BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] La demanda global d'interpretació creix a mesura que ens enfrontem a grans moviments migratoris arreu del món així com a una escena econòmica i política molt diversa. Existeixen clars signes d'una transformació que obre noves oportunitats de disrupció, juntament amb una forta necessitat d'impulsar per part de l'administració l'eficiència en tots els seus serveis, cosa que inclou proporcionar interpretació a una societat cada vegada més diversa. Els serveis com Capita Livelink, on la plantilla utilitza tecnologia en el núvol i plataformes de vídeo i veu altament eficients, amb canals de lliurament basades en aplicacions, ja porten a terme grans conversions d'una demanda local a una de remota, cosa que es tradueix en un important estalvi per al client, així com en noves oportunitats per als nostres intèrprets. Els diferents agents del món de la interpretació han d'unir les seves forces per impulsar com a indústria la transformació digital i no només reaccionar davant forces externes.

[es] La demanda global de interpretación crece a medida que nos enfrentamos a grandes movimientos migratorios en todo el mundo así como a una escena económica y política muy diversa. Existen claros signos de una transformación que abre nuevas oportunidades de disrupción, junto con una fuerte necesidad de impulsar por parte de la administración la eficiencia en todos sus servicios, cosa que incluye proporcionar interpretación a una sociedad cada vez más diversa. Los servicios como Capita LiveLINK, cuya plantilla utiliza tecnología en la nube y plataformas de vídeo y voz altamente eficientes, con canales de entrega basados en aplicaciones, ya llevan a cabo grandes conversiones de una demanda local a una remota, lo que supone un importante ahorro para el cliente, así como nuevas oportunidades para nuestros intérpretes. Los diferentes agentes del mundo de la interpretación deben unir sus fuerzas para impulsar como industria la transformación digital y no sólo reaccionar ante fuerzas externas.
[ca] Es va realitzar un estudi observacional prospectiu, durant 6 mesos, per determinar la incidència i prevalença d'HIA i de SCA en pacients gran cremats, incloent tots els pacients majors d'edat amb cremades &20% superfície corporal total (SCT). n=10 pacients, 8 (80%) = HIA, 1 (10%) = SCA. Incidència d'HIA = 0,6 casos/pacient-dia, SCA = 0,1 casos/pacient-dia. Cap dels pacientes sense HIA va desenvolupar disfunció orgánica; el 7 (87,5%) dels pacients amb HIA van presentar al menys el fracàs d'un òrgan. Així doncs, en pacients gran cremats la HIA presenta una important prevalença i s'associa a fracàs orgànic.

[es] Se realizó un estudio observacional prospectivo, durante 6 meses, para determinar la incidencia y prevalencia de HIA y de SCA en pacientes grandes quemados, incluyendo todos los pacientes mayores de edad con quemaduras &20% superficie corporal total (SCT). n=10 pacientes, 8 (80%) = HIA, 1 (10%) = SCA. Incidencia de HIA = 0,6 casos/paciente-día, SCA = 0,1 casos/paciente-día. Ninguno de los pacientes sin HIA desarrolló ninguna disfunción orgánica; el 7 (87,5%) de los pacientes con HIA presentaron al menos un fallo orgánico. Así pues, en pacientes gran quemados la HIA presenta una importante prevalencia y se asocia a fallos orgánicos.
[ca] Investigadors del Departament de Traducció, d'Interpretació i d'Estudis de l'Àsia Oriental de la UAB, en col·laboració amb altres institucions, han dut a terme un estudi bibliomètric sobre la coautoria en els Estudis de Traducció i Interpretació (ETI). L'estudi tracta d'analitzar diferents aspectes sobre l'evolució i la situació actual dels ETI, a l'una que oferir un punt de partida suggeridor per a futures recerques.

[es] Investigadores del Departamento de Traducción, Interpretación y Estudios de Asia Oriental de la UAB, en colaboración con otras instituciones, han llevado a cabo un estudio bibliométrico sobre la coautoría en los Estudios de Traducción e Interpretación (ETI). El estudio trata de analizar diferentes aspectos sobre la evolución y la situación actual de los ETI, a la par que ofrecer un punto de partida sugerente para futuras investigaciones.
[ca] Catàleg de l'exposició número 15 celebrada al Museu d'Art Contemporani de Barcelona, entre els dies 23 de febrer al 10 de març de 1962. Amb text introductori i notes bibliogràfiques de l'artista.

[es] Catálogo de la exposición número 15 celebrada en el Museo de Arte Contemporáneo de Barcelona, entre los días 23 de febrero y 10 de marzo de 1962. Con texto introductorio y notas biográficas del artista.
[ca] Jonas Mekas (Semeniškai, 1922), cineasta nord-americà d'origen lituà, ha estat una figura clau a l'hora d'articular una cultura underground a Nova York des dels anys seixanta. Mekas s'ha mantingut ferm al llarg de la seva trajectòria per tal d'aconseguir la màxima independència posible i fer allò que sentia en cada moment de la seva vida. D'aquesta manera, ha esdevingut un dels cineastes més lúcids de l'avantguarda cinematogràfica estatunidenca que alhora ha reflexionat sobre el mitjà d'una forma crítica. El cineasta, reconegut per cultivar el gènere del diari filmat, realitza un recorregut que inicia en el realisme social i finalitza en aquest cinema underground.

[es] Jonas Mekas (Semeniškai, 1922), cineasta norteamericano de origen lituano, ha sido una figura clave para articular una cultura underground en Nueva York desde los años sesenta. Mekas se ha mantenido firme a lo largo de su trayectoria con tal de conseguir la máxima independencia posible y hacer aquello que sentía en cada momento de su vida. De esta manera se ha convertido en uno de los cineastas más lúcidos de la vanguardia cinematográfica estadounidense que a su vez ha reflexionado sobre el medio de una forma crítica. El cineasta, reconocido por cultivar el género del diario filmado, realiza un recorrido que inicia en el realismo social y llega hasta este cine underground.
[ca] En aquest article exposen les tasques de formació del professorat de ciències sobre la lectura científica dutes a terme pel grup Llenguatge i Ensenyament de les Ciències, de la Universitat Autònoma de Barcelona (UAB). S'incidirà especialment en el procés fet conjuntament per aconseguir un marc teòric comú útil per a les necessitats del grup. Finalment, per il·lustrar-ho, s'exposarà un treball de recerca que mostra les dificultats que tenen noies i nois de secundària per comprendre anuncis comercials que contenen informació científica.

[es] El artículo expone las tareas llevadas a cabo, por parte del grupo Lenguaje y Enseñanza de las Ciencias, de la Universitat Autònoma de Barcelona (UAB), en el marco de la formación del profesorado de ciencias sobre la lectura científica. Se incide especialmente en el proceso hecho conjuntamente para conseguir un marco teórico común útil para las necesidades del grupo. Finalmente, para ilustrarlo, se expone un trabajo de investigación que muestra las dificultades que tienen chicas y chicos de secundaria para comprender anuncios comerciales que contienen información científica.
[ca] Tot i que la carta té una llarga història, és indiscutible que, a partir del segle xvi, s'intensificà la seva funció comunicativa degut a la concurrència, almenys, dels factors següents: extensió social de l'alfabetització, importància creixent de l'escriptura en tots els àmbits de la vida, situacions propiciatòries per als intercanvis epistolars (guerres, emigració a Amèrica i empresonaments, sobretot) i desenvolupament del correu. Així mateix, des de finals del Set-cents i, en particular, durant el segle xix, es perfilà un nou ordre epistolar com a conseqüència d'una sèrie de canvis tant en la manera d'escriure les cartes com en els suports i els usos postals.Amb aquestes premisses, aquest assaig esbossa una aproximació general a aquesta problemàtica detenint-se en els aspectes substancials de la comunicació epistolar durant aquells quatrecents anys.

[es] Aunque la carta tiene una larga historia tras de sí, es indiscutible que, a partir del siglo xvi, se intensificó su función comunicativa debido a la concurrencia, al menos, de los siguientes factores: extensión social del alfabetismo, importancia creciente de la escritura en todos los ámbitos de la vida, situaciones propiciatorias de los intercambios epistolares (guerras, emigración a América y cárceles, sobre todo) y desarrollo del correo. Asimismo, desde finales del Setecientos y, en particular, a lo largo del siglo xix, se perfiló un nuevo orden epistolar como consecuencia de una serie de cambios tanto en la manera de escribir las cartas como en los soportes y usos postales. Con estas premisas, el presente ensayo esboza una aproximación general a dicha problemática deteniéndose en los aspectos sustanciales de la comunicación epistolar en esos cuatrocientos años.
[ca] Aquest estudi analitza la confiança en les notícies i la rellevància atorgada al periodisme per diferents perfils d'usuaris en tres països (Dinamarca, Espanya i els Estats Units), pertanyents a cadascun dels sistemes mediàtics identificats per Hallin i Mancini (2004). Per a aquesta recerca utilitzem dues enquestes en línia (2019 i 2020) realitzades per l'Institut Reuters a més de dues mil persones en cada país. Els nostres resultats mostren que els usuaris que consumeixen notícies a través de diaris, ràdios i televisió confien més en les notícies que aquells que tenen com a principal font d'informació els dispositius digitals. Els usuaris tradicionalistes també tenen un major grau de satisfacció amb les funcions clàssiques del periodisme: vigilar els poderosos (funció de "gos guardià"), difondre informació d'actualitat (funció disseminadora) i explicar l'actualitat al públic (funció interpretativa). Existeixen diferències entre països, especialment en la valoració de la funció de "gos guardià". Els espanyols, que pertanyen al sistema pluralista polaritzat, són els que pitjor valoren el seu compliment entre els mitjans de comunicació del seu país.

[es] Este estudio analiza la confianza en las noticias y la relevancia otorgada al periodismo por diferentes perfiles de usuarios en tres países (Dinamarca, España y Estados Unidos), pertenecientes a cada uno de los sistemas mediáticos identificados por Hallin y Mancini (2004). Para esta investigación utilizamos dos encuestas en línea (2019 y 2020) realizadas por el Instituto Reuters a más de dos mil personas en cada país. Nuestros resultados muestran que los usuarios que consumen noticias a través de periódicos, radios y televisión confían más en las noticias que aquellos cuya principal fuente de información son los dispositivos digitales. Los usuarios tradicionalistas también tienen un mayor grado de satisfacción con las funciones clásicas del periodismo: vigilar a los poderosos (función de "perro guardián"), difundir información de actualidad (función diseminadora) y explicar la actualidad al público (función interpretativa). Existen diferencias entre países, especialmente en la valoración de la función de "perro guardián". Los españoles, que pertenecen al sistema pluralista polarizado, son los que peor valoran su cumplimiento entre los medios de comunicación de su país.
[ca] Després de més de cinquanta anys de conflicte, Colòmbia ha estat capaç de firmar la concordia entre el govern i la guerrilla de les FARC. Malgrat tot, el procés de pau no ha acabat encara. Ara comença la complicada tasca d'implementació dels punts acordats que s'està endarrerint més del previst sota l'amenaça constant de grups paramilitars que desafia la reintegració exitosa dels guerrillers a la societat.

[es] Tras más de cincuenta años de conflicto, Colombia ha sido capaz de firmar la concordia entre el gobierno y la guerrilla de las FARC. Sin embargo, el proceso de paz no ha terminado aún. Ahora comienza la ardua tarea de la implementación de los puntos acordados que se está demorando más de lo previsto bajo la amenaza constante de grupos paramilitares que desafían la reintegración exitosa de los guerrilleros en la sociedad.
[ca] Arran de la pandèmia viscuda els dos últims anys i els confinaments domiciliaris que se'n van derivar, les universitats van haver d'adaptar la seva docència presencial per una alternativa telemàtica. Això va comportar haver de canviar tot un sistema d'ensenyament molt ben estructurat, a un sistema alternatiu poc o gens conegut, com varen ser les classes online. Els equips docents, de tots els àmbits educatius, varen haver d'utilitzar aplicacions de software que potser mai havien utilitzat, per a poder fer les classes virtuals el més semblant a la docència presencial. Aquest treball profunditzarà al coneixement de les eines existents de més renom, analitza l'eina més usada per la UAB durant aquesta època, com els professors i alumnes han respost a aquesta situación i totes les seves capacitats i possibilitat tècniques. Tanmateix, s'analitza l'ecosistema actual pel que fa a aquestes aplicacions, les alternatives de més potencial, com les administracions varen reaccionar i què varen fer per ajudar l'àmbit educatiu. Finalment, es fa una mirada al futur explorant el què podrà ser o serà l'educació.

[es] A raíz de la pandemia vivida en los dos últimos años y los confinamientos domiciliarios que se derivaron, las universidades tuvieron que adaptar su docencia presencial por una alternativa telemática. Esto supuso tener que cambiar todo un sistema de enseñanza muy bien estructurado, a un sistema alternativo poco o nada conocido, como fueron las clases online. Los equipos docentes, de todos los ámbitos educativos, tuvieron que utilizar aplicaciones de software que quizás nunca habían utilizado, para poder dar las clases virtuales lo más parecido a la docencia presencial. Este trabajo profundizará en el conocimiento de las herramientas existentes de más renombre, analiza la herramienta más usada por la UAB durante esta época, como los profesores y alumnos han respondido a esta situación y todas sus capacidades y posibilidad técnicas. Sin embargo, se analiza el ecosistema actual en cuanto a estas aplicaciones, las alternativas de mayor potencial, cómo las administraciones reaccionaron y qué hicieron para ayudar al ámbito educativo. Por último, se da una mirada al futuro explorando lo que podrá ser o será la educación.
[ca] En aquest document es presenta el desenvolupament d'un mòdul d'Odoo, enfocat a l'àmbit del entrenament personal, oferint als professional del sector una eina per tenir una millor gestió de les dades dels seus clients. L'objectiu principal és ajudar a millorar la gestió general de les dades, la comunicació entre entrenador i client, a més d'un seguiment exhaustiu dels resultats obtinguts. D'aquesta manera el entrenador pot registrar dia a dia les dades d'entrenament dels seus clients i veure si el entrenament dona els resultats esperats o requereix d'algun tipus d'ajust adaptant-lo cada vegada més a un client determinat. L'aplicació consta de formularis per registrar els usuaris i les diverses dades, sistema de reports per imprimir PDF, ja siguin del entrenament o gràfics, interfı́cie amigable, intuı̈tiva i responsive, per tal de que l'usuari s'adapti ràpidament al funcionament i per últim, funcions d'ı́ndex de massa corporal, rang de freqüència cardı́aca objectiu, entre d'altres.

[es] En este documento se presenta el desarrollo de un módulo de Odoo, enfocado al ámbito del entrenamiento personal, ofreciendo a los profesionales del sector una herramienta para tener una mejor gestión de los datos de sus clientes. El objetivo principal es ayudar a mejorar la gestión general de los datos, la comunicación entre entrenador y cliente, además de un exhaustivo seguimiento de los resultados obtenidos. De esta forma el entrenador puede registrar día a día los datos de entrenamiento de sus clientes y ver si el entrenamiento da los resultados esperados o requiere de algún tipo de ajuste adaptándolo cada vez más a un determinado cliente. La aplicación consta de formularios para registrar a los usuarios y las varios datos, sistema de reportes para imprimir PDF, ya sean del entrenamiento o gráficos, interfaz amigable, intuitiva y responsive, para que el usuario se adapte rápidamente al funcionamiento y por último, funciones de ındice de masa corporal, rango de frecuencia cardíaca objetivo, entre otros.
[ca] El treball presenta un estudi del subfons custodiat al Museu Arxiu de Santa Maria de Mataró. Es tracta de documentació de titularitat parroquial produïda pels rectors i vicaris de la parròquia de Santa Maria de Mataró. Aquesta secció presenta algunes singularitats, com per exemple la ordenació i classificació que li va ser donada arrel de l'aparició d'un llibre mestre anomenat Promptuari. La segona part del treball inclou la descripció arxivística de la secció, basada en la pròpia documentació de la parròquia i en l'instrument de descripció, el Promptuari, que va ser elaborat al segle XIX per un prevere de la parròquia anomenat Pau Sanmartí. Per desenvolupar-ho, s'ha fet servir el programa lliure de descripció arxivística ICA-AtoM, el qual permet fer descripció multinivell a partir de la regla de descripció arxivística de Catalunya, la NODAC. Paraules clau: Descripció arxivística, ICA-AtoM, NODAC, quadre de classificació, fons, subfons, sèrie, unitats documentals

[es] El trabajo presenta un estudio del subfondo custodiado en el Museo Archivo de Santa Maria de Mataró. Se trata de documentación de titularidad parroquial producida por los rectores y vicarios de la parroquia de Santa Maria de Mataró. Esta sección presenta algunas singularidades, como por ejemplo la ordenación y clasificación que le fue dada a raíz de la aparición del libro maestro llamado "Promputari". La segunda parte del trabajo incluye la descripción archivística de la sección, basada en la propia documentación de la parroquia y en su instrumento de descripción, el promptuario, que fue elaborado durante el siglo XIX por un presbítero de la parroquia llamado Pau Sanmartí. Para desarrollarlo, he utilizado el programario libre de descripción archivística ICA-AtoM, el cual permite realizar descripción multnivel a partir de la regla de descripción archivística de Cataluña, la NODAC. Palabras clave: Descripciónn archivística, ICA-AtoM, NODAC, cuadro de clasificación, fondo, subfondo, série, unidad documental
[ca] Aquest treball es proposa buscar quines són les principals similituds entre el jazz i Rayuela, i amb el bebop més concretament. Aquest gènere va suposar un trencament amb les convencions del jazz i fins i tot una recerca existencial. Es possible que Cortázar tingués molt present aquest gènere en el moment de crear la seva novel·la, ja que la recerca existencial i el jazz són una constant a Rayuela, a més a més de l'ús d'un seguit de tècniques narratives i líriques que s'apropen molt a les característiques principals del bebop.

[es] Este trabajo trata de buscar cuales son las principales similitudes que hay entre el jazz y Rayuela, aunque más concretamente con el bebop, género musical que supuso una torsión de las convenciones del jazz son una constante en Rayuela, además del uso de una serie de técnicas narrativas y líricas que se acercan en gran medida a las características principales del bebop.
[ca] L'investigació analitza les diferents escriptures escèniques que es produeixen quan l'espai escènic utilitza els mitjans audio-visuals. Se centra, essencialment, en un teatre contemporani que fusiona la tecnologia amb l'espai-temps preformatiu, per a generar una nova teatralitat i/o nous discursos impensables sense el vincle directe entre els dos mitjans. Aquest context ofereix un apropament a la creació teatral des d'uns paràmetres diferents a la tradició escènica clàssica. Un nou teatre que replanteja la relació entre obra-espectador i obra-procés de creació.

[es] La investigación analiza las diferentes escrituras escénicas que se producen cuando el espacio escénico hace uso de los medios audiovisuales. Se centra, esencialmente, en un teatro contemporáneo que fusiona la tecnología con el tiempo-espacio performativo para generar una nueva teatralidad y/o nuevos discursos, impensables sin el vínculo directo entre los dos medios. Este contexto favorece un acercamiento a la creación teatral desde unos parámetros diferentes a la tradición escénica clásica. Un nuevo teatro que replantea la relación entre obra-espectador y obra-proceso de creación.
[ca] Els diversos corrents de la sociologia de la ciència sovint han dirigit la seva atenció exclusiva bé a l'estudi dels discursos cientifics, bé al de les estructures i interaccions institucionals que els produeixen. Aquest article és un intent de posar en relació aquests dos nivells d'anàlisi i d'aplicar els resultats a l'estudi sociològic de la sociologia. En primer lloc, es formula un sistema conceptual que prova de sintetitzar algunes contribucions d'aquells corrents. En segon lloc s'aplica aquest sistema a l'anàlisi empírica de la revista Papers, amb la intenció de mostrar aue els discursos científics s'han de posar en relació amb les pràctiques socials de les comunitats que els formulen. Els resultats d'aquesta anàlisi palesen l'existència d'efectes perversos al procés d'institucionalització de la sociologia catalana en els últims vint anys; aquests resultats sugereixen la necessitat de revisar els models tradicionals d'institucionalitzacio científica.

[es] Las diversas corrientes de la sociología de la ciencia a menudo han centrado su atención exclusiva o bien en el estudio de los discursos científicos, o bien en el de las estructuras e interacciones institucionales que los producen. Este articulo es un intento de poner en relación ambos niveles de analisis y de aplicar los resultados al estudio sociológico de la sociologia. En primer lugar, se formula un sistema conceptual que intenta sintetizar algunas contribuciones de aquellas corrientes. En segundo lugar, se aplica este sistema al análisis empirico de la revista Papers, con la intención de mostrar que los discursos científicos deben ponerse en relación con las pràcticas sociales de las comunidades que los formulan.Los resultados de este análisis muestran la existencia de efectos perversos en el proceso de institucionalización de la sociología catalana durante los últimos veinte años; tales resultados sugieren la necesidad de revisar los modelos tradicionales de institucionalización científica.
[ca] L'objecte del present treball es focalitza en estudiar i analitzar el potencial i la influència de la plataforma Instagram en la societat actual per aconseguir promoure positivament diferents aspectes referents al moviment feminista i a tot el que aquest engloba. S'analitzaran en profunditat els comptes d'Instragram de @p81adas, @soycardo i @modernadepueblo.

[es] El objeto del presente trabajo se focaliza en estudiar y analizar el potencial y la influencia de la plataforma Instagram en la sociedad actual para lograr promover positivamente diferentes aspectos referentes al movimiento feminista y a todo 10 que este engloba. Se analizarán en profundidad las cuentas de Instagram de @p81adas, @soycardo y @modernadepueblo.