[ca] Objectiu: Identificar els elements que ha de contenir una planificació sostenible del destí, d'acord amb les directrius pràctiques per aplicar la Convenció del Patrimoni Mundial de 1972. Per fer això, s'analitza una de les implicacions més importants que comporta el reconeixement UNESCO, la millora en la gestió del destí, que ha de considerar un conjunt d'estratègies i plans de turisme, dissenyats amb cert grau d'homologació entre els diversos Llocs de Patrimoni Mundial, i dirigits cap a un equilibri sostenible. Metodologia: A partir d'una revisió de treballs publicats en revistes de la base de dades Scopus, art en relació amb les incidències del turisme a les ciutats del Patrimoni Mundial, sota el mètode d'anàlisi de contingut, es van verificar els aspectes a reforçar per mitigar els efectes negatius de l'activitat turística en aquest tipus de destinacions, fràgils a causa de la complicada convivència entre el patrimoni històric i les dinàmiques contemporànies. Conclusions: Es van identificar escenaris similars en la majoria dels llocs inclosos en la Llista del Patrimoni Mundial. Una de les principals troballes és que, tant en les destinacions consolidades com en les emergents, una de les línies prioritàries d'atenció és la millora en la gestió turística de la destinació. Originalitat: Del treball emergeix una sèrie de conclusions per millorar la sostenibilitat de destinacions, útils tant pels actors dels Llocs de Patrimoni Mundial -que presenten reptes derivats de la massificació turística- com pels investigadors que realitzen treballs comparatius d'incidència del turisme en el patrimoni.

[es] Objetivo: Identificar los elementos que debe contener una planificación sustentable del destino, de acuerdo con las directrices prácticas para aplicar la Convención del Patrimonio Mundial de 1972. Para ello, se analiza una de las implicaciones más importantes que conlleva el reconocimiento UNESCO, la mejora en la gestión del destino, que debe considerar un conjunto de estrategias y planes de turismo, diseñados con cierto grado de homologación entre los diversos Sitios de Patrimonio Mundial, y dirigidos hacia un equilibrio sostenible. Metodología: A partir de una revisión de trabajos publicados en revistas de la base de datos Scopus, arte en relación con las incidencias del turismo en las ciudades del Patrimonio Mundial bajo el método de análisis de contenido, se verificaron los aspectos a reforzar para mitigar los efectos negativos de la actividad turística en este tipo de destinos, frágiles debido a la complicada convivencia entre el patrimonio histórico y las dinámicas contemporáneas. Conclusiones: Se identificaron escenarios similares en la mayoría de los lugares incluidos en la Lista del Patrimonio Mundial. Uno de los principales hallazgos es que, tanto en los destinos consolidados como en los emergentes, una de las líneas prioritarias de atención es la mejora en la gestión turística del destino. Originalidad: Del trabajo emerge una serie de conclusiones para mejorar la sustentabilidad de destinos, útiles tanto para los actores de los Sitios de Patrimonio Mundial –que presentan retos derivados de la masificación turística- como para los investigadores que realizan trabajos comparativos de incidencia del turismo en el patrimonio.