[ca] La tesi doctoral se centra en l'estudi de l'oposició parlamentària com a element nuclear de les democràcies constitucionals. En un context de crisi de la seva operativitat a Espanya, busca aportar solucions a través de l'anàlisi de la seva configuració constitucional adequada, les lliçons que es poden extreure del dret britànic i de les recomanacions de dret transnacional emeses per la Comissió de Venècia i, finalment, la seva concreció en la realitat espanyola. En primer lloc, la determinació de la configuració constitucional adequada de l'oposició parlamentària es realitza mitjançant l'estudi de la teoria constitucional, on s'utilitza un concepte ampli per poder-lo adaptar a totes les democràcies constitucionals. Es determina que té tres funcions (control, alternativa política i cooperació amb el Govern i la majoria), tres macro principis (pluralisme polític, representació i divisió de poders) i un principi d'actuació (lleialtat constitucional). Seguidament, s'analitzen els problemes i les solucions que plantegen l'ordenament britànic i les recomanacions de la Comissió de Venècia amb l'objectiu d'afrontar i proposar modificacions a l'oposició parlamentària espanyola. I, finalment, es parteix de l'anàlisi teòric realitzat i de les lliçons extretes del dret comparat i transnacional, per abordar la posició que l'ordenament jurídic espanyol reserva a les minories d'oposició. D'aquesta manera, s'acaba considerant que és necessari un reconeixement formal de l'oposició parlamentària juntament amb la regulació d'un estatut jurídic, que no ha de centrar-se en la sistematització de totes les normes relatives a aquesta institució, sinó que s'ha d'enfocar en corregir les derives detectades que atempten contra l'eficàcia de les seves funcions. En definitiva, aquesta investigació busca reforçar les garanties de l'oposició parlamentària espanyola, i així contribuir a la salvaguarda de la democràcia constitucional.

[es] La tesis doctoral se centra en el estudio de la oposición parlamentaria como elemento nuclear de las democracias constitucionales. En un contexto de crisis de su operatividad en España, busca aportar soluciones a través del análisis de su configuración constitucional adecuada, las lecciones que se pueden extraer del derecho británico y de las recomendaciones de derecho transnacional emitidas por la Comisión de Venecia y, por último, su concreción en la realidad española. En primer lugar, la determinación de la configuración constitucional adecuada de la oposición parlamentaria se realiza mediante el estudio de la teoría constitucional, donde se utiliza un concepto amplio para poderlo adaptar a todas las democracias constitucionales, se determina que tiene tres funciones (control, alternativa política y cooperación con el Gobierno y la mayoría), tres macro principios (pluralismo político, representación y división de poderes) y un principio de actuación (lealtad constitucional). Seguidamente, se analizan los problemas y las soluciones que plantean el ordenamiento británico y las recomendaciones de la Comisión de Venecia con el objetivo de afrontar y proponer modificaciones a la oposición parlamentaria española. Y, por último, se parte del análisis teórico realizado y de las lecciones extraídas del derecho comparado y transnacional, para abordar la posición que el ordenamiento jurídico español reserva a las minorías de oposición. De esta forma, se acaba considerando que es necesario un reconocimiento formal de la oposición parlamentaria junto a la regulación de un estatuto jurídico, que no debe centrarse en la sistematización de todas las normas relativas a dicha institución, sino que se ha de enfocar en corregir las derivas detectadas que atentan contra la eficacia de sus funciones. En definitiva, esta investigación busca reforzar las garantías de la oposición parlamentaria española, y así contribuir a la salvaguarda de la democracia constitucional.