[ca] Es varen realitzar quatre estudis per avaluar l'efecte de donar molta llet a les vedelles lactants durant la fase de lactància, per tal de millorar el creixement de les vedelles de reposició durant aquest període. Els vedells que varen rebre una alimentació mÎs rica en llet durant la lactància van créixer més, però van menjar menys pinso que els vedells que seguien una alimentació convencional. Tot i així, després del deslletament ambdos nivells d'alimentació van presentar el mateix ritme de creixement i consum de pinso. Per altra banda, el fet de criar vedells en grup i amb un nivell elevat de llet durant la lactància, no va estimular el consum de pinso en comparació als vedells criats individualment i alimentats amb un alt nivell de llet. A més a més, els index productius de creixement i l'aparició de problemes de salut van ser similar en vedells criats en grup o individualment. En general, els vedells criats en grups varen augmentar els comportaments orals amb finalitat no nutritiva, i disminuir els comportaments de succions creuades i succions dirigides a la zona pèlvica al llarg de l'estudi. Tant els vedells criats en grups com individualment van presentar un lleuger augment de la conducta de "selfgrooming" al llarg de l'estudi. La concentració plasmàtica d'amino àcids va indicar que cap amino àcid limitava el creixement durant la fase de lactància quan les vedelles es varen criar seguint una alimentació amb un alt nivell de llet. No obstant, en els vedells que es van criar convencionalment, les concentracions plasmàtiques de fenilalanina i triptòfan una hora després de menjar estaven positivament correlacionades amb el guany mig diari, i negativament correlacionades amb la concentració plasmàtica d'urea, suggerint que els creixements dels vedells criats convencionalment podria estar limitat per l'aportació d'aquests dos amino àcids quan s'utilitza una llet maternitzada i un pinso similar al d'aquest estudi. Per altra banda, la menor excreció urinària de derivats púrics observada en vedelles alimentades amb un alt nivell de llet en comparació a les vedelles criades convencionalment, va indicar un menor fluxe microbià a nivell duodenal que podria estar relacionat amb la menor ingestió de pinso en les vedelles alimentades amb un nivell elevat de llet durant el periode de lactància. A més a més, els vedells alimentats amb un nivell alt de llet durant la fase de lactància van tenir una menor digestibilitat aparent dels nutrients del pinso la setmana després del deslletament en comparació als vedells alimentats convencionalment. Les concentracions sèriques de glucosa i insulina varen ser majors en vedells alimentats amb un alt nivell de llet que en vedells alimentats convencionalment. Però, les concentracions sèriques d'urea no varen seguir un mateix patró en els diferents estudis. En dos dels tres estudis, les concentracions sèriques d'urea van ser superiors en vedells criats convencionalment que en aquells alimentats amb un alt nivell de llet, però en l'altre estudi les concentracions sèriques d'urea varen ser similars en ambdos nivells d'alimentació. Finalment, l'avantatge de pes viu aconseguit durant la fase de lactància en vedelles seguint una alimentació amb un alt nivell de llet es manté numèricament superior fins els 385 d d'estudi, però aquest avantatge no redueix l'edat a la primera cubrició, i ni millora la fertilitat a la primera cubrició en vedelles criades amb un alt nivell de llet en comparació amb vedelles criades convencionalment

[en] Four studies were conducted to evaluate the effects of feeding dairy calves on an enhanced-growth feeding program. Enhanced-fed calves showed greater average daily gain, but lower starter dry matter intake than calves fed conventionally during the preweaning period. However, after weaning both feeding programs resulted in similar rates of growth and starter consumption. On the other hand, rearing enhanced-fed calves in groups did not stimulate starter intake. Also, performance was not decreased nor the occurrence of health problems increased when calves were reared in groups. In general, calves raised in groups increased non-nutritive oral behavior, and decreased cross-sucking and inter-sucking behaviors throughout the study, and both individually-and groupedreared calves slightly increased self-grooming behavior throughout the study. Plasma amino acid concentrations indicated that none amino acid was limiting growth during the preweaning period when calves were raised following an enhanced-growth feeding program. Nevertheless, with calves conventionally-fed, plasma phenylalanine and tryptophane concentrations one hour after feeding were positively correlated with average daily gain and negatively correlated with plasma urea concentrations, suggesting that growth of calves following conventional feeding programs could be limited by the supply of these two amino acids when using milk replacers and starters similar to those used in the present study. On the other hand, lower total purine derivatives urine excretions were observed in enhanced-compared with conventionally-fed calves, suggesting a lower microbial duodenal flow that was probably related to the low starter intake during the preweaning period of enhanced-fed calves. Furthermore, apparent nutrient starter digestibility was lower in enhanced-compared with conventionally-fed calves the week after weaning. Serum glucose and insulin concentrations were greater in enhanced-than in conventionally-fed calves, but serum urea concentrations did not follow a common pattern among studies. In two out of the three studies, serum urea concentrations were greater in conventionally-than in enhanced-fed calves, but in the other studies there were no differences between treatments. Body weight advantage obtained with enhancedgrowth feeding program was numerically maintained later in life, but this advantage did neither reduce the age at breeding, and nor improve fertility at first breeding of enhancedfed calves.