[ca] Aquesta tesi es proposa d'estudiar l'Aixelià a Lalitpur, Índia Central, sota l'òptica del context del jaciment, el procés de formació del jaciment i l'organització tecnològica duta a terme pels hominins. Pretén comprendre els trets característics de l'organització tecnològica aixeliana al jaciment de Lalitpur. S'ha dut a terme mitjançant l'anàlisi del conjunt complet recuperat en el jaciment i no només focalitzant-la en els bifaços com a "fòssil tipus" de l'Aixelià com s'ha fet tradicionalment. En aquest sentit, s'ha emprat l'aproximació pròpia de l'anàlisi de la cadena operativa per comprendre l'organització tecnològica completa des de l'obtenció de la matèria primera, a la reducció dels nuclis, la producció de les ascles, llur modificació en eines configurades, l'ús, el reavivat, el seu abandonament i l'alteració en el decurs de processos post-deposicionals. També s'han tingut en compte atributs quantitatius per permetre les comparacions amb altres conjunts. Com que el conjunt va ser recuperat en contextos pròxims a la superfície, s'han emprès també estudis detallats del context del jaciment i dels processos de la seva formació a fi de confirmar la integritat del conjunt. El tipus de matèria primera ha estat sovint considerat com un factor important que afecta les eines de pedra, sobretot des del moment en què el conjunt està manufacturat principalment en granit. Per aquesta raó, s'han dut a terme estudis detallats de la matèria primera. Per acabar l'Aixelià de Lalitpur ha estat comparat amb d'altres conjunts ben estudiats de l'Índia, Àfrica i Europa a fi de situar l'Aixelià indi en un context global. L'estudi de l'organització tecnològica dels hominins aixelians de Lalitpur ha servit per a deduir-ne una imatge entenedora de la variabilitat tecnològica de les eines de pedra dels hominins aixelians. Ha ajudat en una redefinició de l'Aixelià de l'Índia i en la seva situació en un context global. A més ha servit per clarificar el concepte de "Aixelià de Grans Ascles" i les implicacions comportamentals d'aquesta tecnologia. També ha destacat la importància dels jaciments "de superfície" en l'estudi del Paleolític inferior, especialment a l'Índia i ha mostrat la importància dels estudis de la formació dels jaciments en la comprensió de les característiques dels jaciments paleolítics.

[en] The present thesis attempts to study the Acheulean at Lalitpur, Central India in terms of site context, formation processes and technological organization employed by the hominins. It attempts to understand the characteristic features of the Acheulean technological organization at the site of Lalitpur. This has been done through the examination of the entire assemblage from the site and not just focusing on bifaces as the 'type fossil' of the Acheulean as has traditionally been done. For this purpose, the chaîne opératoire approach has been used to understand the entire technological organization from raw material procurement, to core reduction, blank production, modification into tools, use, resharpening, discard and alteration subject to post-depositional processes. Quantitative attributes have also been recorded to enable comparisons. Since the assemblage is recovered from near surface contexts, detailed studies of site context and formation processes were also undertaken to assess the integrity of the assemblage. Raw material has often been considered as an important factor affecting stone tools, particularly since the assemblage is predominantly made on granite, therefore detailed raw material studies were carried out. Finally the Acheulean at Lalitpur was compared it with other well studied assemblages in India, Africa and Europe to place the Indian Acheulean in global context The study of the technological organization of the Acheulean hominins at Lalitpur has helped in deriving a comprehensive picture of the stone tool technological repertoire of the Acheulean hominins. It has helped redefine the Indian Acheulean and place it in global context. Further it has helped in clarifying the concept of 'Large Flake Acheulean' and the behavioural implications of this technology. It has also highlighted the importance of 'surface' sites in the study of the Lower Palaeolithic, particularly in India and pointed out the importance of site formation studies in understanding the nature of Palaeolithic sites.