BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Aquest article comença amb un breu repàs del desenvolupament històric dels centres turístics costaners i les relaciones entre el seu disseny característic i estructura, els seus mercats i els mitjans d'accés pels visitants. Es destaca que els primers centres turístics van ser freqüentment desenvolupats per les companyies de transport, quines portaven als visitants amb una diferenciada intenció-orientació morfològica que encara existeix en molts centres turístics antics degut a que encara és altament eficient. Després es passen a analitzar alguns dels models que han estat creats per explicar aquestes pautes de desenvolupament i localització, centrant-se particularment en el model del Cicle de Vida de l'Àrea Turística (Tourism Area Life Cycle model), que és el marc més citat en la literatura. Aquest model suggereix que la pauta de desenvolupament de la majoria dels centres turístics conté una sèrie d'etapes que van des de l'exploració fins a l'estancament, seguit d'una sèrie de possibles conseqüències. L'escenari final depèn de l'administració de les intervencions posades en marxa en etapes anteriors. S'argumenta que, en cas de que aquestes intervencions no hagin estat realitzades pels agents adequats, un centre turístic caurà en declivi i experimentarà grans dificultats per rejovenir-se i reconquistar el seu mercat original o un altre de nou. L'article finalitza amb un repàs d'alguns exemples i modificacions suggerides pel Tourism Area Life Cycle model, i apuntant algunes possibles línies d'investigació en el camp dels desenvolupaments dels centres turístics.

[es] Este artículo empieza con un breve repaso del desarrollo histórico de los centros turísticos costeros y las relaciones entre su diseño característico y estructura, sus mercados y los medios de acceso para visitantes. Se destaca que los primeros centros turísticos fueron frecuentemente desarrollados por las compañías de transporte, las cuales llevaban a los visitantes con una diferenciada intención-orientación morfológica que aún existe en muchos centros turísticos antiguos debido a que todavía es altamente eficiente. Luego se analizan algunos de los modelos que han sido creados para explicar estas pautas de desarrollo y localización, centrándose particularmente en el modelo de Ciclo de Vida del Área Turística (Tourism Area Life Cycle model), que es el marco más citado en la literatura. Este modelo sugiere que la pauta de desarrollo de la mayoría de los centros turísticos contiene una serie de etapas que van desde la exploración hasta el estancamiento, seguido de una serie de posibles consecuencias. El escenario final depende de la administración de las intervenciones puestas en marcha en etapas anteriores. Se argumenta que, en caso de que estas intervenciones no sean realizadas por los agentes adecuados, un centro turístico caerá en declive y experimentará grandes dificultades para rejuvenecerse y reconquistar su mercado original u otro de nuevo. El artículo finaliza con un repaso de algunos ejemplos y modificaciones sugeridas por el Tourism Area Life Cycle model, y apuntando algunas posibles líneas de investigación en el campo de los desarrollos de los centros turísticos.
[ca] En aquest treball es realitza un anàlisi de les principals propostes plantejades per reduir les emissions de CO2 relacionades amb el transport per carretera a la província de Barcelona. Es realitzen previsions en l'evolució de les emissions de CO2 durant els pròxims 20 anys amb l'objectiu de valorar l'impacte de cadascuna de les propostes a llarg termini. El càlcul es realitza per a 5 escenaris de futur diferents. En el primer cas es considera la implantació de mesures per la reducció del trànsit. Es contemplen dos escenaris d'electrificació del parc de vehicles amb tendències de creixement diferents. Els darrers dos escenaris contemplen la combinació de mesures de reducció del trànsit conjuntament amb el procés d'electrificació del parc de vehicles. Les previsions sobre els escenaris d'electrificació del parc de vehicles mostren una reducció en les emissions de CO2 entre un 7% i un 18% en els pròxims 20 anys en funció de la tendència de creixement dels vehicles elèctrics al parc total. Els resultats demostren la importància de la reducció del trànsit en la disminució de les emissions de CO2 associades al transport per carretera. En aquest cas, les emissions associades al transport per carretera es reduirien entre un 41% i un 50% en els pròxims 20 anys.

[es] En este trabajo se realiza un análisis de las principales propuestas planteadas para reducir las emisiones de CO2 relacionadas con el transporte por carretera en la provincia de Barcelona. Se realizan previsiones en la evolución de las emisiones de CO2 en los próximos 20 años con el objetivo de valorar el impacto de cada una de las propuestas a largo plazo. El cálculo se realiza para 5 escenarios de futuro distintos. En el primer caso se considerará la implantación de medidas por la reducción del tráfico. Se contemplan dos escenarios de electrificación del parque de vehículos con tendencias de crecimiento distintas. Los dos últimos escenarios contemplan la combinación de medidas de reducción del tráfico conjuntamente con el proceso de electrificación del parque de vehículos. Las previsiones sobre los escenarios de electrificación del parque de vehículos muestran una reducción en las emisiones de CO2 entre un 7% y un 18% en los próximos 20 años en función de la tendencia de crecimiento de los vehículos eléctricos en el parque total. Los resultados demuestran la importancia de la reducción del tráfico en la disminución de las emisiones de CO2 asociadas al transporte por carretera. En este caso, las emisiones asociadas al transporte por carretera se reducirían entre un 41% y un 50% en los próximos 20 años.
[ca] Aquest treball se centra en l'experiència dels visitants als museus d'art contemporani. A través de l'anàlisi de la percepció, l'art contemporani i els espais museístics, es pretén comprendre com es pot registrar l'experiència del visitant i quins factors la condicionen. L'art ha experimentat canvis significatius al llarg del temps, així com els usuaris i l'arquitectura dels museus. Ens trobem en una època de transformacions revolucionàries, on han sorgit nombrosos conceptes tecnològics en un període de temps breu que han impactat el món de l'art i la seva percepció per part dels usuaris. Mitjançant una base teòrica sòlida sobre l'art contemporani i les seves múltiples teories de percepció i evolució, juntament amb l'anàlisi de tres espais expositius concrets, aquest estudi pretén entendre el funcionament dels museus i la percepció dels usuaris. Això es duu a terme a través d'un rigorós estudi fotogràfic que, mitjançant una seqüència de fotografies i la reflexió sobre cada espai, permet comprendre com es configuren els espais en els museus seleccionats com a casos d'estudi i fer una reflexió posterior. En conclusió, es determina que un disseny arquitectònic planificat amb cura és essencial per millorar l'experiència del visitant en els museus. Els resultats d'aquest treball poden guiar els arquitectes i els curadors en la creació d'espais expositius que no només preservin les obres d'art, sinó que també enriqueixin l'experiència del públic.

[es] Este trabajo se centra en la experiencia de los visitantes a los museos de arte contemporáneo. A través del análisis de la percepción, el arte contemporáneo y los espacios museísticos, se pretende comprender como se puede registrar la experiencia del visitante y qué factores la condicionan. El arte ha experimentado cambios significativos a lo largo del tiempo, así como los usuarios y la arquitectura de los museos. Nos encontramos en una época de transformaciones revolucionarias, donde han surgido numerosos conceptos tecnológicos en un periodo de tiempo breve que han impactado el mundo del arte y su percepción por parte de los usuarios. Mediante una base teórica sólida sobre el arte contemporáneo y sus múltiples teorías de la percepción y evolución, junto con el análisis de tres espacios expositivos concretos, este estudio pretende entender el funcionamiento de los museos y la percepción de los usuarios. Esto se lleva a cabo a través de un riguroso estudio fotográfico que, mediante una secuencia de fotografías y la reflexión sobre cada espacio, permite comprender como se configuran los espacios en los museos seleccionados como casos de estudio y hacer una reflexión posterior. En conclusión, se determina que un diseño arquitectónico planificado con cuidado es esencial para mejorar la experiencia del visitante en los museos. Los resultados de este trabajo pueden guiar los arquitectos y los curadores en la creación de espacios expositivos que no solo preserven las obras de arte, sino que también enriquezcan la experiencia del público.
[ca] Avui en dia ens trobem immerses en l'era de la intel·ligència artificial i sembla que totes les aplicacions hagin de ser desenvolupades seguint aquesta tendència. Però tot i l'actual boom en que vivim, aquesta tècnica no es gaire comú trobar-la en el domini de la retribució d'imatges de marques. Per tant, el que proposa aquest treball és crear una eina per ajudar les persones que s'encarreguen del procés d'indexar i classificar les noves marques, recolzant-los amb suggeriments per seguir una classificació estàndard. El projecte involucra tot el procés de principi a fi d'una tasca de classificació en aprenentatge profund. Des de la descàrrega i extracció d'un conjunt de dades d'entrenament i test, passant per l'anàlisi de l'estat de l'art i acabant per l'avaluació dels resultats en la nostra pròpia base de dades. Ja que aquest camp està en constant desenvolupament, no podem predir el que ens depararà el futur. Tot i així, usant l'aprenentatge profund en aquest escenari, pot ajudar en un futur per tenir una tasca d'etiquetatge i classificació de marques comercials comparable als resultats del procés manual.

[es] Hoy en día no encontramos inmersos en la era de la inteligencia artificial y parece que todas las aplicaciones hayan de ser desarrolladas siguiendo esta tendencia. Pero pese el actual boom en el que vivimos, esta técnica no es muy común encontrarla en el dominio de la retribución de imágenes de marcas. Por lo consiguiente, este trabajo propone crear una herramienta para ayudar a las personas que se encargan del proceso de indexación y clasificación de nuevas marcas, apoyándolos con sugerencias para seguir una clasificación estándar. El proyecto involucra todo el proceso de inicio a final de una tarea de clasificación de aprendizaje profundo. Yendo desde la descarga y extracción de conjunto de datos de entrenamiento y test, pasando por el análisis del estado del arte, y acabando por la evaluación de los resultados en nuestra propia base de datos. Ya que este campo está en constante desarrollo, no podemos predecir qué nos deparará el futuro. Aún y así, utilizando el aprendizaje profundo en este escenario, puede ayudar en un futuro a tener una tarea de etiquetado y clasificación de marcas comerciales comparables a los resultados del proceso manual.
[ca] Aquest projecte se centra en l'evaluació de la precisió de tres implementacions diferents per un sistema de posicionament en interiors (IPS) que utilitza tecnologia Bluetooth Low Energy (BLE). Cadascuna de les tres implementacions es diferencien en la tècnica utilitzada per a realitzar el posicionament. Aquestes tècniques són: el model Path Loss Model (PLM) i els algorismes d'aprenentatge automàtic Support Vector Regressor (SVR) i Multi-Layer Perceptron (MLP). Per aconseguir una major generalització dels resultats els experiments s'han realitzat en dos escenaris diferents: una habitació y una aula. Finalment, s'ha implementat una aplicació que utilitza la tècnica seleccionada i que realitza el posicionament a temps real d'un telèfon mòbil.

[es] Este proyecto se centra en la evaluación de la precisión de tres implementaciones distintas para un sistema de posicionamiento en interiores (IPS) que utiliza tecnología Bluetooth Low Energy (BLE). Cada una de las tres implementaciones se diferencian en la técnica utilizada para realizar el posicionamiento. Estas técnicas son: el modelo Path Loss Model (PLM) y los algoritmos de aprendizaje automático Support Vector Regressor (SVR) y Multi-Layer Perceptron (MLP). Para conseguir una mayor generalización de los resultados los experimentos se han realizado en dos escenarios distintos: una habitación y una aula. Finalmente, se ha implementado una aplicación que utiliza la técnica seleccionada y que realiza el posicionamiento a tiempo real de un teléfono móvil.
[ca] Es tracta d'un projecte desenvolupat en el Departament de Teoria del Senyal i Comunicacions (TSC) de la Universitat Politècnica de Catalunya (UPC). L'objectiu d'aquest projecte és realitzar un seguiment de la posició del transmissor que ofereix una alta resistència a la Inferència de Ràdio freqüència (RFI) Per tal d'implementar el sistema, les dades del GPS, l'estudi de l'estabilitat amb la Variància d'Allan i l'estimació del retard s'utilitzen per comprovar la precisió del Sistema Robust de Seguiment (RTS). També el transmissor s'implementa per enviar un senyal de posicionament per actualitzar la posició cada segon. Els resultats obtinguts en la Variància d'Allan són de l'ordre de dècimes de metres d'exactitud. També la comunicació entre els transceptors s'ha aconseguit satisfactòriament.

[es] Se trata de un proyecto desarrollado en el Departamento de Teoría de la Señal y Comunicaciones (TSC de la Universidad Politécnica de Cataluña (UPC). El objetivo de este proyecto es realizar un seguimiento de la posición del transmisor que ofrece una alta resistencia a la Radio Inferencia de frecuencia (RFI) Con el fin de implementar el sistema, los datos del GPS, el estudio de la estabilidad con la Varianza de Allan y la estimación de retardo se utilizan para comprobar la precisión del Sistema Robusto de Seguimiento (RTS). También el transmisor se implementa para enviar una señal de posicionamiento para actualizar la posición cada segundo. Los resultados obtenidos en la Varianza Allan son del orden de décimas de metros de exactitud. También la comunicación entre los transceptores se ha logrado satisfactoriamente.
[ca] El present treball final de grau consisteix en la camperització d'una furgoneta clàssica, obtenint un resultat que compleixi amb totes les necessitats que es tenen a l'hora de viure i viatjar en un vehicle d'aquestes dimensions i característiques. Trobarem un anàlisi del mercat objecte per contextualitzar el creixement i món que envolta aquest tipus de vehicle, explicacions dels diferents models, selecció d'un i referents històrics sobre aquesta furgoneta per conèixer els seus orígens i naturalesa. Seguidament es dóna una mostra dels passos a seguir a l'hora de plantejar-se un projecte com aquest, amb les seves respectives explicacions. Immediatament s'entra en matèria, s'analitzen les necessitats concretes que presenta l'usuari, es fa un pre-disseny de la utilització de l'espai dins l'habitacle i es comença amb l'explicació pas a pas de la camperització. Per això s'analitzen les opcions que hi ha al mercat de cada component i material a utilitzar, escollint els més adequats. Finalment es coneix l'impacte ambiental del projecte i es fa un pressupost comprovant si s'assoleix l'objectiu plantejat.

[es] El presente trabajo final de grado consistí en la camperización de una furgoneta clasica, obteniendo un resultado que cumpla con todas las necesidades que se tienen cuando se vive y viaja en un vehiculo de estas dimensiones y características. Encontraremos un analisis del mercado objeto para contextualitzar el crecimiento y mundo que envuelve este tipo de vehiculo, explicacions de diferentes modelos, selección de uno y un poco de historia sobre esta furgoneta para conocer sus orígenes y naturaleza. Seguidamente se da una cata de los pasos a seguir al plantearse un proyecto como este, son sus respectives explicaciones. Inmediatamente se entra en materia, se analizan las necesidades concretes que presenta el usuario, se hace un pre-diseño de la utilitzación del espacio dentro del habitaculo y se comienza con la explicación paso a paso de la camperización. Para ello se analizan las opciones que hay en el mercado de cada componente y material a usar, escojiendo los mas adecuados. Finalmente se conoce el impacto ambiental del proyecto, y se hace un presupuesto comprobando si se cumple el objectivo planteado.
[ca] Aquest projecte es centra en el desenvolupament d'un sistema d'adquisició d'imatges per al seguiment d'esculls artificials i la caracterització d'espècies marines. Utilitzant tecnologies de Raspberry Pi, Arducam, Python i Ultralytics, s'ha aconseguit implementar un sistema eficient i escalable. El procés de desenvolupament inclou la programació d'un formulari HTML per definir paràmetres d'adquisició, habilitació d'un model d'inferència d'intel·ligència artificial per al mostreig en temps real, captura d'imatges i vídeo de l'entorn marí i enviar dades a un dipòsit d'accés públic i una web de visualització d'adquisicions. Els resultats han demostrat l'efectivitat del sistema en la detecció d'espècies comunes i la captura d'imatges d'alta qualitat, malgrat els reptes tècnics com la distorsió de barril en imatges submarines. Es destaca la satisfactòria adquisició de dades en imatges, vídeos i fitxers JSON, i la importància de la col·laboració internacional per ampliar els objectius del projecte, així com les diferents funcionalitats que pot aportar l'ús de models diferents per a una mateixa tasca.

[es] Este proyecto se centra en el desarrollo de un sistema de adquisición de imágenes para el seguimiento de arrecifes artificiales y la caracterización de especies marinas. Utilizando tecnologías de Raspberry Pi, Arducam, Python y Ultralytics, se ha logrado implementar un sistema eficiente y escalable. El proceso de desarrollo incluye la programación de un formulario HTML para la definición de parámetros de adquisición, la habilitación de un modelo de inferencia de inteligencia artificial para el muestreo en tiempo real, la captura de imágenes y vídeo del entorno marino y el envío de datos a un repositorio de acceso público y una web de visualización de adquisiciones. Los resultados han demostrado la efectividad del sistema en la detección de especies comunes y la captura de imágenes de alta calidad, a pesar de desafíos técnicos como la distorsión de barril en imágenes submarinas. Se destaca la satisfactoria adquisición de datos en imágenes, vídeos y archivos JSON, y la importancia de la colaboración internacional para ampliar los objetivos del proyecto, así como las diferentes funcionalidades que puede aportar el uso de modelos diferentes para un mismo cometido.
[ca] En aquest treball, s'analitzaran els diferents impactes produïts per la posada en marxa del Nou Santiago Bernabeu. Un cop s'hagin analitzat els impactes a priori principals (construcció, econòmic, social, turisme, mobilitat, ambiental),es buscará una visió integrada de tots ells amb l'objectiu d'arribar a conclusions precises sobre l'impacte real que comporta i la viabilitat de poder fomentar l'ús de l'estadi, sense que cap impacte perjudiqui la gent de la zona. S'estudiaran les conseqüències socials de la construcció, estimant comportaments o accions que s'hauran de dur a terme en el futur.

[es] En este trabajo, se analizarán los diferentes impactos producidos por la puesta en marcha del Nuevo Santiago Bernabeu.Una vez se hayan analizado los impactos a priori principales (construcción, económico,social,turismo,movilidad,ambiental) se procederá a enfocar una visión global e integrada de todos ellos con el objetivo de llegar a conclusiones certeras sobre el impacto real que conlleva y la viabilidad de poder fomentar el uso del estadio, sin que ningún impacto perjudique a la gente de la zona. Se estudiarán las consecuencias sociales de la construcción, estimando comportamientos o acciones que se tendrán que llevar a cabo en el futuro .
[ca] L'energia hidràulica ha format part dels ciments de l'electrificació a Catalunya, a sigut important per il·luminar els carrers i habitatges de la moderna Barcelona i essencial en el desenvolupament industrial i demogràfic d'una societat que es transformaria gràcies a aquesta tecnologia. Aquest estudi s'enfocarà en la producció elèctrica mitjançant l'ús d'aquesta tecnologia en les centrals hidràuliques de la conca del Noguera Pallaresa, aportant una visió panoràmica del que ha sigut en els seus inicis, el seu estat actual i el que serà d'ella en els pròxims anys a causa dels canvis legislatius de la Unió Europea dins del marc medi ambiental.

[es] La energía hidráulica ha formado parte de los cimientos de la electrificación en Cataluña, ha sido importante para iluminar las calles y viviendas de la moderna Barcelona y esencial en el desarrollo industrial y demográfico de una sociedad que se transformaría gracias a esta tecnología. Este estudio se va a enfocar en la producción eléctrica mediante el uso de esta tecnología en las centrales hidráulicas de la cuenca de la Noguera Pallaresa, aportando una visión panorámica de lo que ha sido en sus inicios, su estado actual y lo que será de ella en los próximos años a causa de los cambios legislativos de la Unión Europea dentro del marco medio ambiental.
[ca] Aquest document està centrat en la implementació d'un convertidor DC/DC, el qual és un element fonamental en l'ús de supercondensadors per a l'emmagatzematge d'energia. S'ha realitzat un estudi teòric, així com l'anàlisi de diferents mètodes, algorismes i tècniques per al disseny de convertidors DC/DC controlats per software amb la finalitat de desenvolupar un sistema capaç d'elevar o reduir un voltatge DC de valor variable i transformar-lo en una tensió constant. Així mateix, s'ha desenvolupat una nova teoria de control basada en el control Bang-Bang sobre un processador ARM LPC1768. Fou especialment implementada per a resoldre els problemes dels convertidors comercials ja que aquests no poden treballar amb els supercondensadors a causa de la seva baixa resistència interna. El resultat és un dispositiu que pot proporcionar una tensió programable des de 4,5 V fins 25 V, amb un hardware que suporta fins a 6 A i que és capaç de controlar el corrent que circula a través del convertidor. Pot ser utilitzat amb els supercondensadors, com es mostra en aquest document, però també com una plataforma per la conversió de tensió i la gestió d'energia. A més a més, el hardware dissenyat té el potencial per a funcionar amb xarxes de potència intel·ligents mitjançant un connector Ethernet, panells solars controlats amb algorismes MPPT i, al capdavall, gestionar la transferència d'energia entre diferents tipus de fonts i dispositius que operen amb corrent contínua.

[es] Este documento se centra en la implementación de un conversor DC/DC, el cual es un elemento clave en el uso de supercondensadores para el almacenamiento de energía. Se ha realizado un estudio teórico, así como el análisis de diferentes métodos, algoritmos y técnicas para el diseño de conversores DC/DC controlados por software con el objetivo de desarrollar un sistema capaz de elevar o reducir un voltaje DC de valor variable y transformarlo en una tensión constante. Asimismo, se ha desarrollado una nueva teoría de control basada en el control Bang-Bang sobre un microprocesador ARM LPC1768. Fue especialmente implementada para resolver los problemas de los conversores comerciales ya que estos no pueden trabajar con los supercondensadores debido a su baja resistencia interna. El resultado es un dispositivo que puede proporcionar una tensión programable desde 4,5 V hasta 25 V, con un hardware que soporta hasta 6 A y que es capaz de controlar la corriente que fluye a través del convertidor. Puede ser utilizado con los supercondensadores, como se muestra en este documento, pero también como una plataforma para la conversión de tensión y la gestión de energía. Además, el hardware diseñado tiene el potencial para funcionar con redes de potencia inteligentes mediante un conector Ethernet, paneles solares controlados con algoritmos MPPT y, a fin de cuentas, gestionar la transferencia de energía entre diferentes tipos de fuentes y dispositivos que operan con corriente continua.