BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] De l'Atlàntic al Mediterrani: el viatge de Rui Teixeira a la península italiana des de Portugal L'article considera l'interès que tenien les comunitats mercantils i a la diàspora a l'hora de cercar refugi segur a la Itàlia moderna a partir de l'exemple del mercader Rui Teixeira, que l'any 1593 va ser convidat tant per Roma com pel Gran Ducat de la Toscana a establir-se a Itàlia amb la seva família. Atesa la seva condició de resident a Portugal i al Brasil durant molts anys, va aprofitar l'experiència americana per obtenir la invitació per sortir de Portugal juntament amb la seva família. Aquest fet suggereix que pertànyer a una minoria mòbil amb vincles comercials que travessaven l'Atlàntic despertava un interès pel món atlàntic que ja hi havia, especialment a la Toscana de finals del segle XVI.

[es] Del Atlántico al Mediterráneo: el viaje de Rui Teixeira a la península italiana desde Portugal El artículo considera el interés que tenían las comunidades mercantiles y diaspóricas a la hora de asegurarse refugio seguro en la Italia moderna a través del ejemplo del mercader Rui Teixeira quien, en 1593, fue invitado tanto por Roma como por el Gran Ducado de la Toscana para afincarse en Italia junto a sunfamilia. Dada su condición de residente en Portugal y Brasil durante largos años, aprovechó la experiencia americana para asegurarse la invitación para salir de Portugal junto con su familia. Esto sugiere que el hecho de pertenecer a una minoría móvil con vínculos comerciales que surcaban el Atlántico alimentaba un interés ya existente por el mundo atlántico, especialmente en la Toscana de finales del siglo XVI.
[ca] Malgrat l'escassetat tradicional d'estudis lingüístics dedicats a l'anomenat primer espanyol modern, datat entre 1675 i 1830, estudis recents demostren que en aquesta època s'inicien i desenvolupen en la llengua espanyola canvis diversos i interessants d'índole gramatical, sintàctica o discursiva. Per això, donat el creixent interès pel gènere epistolar a causa del seu caràcter mixt (formulari i col·loquial), en el present treball pretenem contribuir a un millor coneixement de com es construeix el discurs en les cartes, comparant les diferents formes d'il·lació sintàctica, especialment les estructures subordinants i els connectors discursius, quins elements oracionals són els més recurrents, quin és el valor pragmàtic amb el qual s'empren i quins elements mostren aspectes de l'oralitat de l'època. Per a això s'analitzarà un corpus inèdit de cartes privades procedents de l'Arxiu Històric Provincial de Còrdova.

[es] Pese a la escasez tradicional de estudios lingüísticos dedicados al llamado primer español moderno datado entre 1675 y 1830, recientes estudios demuestran que en esta época se inician y desarrollan diversos e interesantes cambios en la lengua española de índole gramatical, sintáctica o discursiva. Por ello, dado el creciente interés por el género epistolar debido a su carácter mixto (formulario y coloquial), en el presente trabajo pretendemos contribuir a un mejor conocimiento sobre cómo se construye el discurso en las cartas, comparando las distintas formas de ilación sintáctica, especialmente las estructuras subordinantes y los conectores discursivos, qué elementos oracionales son los más recurrentes, cuál es el valor pragmático con el que se emplean y qué elementos muestran aspectos de la oralidad de la época. Para ello se analizará un corpus inédito de cartas privadas procedentes del Archivo Histórico Provincial de Córdoba.
[ca] Aquest article proposa una aproximació a l'obra del sevillà Nazario Luque, en concret al còmic Purita (1975-77) des de la Teoria del afecte. En primer lloc, es contextualitzarà l'obra en el marc de la Transició espanyola, analitzant el desenvolupament de la cultura underground, el feminisme i la seva influència en la creació d'una determinada "comunitat emocional". Després, es procedirà al estudi del personatge de Purita com a icona d'una societat naixent; en aquest sentit, l'obra de Nazario es veu reforçada, ja que la seva creació exemplifica el gestació i desenvolupament d'una nova "estructura del sentir". D'aquesta manera, s'aprofundirà en un seguit d'aspectes —família, societat i sexualitat— amb la finalitat de desentranyar les propostes i denuncies exposades per l'autor en el sensible període de l'Espanya pre-democràtica.

[es] El presente artículo propone un acercamiento a la obra del sevillano Nazario Luque, en concreto al cómic Purita (1975-77), desde la Teoría del afecto. Primeramente, se contextualizará la obra en el marco de la Transición española, analizando el desarrollo de la cultura underground, el feminismo y su influjo en la creación de una determinada "comunidad emocional". A continuación, se procederá al estudio del personaje de Purita como icono de una sociedad en ciernes; en este sentido, el valor de la obra de Nazario se refuerza, puesto que su creación ejemplifica el nacimiento y desarrollo de una nueva "estructura del sentir". Así, se ahondará en una serie de aspectos —familia, sociedad y sexualidad— con el fin de desentrañar las propuestas y denuncias expuestas por el autor en el sensible período de la España predemocrática.
[ca] Tres trets (morfo)sintàctics que han tingut històricament vigència en el català de Mallorca pareix que tendeixen a la desaparició. Es tracta de l'ús de "ser" com a auxiliar per a la formació de temps composts, la concordança de participi amb el subjecte i amb l'objecte (més enllà en aquest darrer cas dels pronoms febles de tercera persona), i l'ordre dels pronoms febles acusatiu-datiu quan el d'acusatiu és de tercera persona. En aquest treball volem analitzar la vigència i l'evolució d'aquests usos mitjançant les dades del Corpus Textual Informatitzat de la Llengua Catalana (IEC) i l'evolució del discurs normatiu sobre aquestes tendències a la recerca d'indicis de relacions causa- efecte.

[es] Tres rasgos (morfo)sintácticos que han tenido históricamente vigencia en el catalán de Mallorca parecen tender a la desaparición. Se trata del uso de "ser" como auxiliar para la formación de tiempos compuestos, la concordancia de participio con el sujeto y con el objeto (más allá en este último caso de los pronombres débiles de tercera persona) y el orden de los pronombres débiles acusativo-dativo cuando el de acusativo es de tercera persona. En este trabajo queremos analizar la vigencia y la evolución de estos usos a partir de los datos obtenidos del Corpus Textual Informatizado de la Lengua Catalana (IEC) y la evolución del discurso normativo sobre estas tendencias en busca de indicios de relaciones causa-efecto.
[ca] L'objecte de l'article és analitzar les dinàmiques de distribució social a l'espai urbà de Sevilla al llarg del primer terç del segle XX, que permeten identificar claus de segregació que afavoreixin la comprensió de la geografia social de la ciutat en decennis posteriors. I això considerant el paper de diferents discursos i estratègies d'organització i promoció de la ciutat. Específicament, el resultat de les polítiques d'alfabetització i les particularitats de la promoció escolar a la ciutat. El text s'estructura en un apartat de fonts i metodologia, una introducció a la societat de Sevilla en el període 1900-1935, l'anàlisi d'integració-segregació espacial de la ciutat i les dinàmiques d'alfabetització i promoció escolar. Les dues darreres qüestions atenent tant a patrons espacials com concretant en exemples de detall.

[es] El objeto del artículo es analizar las dinámicas de distribución social en el espacio urbano de Sevilla a lo largo del primer tercio del siglo XX, que permiten identificar claves de segregación que favorezcan la comprensión de la geografía social de la ciudad en decenios posteriores. Y ello considerando el papel de distintos discursos y estrategias de organización y promoción de la ciudad. Específicamente el resultado de las políticas de alfabetización y las particularidades de la promoción escolar en la ciudad. Se estructura el texto en un apartado de fuentes y metodología, una introducción a la sociedad de Sevilla en el periodo 1900-1935, el análisis de integración-segregación espacial de la ciudad y las dinámicas de alfabetización y promoción escolar. Las dos últimas cuestiones atendiendo tanto a patrones espaciales como concretando en ejemplos de detalle.
[ca] Aquesta recerca explora les perspectives dels educadors universitaris sobre les oportunitats, preocupacions i consideracions associades amb la Intel·ligència Artificial Generativa (GenAI) en la formació de comunicadors professionals. Situat en les primeres etapes de la integració de ChatGPT en entorns educatius, l'estudi examina les instruccions d'assignació dels professors, les avaluacions de les respostes de ChatGPT i les reflexions sobre aquests resultats. Emprant una metodologia qualitativa de tall transversal, la recerca involucra una mostra de 22 professors de facultats de comunicació a Mèxic, Perú i Espanya. Utilitzant la taxonomia de Bloom i un enfocament inductiu per a l'anàlisi de dades, els resultats revelen punts de vista matissats sobre el paper de GenAI en la pràctica docent. Els professors perceben a ChatGPT com una eina amb impactes variables depenent de la seva aplicació. Articulen rols diferents per a ChatGPT, considerant-lo tant un aliat com un rival, el que genera discussions sobre l'antropomorfització de les tecnologies i enfatitza la necessitat de capacitar els estudiants en l'ús d'eines de GenAI, establir protocols ètics i reconsiderar mètodes d'avaluació, entre d'altres consideracions clau.

[es] Esta investigación explora las perspectivas de los educadores universitarios sobre las oportunidades, preocupaciones y consideraciones asociadas con la Inteligencia Artificial Generativa (GenAI) en la formación de comunicadores profesionales. Ubicado en las etapas iniciales de la integración de ChatGPT en entornos educativos, el estudio examina las instrucciones de asignación de los profesores, las evaluaciones de las respuestas de ChatGPT y las reflexiones sobre estos resultados. Empleando una metodología cualitativa de corte transversal, la investigación involucra una muestra de 22 profesores de facultades de comunicación en México, Perú y España. Utilizando la taxonomía de Bloom y un enfoque inductivo para el análisis de datos, los hallazgos revelan puntos de vista matizados sobre el papel de GenAI en la práctica docente. Los profesores perciben a ChatGPT como una herramienta con impactos variables dependiendo de su aplicación. Articulan roles distintos para ChatGPT, considerándolo tanto un aliado como un rival, lo que genera discusiones sobre la antropomorfización de las tecnologías y enfatiza la necesidad de capacitar a los estudiantes en el uso de herramientas de GenAI, establecer protocolos éticos y reconsiderar métodos de evaluación, entre otras consideraciones clave.
[ca] L'article analitza la sentència núm. 20/2017 de la Cort Regional Administrativa de Friuli Venècia Giulia. La decisió es refereix a la legitimitat d'una normativa municipal que restringeix l'accés a les guarderies municipals als infants que prèviament s'han sotmès a vacunacions obligatòries. Els drets i principis en joc (dret a la salut, principi de proporcionalitat, principi de precaució, dret dels pares a criar als seus fills d'acord amb les seves conviccions) seran analitzats, en primer lloc, atenent al raonament del jutge. Posteriorment, i prenent en consideració algunes de les afirmacions contingudes en aquesta sentència, l'article se centra en la possibilitat que les teories científiques minoritàries ―les contràries a les oficialment admeses per l'autoritat pública competent― trobin la seva veu durant un judici i, d'altra banda, també s'analitza la perspectiva filosòfica adoptada pel jutge en el seu raonament.

[es] El artículo analiza la sentencia n. 20/2017 de la Corte Administrativa Regional de Friuli Venecia Giulia. La decisión se refiere a la legitimidad de una normativa municipal que limita el acceso a las guarderías municipales a los niños que previamente se han sometido a vacunaciones obligatorias. Los derechos y principios en juego (derecho a la salud, principio de proporcionalidad, principio de precaución, derecho de los padres a criar a sus hijos de acuerdo con sus convicciones) serán analizados, en primer lugar, atendiendo al razonamiento del juez. Posteriormente, y tomando en consideración algunas de las afirmaciones contenidas en esta sentencia, el artículo se centra en la posibilidad que las teorías científicas minoritarias ―las contrarias a las oficialmente admitidas por la autoridad pública competente― encuentren su voz durante un juicio y, por otro lado, también se analiza la perspectiva filosófica adoptada por el juez en su razonamiento.
[ca] Por, misteri i oposició. Els jesuïtes i els ordes religiosos en la monarquia borbònica del segle XVIII Des d'una història de les mentalitats i de l'opinió dels jesuïtes, tractem en aquest article les relacions que van existir entre el conjunt del clergat regular i la Companyia de Jesús, amb un horitzó d'anàlisi que comença al segle XVI i culmina al XVIII. En primer lloc, hem de conceptualitzar l'existència de controvèrsies i rivalitats entre ells, a més de les raons que van existir perquè es dirigissin amb intensitat contra els jesuïtes. No podem oblidar que les discussions dels grans problemes dins de l'àmbit de l'escolàstica i de la moral van ser temes d'actualitat al llarg de la modernitat. Hem de comprendre que des del reformisme il·lustrat hi havia una crítica generalitzada envers els regulars i que els jesuïtes havien ocupat no només un lloc important en la política règia, sinó que havien generat opinió amb una obra literària com la del pare Isla. Hi haurà molts motius perquè l'oposició del clergat regular es disposi contra els fills de sant Ignasi de Loiola.

[es] Desde una historia de las mentalidades y de la opinión de los jesuitas, tratamos en este artículo las relaciones que existieron entre el conjunto del clero regular y la Compañía de Jesús, con un horizonte de análisis que arranca en el siglo XVI y culmina en el XVIII. Primero, debemos conceptualizar la existencia de controversias y rivalidades entre ellos, además de las razones que existieron para que se dirigieran con intensidad contra los jesuitas. No podemos olvidar que la discusión de los grandes problemas dentro del ámbito de la escolástica y de la moral resultaron temas de actualidad a lo largo de la modernidad. Debemos entender que desde el reformismo ilustrado existía una crítica generalizada hacia los regulares y que los jesuitas habían desempeñado un importante puesto político en el confesionario regio, pero también habían generado opinión con una obra literaria como era la del padre Isla. Existirán, por tanto, muchos motivos para que la oposición del clero regular se disponga contra los hijos de san Ignacio de Loyola.
[ca] Aquest article tracta d'oferir una visió a escala microsocial de la construcció social de la protesta. Per fer-ho, s'analitza el cicle de protestes que es desenvolupa a Catalunya del 2017 al 2019 i es para l'atenció en les respostes ofertes a escala microsocial contra les conseqüències de la judicialització del conflicte social i la repressió política. El nucli d'aquesta investigació són els Grups de Suport, els quals constitueixen la forma organitzativa generalitzada entre els diferents moviments socials actius durant el cicle de protestes per tractar de fer mutar la criminalització que pateixen en conflicte polític. Aquesta investigació suposa una aportació valuosa per l'estudi de la protesta Catalunya i pel que fa als processos de resignificació i construcció d'identitat davant un problema social per generar acció col·lectiva.

[es] Este artículo trata de ofrecer una visión a escala microsocial de la construcción social de la protesta. Para ello, se analiza el ciclo de protestas que se desarrolla en Cataluña del 2017 al 2019 y se presta atención a las respuestas ofrecidas a escala microsocial contra las consecuencias de la judicialización del conflicto social y la represión política. El núcleo de esta investigación son los Grupos de Apoyo, los cuales constituyen la forma organizativa generalizada entre los diferentes movimientos sociales activos durante el ciclo de protestas para tratar de transformar la criminalización que sufren en conflicto político. Esta investigación supone una aportación valiosa para el estudio de la protesta en Cataluña y en lo que respecta a los procesos de resignificación y construcción de identidad frente a un problema social para generar acción colectiva.
[ca] Considerada la seva primera novel·la modernista, Jacob's Room (1922) de Virginia Woolf seria recordada per les seves tècniques experimentals per a contar la història de Jacob, qui va morir a la Primera Guerra Mundial. La construcció del que és en el fons del seu personatge més misteriós ofereix una resposta diferent a les realitats canviants de la guerra i serveix com manera literària de dol que busca no tant consolar com preservar i transmetre l'absència provocada per les pèrdues de la Gran Guerra. Aquí es presenta una anàlisis de l'estètica de l'absència a l'obra de Woolf, i s'afirma que anticipa preocupacions posteriors al tractar experiències de violència de masses en la literatura. De manera particular, es rastregen els paral·lelismes amb Dora Bruder (1997) de Modiano i Austerlitz (2001) de Sebald.

[es] Considerada su primera novela modernista, Jacob's Room (1922) de Virginia Woolf sería recordada por sus técnicas experimentales para contar la historia de Jacob, quien muere en la Primera Guerra Mundial. La construcción del que es en el fondo su personaje más misterioso ofrece una respuesta diferente a las realidades cambiantes de la guerra y sirve como un modo literario de duelo que no busca consolar, sino más bien preservar y transmitir la ausencia provocada por las pérdidas de la Gran Guerra. Aquí ofrezco un análisis de la estética de la ausencia de Woolf, que sostengo anticipa preocupaciones posteriores al abordar experiencias de violencia de masas en la literatura. De manera particular, rastreo los paralelismos con Dora Bruder (1997) de Modiano y Austerlitz (2001) de Sebald.
[ca] Aquesta recerca cerca explorar les forces impulsores que hi ha darrere de les diverses vies de les telecomunicacions i, en particular, la justificació de les aliances internacionals en el context de la globalització i l'extensió de la cadena de valor induïda pel canvi tecnològic. Intenta respondre dues preguntes interrelacionades: del costat de la Xina, per què Telefónica? I pel costat d'aquest operador, per què la Xina? La Xina buscava un soci tecnològic de confiança per als seus febles segments de mercat i un pont cap a Amèrica Llatina. Telefónica aspirava a expandir la base de clients mòbils en un país amb un alt potencial de creixement (NYT) mentre reduïa a través d'economies d'escala els costos de subministrament d'equips en un mercat oligopòlic. La investigació adopta una metodologia d'estudi de casos i se centra en els operadors de serveis China Unicom i Telefónica de España els anys posteriors al col·lapse de les puntcom i abans de l'arribada de la pandèmia del Covid-19. La investigació es basa en fonts de les empreses involucrades i documents rellevants de les institucions especialitzades. L'estudi revela que la necessitat de cooperació en els serveis intensius en coneixement i capital i la coincidència en les estratègies van portar al marc d"aliances internacionals d"empreses.

[es] Esta investigación busca explorar las fuerzas impulsoras que están detrás de las diversas vías de las telecomunicaciones y, en particular, la justificación de las alianzas internacionales en el contexto de la globalización y la extensión de la cadena de valor inducida por el cambio tecnológico. Intenta responder a dos preguntas interrelacionadas: del lado de China, ¿por qué Telefónica? Y del lado de este operador, ¿por qué China? China buscaba un socio tecnológico de confianza para sus débiles segmentos de mercado y un puente hacia América Latina. Telefónica aspiraba a expandir su base de clientes móviles en un país con alto potencial de crecimiento (NYT) mientras reducía a través de economías de escala los costos de suministro de equipos en un mercado oligopólico. La investigación adopta una metodología de estudio de casos y se centra en los operadores de servicios China Unicom y Telefónica de España en los años posteriores al colapso de las puntocom y antes de la llegada de la pandemia del Covid-19. La investigación se basa en fuentes de las empresas involucradas y documentos relevantes de instituciones especializadas. El estudio revela que la necesidad de cooperación en los servicios intensivos en conocimiento y capital y la coincidencia en las estrategias llevaron al marco de alianzas internacionales de empresas.
[ca] L'autisme és un dels trastorns generalitzats del desenvolupament amb moltes preguntes sense resposta al voltant de la seva etiologia, tractament i evolució. El propòsit d'aquest article és descriure i ressaltar la manera com el Treball Social pot intervenir a l'entorn familiar d'un estudiant diagnosticat amb l'espectre de l'autisme. Els objectius individuals són la investigació del perfil educatiu de l'alumne, l'estudi de les dificultats que sorgeixen dins i fora del context educatiu i el registre de la seva importància per al Treball Social. Aquest article estudia, a través dels principis de la investigació qualitativa i de l'estudi de cas d'un alumne d'una escola especial al nord-est de Grècia, la manera com es forma el perfil de l'escola i de la família, així com la posició que ocupa la ciència del Treball Social en tot això. Els resultats d'aquesta investigació revelen aspectes útils sobre com el Treball Social pot intervenir en la integració social d'aquests infants. Es registren les necessitats especials de l'entorn familiar amb èmfasi a la mare i s'intenta enfortir-la mitjançant la intervenció del Treball Social. Les conclusions derivades d'aquest treball poden aportar material teòric útil en l'àmbit professional. S'esmenten qüestions relacionades amb el maneig de les dificultats que sorgeixen durant la criança d'un nen amb autisme, ja siguin de caràcter pràctic o emocional.

[es] El autismo es uno de los trastornos generalizados del desarrollo con muchas preguntas sin respuesta en torno a su etiología, tratamiento y evolución. El propósito de este artículo es describir y resaltar la forma en que el Trabajo Social puede intervenir en el entorno familiar de un estudiante diagnosticado en el espectro del autismo. Los objetivos individuales son la investigación del perfil educativo del alumno, el estudio de las dificultades que surgen dentro y fuera del contexto educativo y el registro de su importancia para el Trabajo Social. Este artículo estudia, a través de los principios de la investigación cualitativa y del estudio de caso de un alumno de una escuela especial del noreste de Grecia, la manera en que se forma el perfil de la escuela y de la familia, así como la posición que ocupa la ciencia del Trabajo Social en todo esto. Los resultados de esta investigación revelan aspectos útiles sobre cómo el Trabajo Social puede intervenir en la integración social de estos niños. Se registran las necesidades especiales del entorno familiar con énfasis en la madre y se intenta fortalecer mediante la intervención del Trabajo Social. Las conclusiones derivadas de este trabajo pueden aportar material teórico útil al ámbito profesional. Se mencionan cuestiones relacionadas con el manejo de las dificultades que surgen durante la crianza de un niño con autismo, ya sean de carácter práctico o emocional.