BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] El present treball té com a objectiu principal oferir una guia completa i pràctica que abasti totes les eines necessàries perquè qualsevol persona dins del món de l'enginyeria pugui desenvolupar-se professionalment fent ús d'aquest recurs, com és un full de càlcul. Al llarg del document, s'abordaran de manera exhaustiva i detallada totes aquestes eines, incloent-hi aquelles menys conegudes però fonamentals per a l'estudiantat universitari interessat en treballar amb fulls de càlcul. A més, es busca donar suport a qualsevol persona interessada en l'optimització de les seves tasques diàries i en la millora de la seva eficiència en la resolució de problemes. Per aconseguir-ho, es presentarà un curs basat en els coneixements recopilats en aquest treball, que servirà com una proposta de formació integral en l'ús de fulls de càlcul. En primer lloc, s'exposaran els continguts de manera detallada, i a continuació es presentarà l'estructura i l'enfocament del curs proposat

[es] El presente trabajo tiene como objetivo principal ofrecer una guía completa y práctica que abarque todas las herramientas necesarias para que cualquier persona dentro del mundo de la ingeniería pueda desarrollarse profesionalmente haciendo uso de este recurso, como es una hoja de cálculo. A lo largo del documento, se abordarán de manera exhaustiva y detallada todas estas herramientas, incluyendo aquellas menos conocidas pero fundamentales para cualquier estudiante universitario interesado en trabajar con hojas de cálculo. Además, se busca brindar apoyo a cualquier persona interesada en la optimización de sus tareas diarias y en la mejora de su eficiencia en la resolución de problemas. Para lograrlo, se presentará un curso basado en los conocimientos recopilados en este trabajo, que servirá como una propuesta de formación integral en el uso de hojas de cálculo. En primer lugar, se expondrán los contenidos de manera detallada, y a continuación se presentará la estructura y el enfoque del curso propuesto
[ca] Aquest projecte tracta sobre la creació d'un assistent virtual (xatbot) per la web de l"Escola Tècnica Superior d"Enginyeria Industrial de Barcelona (ETSEIB) amb el programa Watson Assistant. Els principals objectius d'aquest treball són disminuir la càrrega de treball de les persones encarregades de respondre les preguntes dels usuaris i millorar l'experiència de la pàgina web. En aquest treball consta un apartat teòric, on s'explica la definició i l'estat de l'art dels chatbots, així com diferents suports per crear-los. A continuació, s'explica més a fons el funcionament de IBM Watson Assistant, que és l'eina utilitzada per crear el xatbot. Després de presentar l'eina, s'explica la metodologia emprada en la ideació i la construcció d'aquest. Durant el capítol de la metodologia es fa un paral·lelisme entre com es desenvoluparia el producte per un equip d'IBM i com ho he desenvolupat jo com a particular. Finalment s'exposa el xatbot a experimentació i se n'extreuen conclusions. Es pot concloure que és una bona manera de donar resposta a preguntes freqüents que entrin dins de l'abast, disminuiria el treball mecànic de resolució de dubtes que hi ha actualment de forma manual i ajuda en la navegació de la pàgina web

[es] Este proyecto trata sobre la creación de un asistente virtual (chatbot) para la web de la Escola Tècnica Superior d'Enginyeria Industrial de Barcelona (ETSEIB) con el programa Watson Assistant. Los objetivos principales de este trabajo son disminuir la carga de trabajo de las personas encargadas de responder las preguntas de los usuarios y mejorar la experiencia de la página web. En este trabajo consta un apartado teórico, donde se explica la definición y el estado del arte de los chatbots, así como diferentes soportes para la creación de estos. A continuación, se explica más a fondo el funcionamiento de IBM Watson Assistant, que es la herramienta utilizada para crear el chatbot. Después de presentar la herramienta, se explica la metodología emprada en la ideación y construcción de este. Durante el capítulo de la metodología se hace un paralelismo entre cómo se desarrollaría el producto por un equipo de IBM y como lo he desarrollado yo como particular. Finalmente se expone el chatbot a experimentación y se extraen conclusiones. Se puede concluir que es una buena manera de dar respuesta a preguntas frecuentes que entren dentro del alcance, disminuiría el trabajo mecánico de resolución de dudas que existe actualmente de forma manual y ayuda en la navegación de la página web
[ca] Aquest article investiga les característiques de la concepció simbòlica de l'arquitectura al panorama que sorgeix de la crisi de la modernitat i evoluciona fins als nostres dies, així com els aspectes més significatius en relació amb la seva comprensió semàntica. Per això aborda els conceptes relacionats amb el signe i utilitza la semiòtica com a metodologia original d'anàlisi amb l'objectiu d'interpretar els elements visuals que transmeten un significat. En aquest sentit, les eines semiòtiques com a símbol, metàfora o icona, entre d'altres, interpreten l'expressió de formes arquitectòniques i formulen la seva comprensió posterior i les converteixen en eines de comunicació. Aquesta visió de l'arquitectura contemporània situa el seu llenguatge en el context de la teoria dels signes, contribuint a explicar, amb una nova metodologia, les emocions que transmet un objecte arquitectònic i la seva relació amb lintèrpret (usuari).

[es] Este artículo investiga las características de la concepción simbólica de la arquitectura en el panorama que surge de la crisis de la modernidad y evoluciona hasta nuestros días, así como los aspectos más significativos en relación con su comprensión semántica. Para ello aborda los conceptos relacionados con el signo y utiliza la Semiótica como metodología original de análisis con el objetivo de interpretar los elementos visuales que transmiten un significado. En este sentido, las herramientas semióticas como símbolo, metáfora o icono, entre otras, interpretan la expresión de formas arquitectónicas y formulan su comprensión posterior convirtiéndolas en herramientas de comunicación. Esta visión de la arquitectura contemporánea sitúa su lenguaje en el contexto de la teoría de los signos, contribuyendo a explicar, con una nueva metodología, las emociones que transmite un objeto arquitectónico y su relación con el intérprete (usuario).
[ca] Es tracta d'un projecte que parteix d'una preexistència industrial al districte del 22@ a Barcelona. Després d'un estudi de la ciutat, l'existència i els diferents planejament, es proposa el desmuntatge de l'edifici industrial existent per tal de maximitzar la retribució de la parcel·la a la ciutat. Es projecta un edifici recinte d'usos mixtos centrat en l'habitatge protegit. L'espai central queda ocupat per un gran espai verd urbà per al barri. Es reutilitza el material de l'antiga estructura industrial i s'utilitza com a sistema constructiu els murs de càrrega, herència de l'entorn.

[es] Se trata de un proyecto que parte de una preexistencia industrial en el distrito del 22@ en Barcelona. Tras un estudio de la ciudad, la existencia y los distintos planeamientos, se propone el desmonte del edificio industrial existente para maximizar la retribución de la parcela a la ciudad. Se proyecta un edificio recinto de usos mixtos centrado en la vivienda protegida. El espacio central queda ocupado por un gran verde urbano para el barrio. Se reutiliza el material de la antigua estructura industrial y se utiliza como sistema constructivo los muros de carga, herencia del entorno.
[ca] Aquest Treball de Fi de Màster (TFM) aborda el desenvolupament d'un model predictiu basat en intel·ligència artificial (IA) per a la predicció de cabals en conques de muntanya, amb aplicació a la conca del riu Garona al Vall d'Aran. La investigació sorgeix de la necessitat d'eines innovadores que complementin els enfocaments hidrològics tradicionals, permetent una gestió més eficient dels riscos hídrics davant els desafiaments del canvi climàtic. Com a primer pas, s'ha dut a terme una anàlisi exploratòria del conjunt de dades, avaluant la correlació entre variables i seleccionant les més rellevants per al model. A més, s'ha realitzat una anàlisi de les causes de la crescuda del 2013 a la conca del riu Garona, amb l'objectiu d'entendre els factors que van contribuir a aquest esdeveniment extrem i la seva possible reproducció en el model. El model desenvolupat utilitza dades meteorològiques, geogràfiques i de sensors IoT, recopilades a la regió, on s'ha ampliat la infraestructura de monitoratge per millorar la cobertura i la qualitat de les dades. A més de la construcció del model, s'ha proposat i desenvolupat una implementació en un sistema d'alerta primerenca (EWS), amb l'objectiu de millorar la capacitat de resposta davant d'esdeveniments hidrològics extrems. Tot i que els resultats obtinguts fins al moment no han assolit la precisió esperada, el treball ha permès identificar les principals limitacions del model i establir les bases per a futures millores en la integració de dades i l'optimització dels algorismes utilitzats.

[es] Este Trabajo de Fin de Máster (TFM) aborda el desarrollo de un modelo predictivo basado en inteligencia artificial (IA) para la predicción de caudales en cuencas de montaña, con aplicación en la cuenca del río Garona en el Valle de Arán. La investigación surge de la necesidad de herramientas innovadoras que complementen los enfoques hidrológicos tradicionales, permitiendo una gestión más eficiente de los riesgos hídricos frente a los desafíos del cambio climático. Como primer paso, se ha llevado a cabo un análisis exploratorio del conjunto de datos, evaluando la correlación entre variables y seleccionando las más relevantes para el modelo. Además, se ha realizado un análisis de las causas de la riada de 2013 en la cuenca del río Garona, con el fin de comprender los factores que contribuyeron a este evento extremo y su posible reproducción en el modelo. El modelo desarrollado emplea datos meteorológicos, geográficos y de sensores IoT, recopilados en la región, donde se ha ampliado la infraestructura de monitoreo para mejorar la cobertura y calidad de los datos. Además de la construcción del modelo, se ha propuesto y desarrollado una implementación en un sistema de alerta temprana (EWS), con el objetivo de mejorar la capacidad de respuesta ante eventos hidrológicos extremos. Si bien los resultados obtenidos hasta el momento no han alcanzado la precisión esperada, el trabajo ha permitido identificar las principales limitaciones del modelo y sentar las bases para futuras mejoras en la integración de datos y la optimización de los algoritmos utilizados.
[ca] En un context d'història de l'art, la identificació de pigments és important per a la conservació, interpretació i preservació d'obres d'art. En aquest camp, hi ha diverses tècniques analítiques, com ara l'espectroscòpia Raman. A la pràctica, els pigments poden haver estat usats en barreges amb d'altres pigments per produir efectes especials o qualitats tonals, per exemple, la barreja d'un pigment groc amb un pigment blau per produir colors verds. En aquesta situació, la identificació de pigments es realitza sobre els espectres Raman de barreges de pigments i pot esdevenir una tasca complexa i tediosa, especialment en analitzar espectres amb un elevat nombre de bandes situades en posicions molt similars com és el cas de barreges de pigments orgànics. Per disminuir la complexitat i per agilitzar el procés d'identificació, diverses estratègies basades en quimiometria són estudiades en aquesta Tesi de Màster, desenvolupant un sistema que identifica automàticament espectres Raman de pigments i barreges de pigments. El sistema és capaç d'identificar els diferents pigments a la barreja a partir de l'empremta espectroscòpica obtinguda mitjançant l'espectroscòpia Raman. La tècnica ha estat provada amb barreges mostrant la seva robustesa davant factors crítics que podrien afectar l'aplicació de l'espectroscòpia Raman a la identificació de pigments. Els resultats permeten concloure que el sistema podria ser una eina útil d'ajuda a l'analista en el procés de presa de decisions.

[es] En un contexto de historia del arte, la identificación de pigmentos es importante para la conservación, interpretación y preservación de obras de arte. En este campo, existen diversas técnicas analíticas, como la espectroscopia Raman. En la práctica, los pigmentos pueden haber sido usados en mezclas con otros pigmentos para producir efectos especiales o calidades tonales; por ejemplo, la mezcla de un pigmento amarillo con un pigmento azul para producir colores verdes. En esta situación, la identificación de pigmentos se realiza sobre los espectros Raman de mezclas de pigmentos y puede convertirse en una tarea compleja y tediosa, especialmente al analizar espectros con un elevado número de bandas situadas en posiciones muy similares como en el caso de mezclas de pigmentos orgánicos. Para disminuir la complejidad y para agilizar el proceso de identificación, diferentes estrategias basadas en quimiometría son estudiadas en esta Tesis de Máster, desarrollando un sistema que identifica automáticamente espectros Raman de pigmentos y mezclas de pigmentos. El sistema es capaz de identificar los diferentes pigmentos en la mezcla a partir de la huella espectroscópica obtenida mediante la espectroscopía Raman. La técnica ha sido probada con mezclas mostrando su robustez frente factores críticos que podrían afectar la aplicación de la espectroscopía Raman en la identificación de pigmentos. Los resultados permiten concluir que el sistema podría ser una herramienta útil de ayuda al analista en el proceso de toma de decisiones.
[ca] La arquitectura de la música" és un treball de fi de grau que analitza la manera d'accedir a tres equipaments considerats obres arquitectòniques mestres per a la interpretació i audició musical a Alemanya durant el segle XX. La investigació es porta a terme des d'una escala urbana que examina la situació de l'edifici fins a la distribució interior d'aquest. Amb això es busca interpretar la influència que té la trama urbana a l'edifici i la diferenciació dels accessos en funció del paper que juga la persona que hi entra. Per desenvolupar el treball es proposa una metodologia d'anàlisi que comença per la història de la reconstrucció urbana de cada ciutat i continua amb una anàlisi gràfica des de la ciutat fins a arribar a l'espai escènic.

[es] La arquitectura de la música" es un trabajo de final de grado que analiza la manera de acceder a tres equipamientos considerados como obras arquitectónicas maestras para la interpretación y audición musical en Alemania durante el siglo XX. La investigación se lleva a cabo desde una escala urbana que examina la situación del edificio hasta la propia distribución interior de este. Con ello se busca interpretar la influencia que tiene la trama urbana en el el edificio y la diferenciación de los accesos en función del papel que juega la persona que entra. Para desarrollar el trabajo se propone una metodología de análisis que empieza por la historia de la reconstrucción urbana de cada ciudad y continúa con un análisis gráfico desde la ciudad hasta llegar al espacio escénico.
[ca] El present treball de final de grau consisteix en el disseny i la valoració d'un model per a la millora del sistema de recollida de residus del municipi de Parets del Vallès. L´objectiu d´aquest treball és seleccionar un nou model de recollida que permeti millorar el sistema actual, augmentant els nivells de reciclatge i alcalçant les xifres de reciclatge proposades per la Unió Europea. Per assolir aquest objectiu, en primer lloc, s'ha estudiat el model de recollida de residus actual, on s'ha detectat un punt feble que consisteix en la baixa participació de la recollida selectiva per part dels ciutadans del municipi i la necessitat de fer-ne un canvi en la disposició dels elements de recollida que derivin en un canvi dràstic d'hàbits que permetin augmentar aquesta xifra. Seguidament, s'han plantejat diferents models de recollida de residus, avaluant-ne els avantatges i els desavantatges, fins a finalment seleccionar la proposta plantejada més idònia i eficaç per al municipi. Per finalitzar el treball, es desenvolupa la proposta seleccionada i s'avalua l'anàlisi econòmica que es preveu que tingui la implantació, comparant-la amb el cost actual del servei de recollida de residus i realitzant les conclusions del projecte.

[es] El presente trabajo de final de grado consiste en el diseño y valoración de un modelo para la mejora del sistema de recogida de residuos del municipio de Parets del Vallès. El objetivo de este trabajo es seleccionar un nuevo modelo de recogida que permita mejorar el sistema actual, aumentando los niveles de reciclaje y alcanzando las cifras de reciclaje propuestas por la Unión Europea. Para alcanzar este objetivo, en primer lugar, se ha estudiado el modelo de recogida de residuos actual, donde se ha detectado un punto débil que consiste en la baja participación de la recogida selectiva por partes de los ciudadanos del municipio y la necesidad de realizar un cambio en la disposición de los elementos de recogida que deriven en un cambio drástico de hábitos que permitan aumentar esta cifra. Seguidamente, se han planteado diferentes modelos de recogida de residuos, evaluando sus ventajas y desventajas, hasta finalmente seleccionar la propuesta planteada más idónea y eficaz para el municipio. Para finalizar el trabajo, se desarrolla la propuesta seleccionada y se evalúa el análisis económico que se prevé que tenga su implantación, comparándolo con el coste actual del servicio de recogida de residuos y realizando las conclusiones del proyecto.
[ca] Amb un punt de vista original i tal vegada imprescindible, Josep Maria Esquirol, filòsof i director de l'Institut de Tecnoètica de Barcelona, proposa que la reflexió ètica no ha de ser considerada un aspecte secundari a realitzar a posteriori respecte del desenvolupament de la biotecnologia i les seves implicacions. A partir d'unes notes sobre l'eugenèsia com a rerafons teòric de la biotecnologia (o, millor, d'una de les seves aplicacions), ens esbossa una sèrie d'orientacions per continuar una reflexió i un debat ètic que ens afecta a tots.

[es] Como punto de vista original y quizás imprescindible, Josep Maria Esquirol, filósofo y director del Instituto de Tecnoètica de Barcelona, propone que la reflexión ética no ha de ser considerada un aspecto secundario a realizar a posteriori respecto del desarrollo de la biotencología y sus aplicaciones. A partir de unas notas sobre eugenesia como trasfondo teórico de la biotecnología (o, mejor, de una de sus aplicaciones), esboza una serie de orientaciones para continuar una reflexión y un debate ético que nos afecta todos.
[ca] El pàrquing de l'Escola Politècnica Superior d'Enginyeria de Manresa (EPSEM) disposa d'un sistema de control a l'entrada amb la finalitat d'indicar als usuaris la disponibilitat de places lliures. Aquest mètode presenta certes deficiències que resulten en indicacions errònies i poc precises. En aquest treball s'implementarà un sistema per tal de detectar les places lliures mitjançant imatges extretes del pàrquing en temps real. S'estudiaran conceptes bàsics sobre el tractament d'imatges, aplicant la visió artificial al cas concret en qüestió. Analitzant els resultats es comprovarà que és necessari un sistema més complex per ser capaç d'adaptar-se a totes les possibles situacions i s'hi introduirà la intel·ligència artificial (IA). A causa de l'estat d'alarma degut a la COVID-19, l'obtenció d'imatges en temps real del pàrquing no ha estat possible, per tant s'estudiaran diferents aplicacions de la IA sobre una simulació del pàrquing reproduït amb una maqueta i cotxes de joguina. Un cop obtingut un bon sistema detector s'aplicarà el mateix procés per analitzar la precisió sobre imatges extretes del pàrquing de forma casual abans de l'estat d'alarma amb un model entrenat amb imatges de cotxes extretes d'Internet. Finalment s'integraran totes les parts del sistema per tal d'obtenir imatges de la maqueta utilitzant qualsevol telèfon amb sistema Android, aplicant-hi el sistema detector i aconseguint un resultat que determini el nombre de places lliures de forma exacta i precisa.

[es] El parking de la Escuela Politécnica Superior de Ingeniería de Manresa (EPSEM) dispone de un sistema de control en la entrada con el fin de indicar a los usuarios la disponibilidad de plazas libres. Este método presenta ciertas deficiencias que resultan en indicaciones erróneas y poco precisas. En este trabajo se implementará un sistema para detectar las plazas libres mediante imágenes extraídas del parking en tiempo real. Se estudiarán conceptos básicos sobre el tratamiento de imágenes, aplicando la visión artificial en el caso concreto en cuestión. Analizando los resultados se comprobará que es necesario un sistema más complejo para ser capaz de adaptarse a todas las posibles situaciones y se introducirá la inteligencia artificial (IA). Debido al estado de alarma en relación con la COVID-19, la obtención de imágenes en tiempo real del parking no ha sido posible, por lo tanto se estudiarán diferentes aplicaciones de la IA sobre una simulación del parking reproducido con una maqueta y coches de juguete. Una vez obtenido un buen sistema detector se aplicará el mismo proceso para analizar la precisión sobre imágenes extraídas del parking de forma casual antes del estado de alarma con un modelo entrenado con imágenes de coches extraídas de Internet. Finalmente se integrarán todas las partes del sistema para obtener imágenes de la maqueta utilizando cualquier teléfono con sistema Android, aplicando el sistema detector y consiguiendo un resultado que determine el número de plazas libres de forma exacta y precisa.