[ca] Aquesta tesi recull una investigació en conservació biocultural realitzada entre el 2008 i el 2011 en els horts domèstics de la Vall Fosca al Pirineu català, nord-est d'Espanya. La Vall Fosca és una vall en la qual encara perviuen agroecosistemes tradicionals, però que es troba dividida a l'hora de definir el model de desenvolupament més desitjable. Aquesta tesi analitza l'existència de cultius de gestió local i el coneixement associat a ells en una àrea rural d'un país industrialitzat; mostra qui i per què es conserven els cultius de gestió local, i estima l'associació entre la centralitat individual a la xarxa d' intercanvi de llavors i la conservació dels cultius de gestió local i el seu coneixement associat. En aquesta tesi també s'analitzen els serveis ambientals proporcionats pels horts domèstics, així com les diferències entre homes i dones en el moment de valorar aquests serveis ambientals. Els resultats de l'anàlisi estableixen l'existència de cultius de gestió local i el coneixement associat a ells en una àrea rural d'un país industrialitzat. Específicament els meus resultats mostren l'existència de 39 cultius de gestió local corresponents a 31 espècies, en horts amb una diversitat de 148 espècies diferents. Les dones, les persones de més de 65 anys d'edat, els hortolans amb experiència, i la gent que conrea l'hort amb tècniques orgàniques mantenen més cultius de gestió local que les persones sense aquestes característiques. Així mateix les persones que tenen un paper més actiu en les xarxes d'intercanvi de llavors i que tenen majors nivells d'intermediació a la xarxa, també conserven més cultius de gestió local i tenen major coneixement tradicional que les persones que tenen un paper més passiu en les xarxes socials. Els horts domèstics proporcionen un ampli ventall de serveis, sovint poc destacats en la literatura. Entre aquests, els serveis culturals són els més apreciats. Una aportació interessant en aquest sentit és que els serveis dels horts domèstics més valorats difereixen significativament dels serveis proporcionats per altres sistemes agrícoles. Un altre aportació interessant d'aquest treball és que les dones valoren els serveis ambientals més que els homes. L'explicació a aquesta troballa s'emmarca en la teoria de la socialització, que assigna a les dones papers de cura i protecció. Aquesta anàlisi aporta noves dades que faciliten l'enteniment de la relació entre actituds pro-ambientals i la socialització de gènere. En aquesta tesi s'ha pogut comprovar que els horts i els conreus de gestió local són símbols d'identitat cultural a la vall i que tant els habitants permanents com els visitants consideren que els horts són elements clau en el paisatge de la vall i que s'haurien preservar com a part del seu patrimoni biocultural. A més, els serveis ambientals proporcionats pels horts, en particular els culturals, poden ajudar a teixir relacions entre les persones que contribueixin a enfortir la identitat cultural i a crear llaços de respecte amb el seu medi ambient. Els resultats d'aquesta tesi poden contribuir a visibilitzar la diversitat biocultural de la vall i generar models endògens de desenvolupament rural basats en l'explotació sostenible dels serveis ambientals generats pels agroecosistemes tradicionals.

[en] This thesis contains the results of a biocultural conservation research conducted between 2008 and 2011 in home gardens in Vall Fosca, Catalan Pyrenees, northeastern Spain. Vall Fosca is a valley where traditional agroecosystems still survive, but whose inhabitants are divided in defining the most suitable development model for the region. This dissertation examines the existence of landraces and knowledge associated with them in a rural area in an industrialized country. It shows who preserves landraces and why they do so. It also estimates the association between individual centrality in the network of seed exchange and conservation of landraces and associated knowledge. This thesis also discusses the ecosystem services provided by home gardens, as well as the differences between men and women when assessing these ecosystem services. The results establish the existence of landraces and knowledge associated with them in a rural area in an industrialized country. Specifically, my results show the existence of 39 landraces belonging to 31 species, in home gardens with a variety of 148 different species. Women, people over 65 years of age, experienced gardeners and people who grow the garden with organic techniques conserve more landraces than people without these characteristics. Also people who have a more active role in the seed exchange network and have higher levels of intermediation in the network retain more landraces and traditional knowledge than people who have a more passive role in social networks of seed exchange. Home gardens provide a wide range of services, often not very prominent in the literature on ecosystem services. Among these, cultural services are the most appreciated. In this regard, an interesting contribution of this work is that the most valued home garden ecosystem services differ significantly from the services provided by other farming systems. Another interesting contribution of this work is that women value the ecosystem services more than men. The explanation for this finding is part of the socialization theory that assigns women roles on family care and protection. My analysis provides new data that facilitate the understanding of the relationship between pro-environmental attitudes and gender socialization. This thesis has found that home gardens and landraces are symbols of cultural identity in the valley and that both permanent residents and visitors consider that home gardens are key elements in the landscape of the valley and should be preserved as part of biocultural heritage. In addition, the ecosystem services provided by the home gardens, particularly the cultural services, can help develop relations between people, relations that might contribute to strengthening cultural identity and to create bonds of respect with the environment. The results of this thesis can contribute to make biocultural diversity visible in the valley and generate endogenous rural development models based on the sustainable exploitation of ecosystem services generated by traditional agroecosystems.