conceito de Sul Global tornou-se visível nas publicações de comunicação acadêmica, especialmente no contexto do Norte Global. Partindo dessa premissa, este artigo propõe, por um lado, apresentar as principais linhas utilizadas no conceito de Sul Global, e, por outro, discutir a sua apropriação no campo da comunicação, colocando em perspectiva tal utilização à luz das correntes e tradições da comunicologia ibero-americana. Discute-se até que ponto o Sul global representa uma agenda política capaz de articular um diálogo entre a produção comunicacional ibero-americana considerando as agendas - epistêmicas e metodológicas - do Norte Global, suas limitações e potencialidades a partir da experiência de um pesquisador submetido a ambas as lógicas.
[ca] Aquest assaig aporta unes orientacions a partir d'un enfocament holístic sobre el multifacètic concepte "creativitat". Amb la intenció de comprendre com es desenvolupa un procés creatiu, vam decidir explorar-lo des de cinc perspectives diferents: espiritual, cognitiva, biològica, psicoanalítica i pragmàtica. Tot això, amb la finalitat de determinar la possible variable que actua a cada etapa seqüencial, i definir els principals condicionants a partir de com incideixen en la manifestació creativa de cada persona. Aquestes orientacions seran útils per analitzar, conèixer i entendre com es desenvolupa el nostre procés creatiu.

[pt] Este ensaio fornece diretrizes baseadas em uma abordagem holística do conceito multifacetado de "criatividade". Com a intenção de compreender como se desenvolve um processo criativo, decidimos explorá-lo a partir de cinco perspectivas diferentes: espiritual, cognitiva, biológica, psicanalítica e pragmática. Tudo isso, para determinar a possível variável que atua em cada etapa sequencial, e definir as principais condições a partir de como elas afetam a manifestação criativa de cada pessoa. Estas orientações serão úteis para analisar, conhecer e compreender como se desenvolve o nosso processo criativo.
[ca] La creació de la imatge corporativa d'una institució amb cinc-cents anys d'història és un repte que comporta la presa de nombroses decisions al llarg del procés. Amb motiu de la celebració dels Cinc Segles de la Universitat de València, qui firma l'article va assumir l'encàrrec de generar la imatge corporativa de la institució. La investigació es presenta com un relat auto-etnogràfic, plantejant la recerca des de la perspectiva de les anomenades històries de vida. Es detallen els aspectes més interessants del seguiment, incidint en els avenços i progressos que finalment van permetre dotar d'imatge visual a la Universitat de València.

[pt] Criar a imagem corporativa de uma instituição com quinhentos anos de história é um desafio que envolve inúmeras decisões ao longo do processo. Por ocasião da celebração dos Cinco Séculos da Universidade de Valência. A pesquisa apresenta-se como um relato autoetnográfico, elevando a pesquisa na perspectiva das chamadas histórias de vida, conceito profundamente enraizado na tradição etnográfica, especialmente em questões relacionadas à educação, arte e humanidades. São detalhados os aspectos mais interessantes do acompanhamento, enfocando os avanços e progressos que finalmente permitiram dar uma imagem visual à Universidade de Valência.
[de] Die archäologische architektonische Entwicklung der Wand des Leon von seinem endgültigen Bau in Stein, 74 n. Chr. bis zur großen Reform des 4. Jahrhunderts nach Christus. Zur Erleichterung seiner dreidimensionale Kompression hat für den Wiederaufbau in 3D Texturen und andere zurückgegriffen.

[en] Archeological and architectural evolution of the wall of Leon from its final construction in stone, in 74 ad, until the great reform of the 4th century AD. To facilitate its three-dimensional compression has resorted to reconstruction in 3D textures and others.
[de] Das Osttor des Lagers der Legio VII Gemina während einer archäologischen Intervention gefunden wurde durchgeführt im Jahr 1996, die ergab das Vorliegen von einer Tür Bifora, flankiert von zwei rechteckigen Türmen, von denen nur zwei oder drei Gängen hatten. Die Verwendung von virtuellen Werkzeugen hat seine 3D-Darstellung mit Farben und Texturen, die Gläubigen zur Realität erlaubt.

[en] The East Gate of the camp of the legio VII Gemina was found during an archaeological intervention carried out in 1996, which showed the existence of a door bifora, flanked by two rectangular towers, of which only had two or three courses. The use of virtual tools has allowed his 3D representation, with colors and textures faithful to reality.
[de] In diesem Artikel werden die Wechselfälle und Antinomien der Verständigung eines Angeklagten mit einer geistigen Behinderung analysiert: Zunächst wird argumentiert und verteidigt, dass eine Behinderung kein ausreichender Grund ist, um jemandem die Fähigkeit zu nehmen, eine gültige Verständigung zu erteilen, insbesondere nach der durch das Gesetz 8/2021 eingeführten Reform. Zweitens werden die besonderen Merkmale, die eine solche Verständigung aufweisen muss, eingehend untersucht, wobei der freien und informierten Einwilligung und dem Inhalt ihrer gerichtlichen Kontrolle besondere Aufmerksamkeit gewidmet wird. Schließlich wird die verfahrensrechtliche Behandlung untersucht, die von Amts wegen und auf Antrag der Partei bei einer Verständigung erfolgen muss, die ohne rechtliche Kenntnis der Folgen der Handlung oder ohne die nach der Art der Verfahrenshandlung erforderliche materielle Freiheit erteilt wird.

[en] This article analyses the vicissitudes and antinomies of the consent given by a defendant with intellectual disability during plea bargaining: thus, firstly, it argues and defends that disability is not a sufficient reason to deprive anyone of their ability to give their consent validly, especially as a result of the reform operated by Law 8/2021. Secondly, it explores in detail the special features of consent, paying special attention to free and informed consent and the content of its judicial control. Finally, we study the procedural treatment, ex officio and at the request of a party, that must be given to consents given without knowledge of the legal consequences of the act or without meeting the material freedom required by the nature of the procedural act.