[ca] d'investigacions en països amb una marcat passat colonial que mostren el lloc infravalorat que tenen els pobles originaris en els currículums i, de la mateixa manera, el valor d'una formació docent lligada a la justícia social, 2) els vincles històrics i educatius entre Xile i l'Argentina pel que fa a el poble maputxe, 3) les investigació en didàctica de la història en els dos països i, finalment, 4 ) la relació entre la teoria i la pràctica d'ensenyar història maputxe. En aquest sentit, aquesta investigació se situa en la línia de les invisibilitats socials que sosté que l'ensenyament de la història exclou grups oprimits i no avança al ritme de les ciències referents. Per tant, la pregunta general que expressen el problema d'investigació es: • P. General: Quins elements i / o factors configuren la invisibilitat social del poble maputxe en l'ensenyament de la història i de les ciències socials en l'educació primària a Xile i a Argentina? En aquest context, la nostra indagació té per objectiu general el següent: • O. General: Construir teories a nivell substantiu i formal que expliquin la invisibilitat social del poble maputxe en l'ensenyament de la història i de les ciències socials en educació primària a Xile i a Argentina. Amb la finalitat de respondre les preguntes i assolir els objectius, la nostra investigació uneix el paradigma socio-crític i la investigació qualitativa amb la finalitat d'esbrinar el què però també el per què de la invisibilitat social del poble maputxe en l'ensenyament de la història. Per tant, per a aquesta investigació el paradigma crític i la investigació qualitativa representen la base per una reconceptualització radical de l'ensenyament de la història i de les ciències socials. En aquesta estructura metodològica, els diversos components de la investigació -preguntes, objectius, mètodes i instruments- es van dissenyar prenent com a referència la metodologia general de la Teoria Fonamentada en el seu format sistemàtic i constructivista. En el pla operatiu de l'estructura metodològica de la investigació, es va desenvolupar un extens treball de camp entre gener a setembre de l'any 2019 a Xile i Argentina. D'aquesta manera, en l'etapa d'exploració s'apliquen qüestionaris (40) i en l'etapa d'aprofundiment es van realitzar entrevistes (12), focus group (6) i observació participant. En la fase d'estructuració, s'analitzen sistemàticament les dades que es van recollir amb l'objectiu de construir coneixement prenent com a referència la perspectiva dels i les docents, membres de les comunitats maputxes i els i les estudiants. Els components fonamentals de la Teoria Fonamentada que van incidir en la forma d'organitzar i analitzar les dades van ser guiats pel Paradigma de la Codificació i són: 1) el mostreig teòric, 2) el mètode comparatiu constant, 3) la codificació teòrica, 4) l'ús de memos, 5) la construcció de models teòrics, 6) la sensibilitat teòrica i 7) la reflexivitat dels i les investigadores. Tots aquests components en el procés d'anàlisi van ser assistits pel programari ATLAS.ti -versió 8.4.5-. Els resultats ens van permetre construir teories substantives per explicar i descriure: 1) el pensament dels i les professores sobre la invisibilitat social del poble maputxe en tots dos països, 2) les representacions socials dels i les estudiants sobre el poble maputxe, i 3) les representacions socials d'autoritats del poble originari que permeten visibilitzar l'ensenyament de la història del poble maputxe en tots dos països. En definitiva, aquestes construccions teòriques revelen la forma en com aquestes directrius oficials es plasmen en els programes en tots dos països i influeixen en les finalitats, la interpretació i la pràctica d'ensenyar història i cultura maputxe

[en] The research problem of this doctoral thesis is built from the following elements: 1) the concert of researches in countries with a marked colonial past that show the undervalued place that native peoples have in the curricula and, in the same way, the value of the teacher training linked to social justice, 2) the historical and educational links between Chile and Argentina with respect to the Mapuche people, 3) research in didactics of history in both countries and, finally, 4 ) the relationship between the theory and practice of teaching Mapuche history. In this sense, this research is located in the line of social invisibilities that maintains that the teaching of history excludes oppressed groups and does not advance at the pace of the referent sciences. Therefore, the general question that express the research problem is: • G. Question: What elements and / or factors make up the social invisibility of the Mapuche people in the teaching of history and social sciences in primary education in Chile and Argentina? In this context, our investigation has the following general objective: • G. Objective: Construct theories at a substantive and formal level that explain the social invisibility of the Mapuche people in the teaching of history and social sciences in primary education in Chile and Argentina. With the goal of answering the questions and achieving the objectives, our research combines the socio-critical paradigm and qualitative research in order to find out the what but also the why of the social invisibility of the Mapuche people in the teaching of history. Therefore, for this research, the critical paradigm and qualitative research represent the basis for a radical reconceptualization of the teaching of history and the social sciences. In this methodological structure, the various components of the research - questions, objectives, methods and instruments - were designed taking as a reference the general methodology of Grounded Theory in its systematic and constructivist format. At the operational level of the methodological structure of the research, we developed extensive field work between January and September 2019 in Chile and Argentina. Thus, in the exploration stage we applied questionnaires (40) and in the deepening stage we conducted interviews (12), focus groups (6) and participant observation. In the structuring phase, we systematically analyze the data we collected in order to build knowledge, taking as a reference the perspective of teachers, members of the Mapuche communities, and students. The fundamental components of Grounded Theory that influenced the way of organizing and analyzing the data were guided by the Coding Paradigm and are: 1) Theoretical Sampling, 2) the Constant Comparative Method, 3) Theoretical Coding, 4) the use of Memos, 5) the Construction of theoretical models, 6) the theoretical sensitivity and 7) the reflexivity of the researchers. All these components in the analysis process were assisted by the ATLAS.ti software –version 8.4.5–. The results allowed us to construct substantive theories to explain and describe: 1) the teachers' thoughts on the social invisibility of the Mapuche people in both countries, 2) the social representations of the students about the Mapuche people and 3) the social representations of authorities of the original people that allow to make visible the teaching of the history of the Mapuche people in both countries. Ultimately, these theoretical constructions reveal the way in which these official guidelines are embodied in the programs in both countries and influence the purposes, interpretation and practice of teaching Mapuche history and culture.