[ca] Aquesta revisió bibliogràfica s'ha centrat en l'avaluació de la possibilitat de la influència de la microbiota com a estimulant de la immunologia local i la influència sobre el desenvolupament d'afeccions respiratòries, com la bronquiolitis, bronquitis, asma i al·lèrgia. La tos és un dels motius de consulta més freqüents en atenció primària de pediatria fins als set o vuit anys d'edat. Es va realitzar una revisió d'estudis científics i revisions sistemàtiques en espanyol i anglès, sobre la incidència, epidemiologia i fisiopatologia dels quadres respiratoris que cursen amb hiperreactividad bronquial i síndromes asmàtiques en nens, i es va relacionar amb la composició de la microbiota intestinal i respiratòria, així com la influència de la variació d'aquesta sobre la incidència i la fisiopatologia d'aquests processos. Buscat també evidències sobre l'eficàcia de l'administració de determinats ceps de probiòtics i el consum d'aliments fermentats, per a aconseguir la variació de la microbiota desitjada. La microbiota intestinal, la microbiota respiratòria, el sistema immune, els patògens i al·lergògens es troben en constant interacció, constituint un ecosistema que determinarà en gran manera la patogènia i incidència de processos respiratoris mediats per virus i al·lergògens. Tant els probiòtics com uns certs aliments fermentats serien font de microorganismes segurs i d'identitat coneguda, amb amplis beneficis locals (a nivell intestinal) i sistèmics, amb capacitat per a influir en la composició de la microbiota intestinal, i aquesta al seu torn en la respiratòria. Exercint una modulació de la resposta exagerada de les mucoses.

[es] Esta revisión bibliográfica se ha centrado en la evaluación de la posibilidad de la influencia de la microbiota como estimulante de la inmunología local y la influencia sobre el desarrollo de afecciones respiratorias, como la bronquiolitis, bronquitis, asma y alergia. La tos es uno de los motivos de consulta más frecuentes en atención primaria de pediatría hasta los siete u ocho años de edad. Se realizó una revisión de estudios científicos y revisiones sistemáticas en español e inglés, sobre la incidencia, epidemiología y fisiopatología de los cuadros respiratorios que cursan con hiperreactividad bronquial y síndromes asmáticos en niños, y se relacionó con la composición de la microbiota intestinal y respiratoria, así como la influencia de la variación de ésta sobre la incidencia y la fisiopatología de estos procesos. Buscado también evidencias sobre la eficacia de la administración de determinadas cepas de probióticos y el consumo de alimentos fermentados, para conseguir la variación de la microbiota deseada. La microbiota intestinal, la microbiota respiratoria, el sistema inmune, los patógenos y alérgenos se encuentran en constante interacción, constituyendo un ecosistema que va a determinar en gran medida la patogenia e incidencia de procesos respiratorios mediados por virus y alérgenos. Tanto los probióticos como ciertos alimentos fermentados serían fuente de microorganismos seguros y de identidad conocida, con amplios beneficios locales (a nivel intestinal) y sistémicos, con capacidad para influir en la composición de la microbiota intestinal, y esta a su vez en la respiratoria. Ejerciendo una modulación de la respuesta exagerada de las mucosas.