[ca] Aquest article analitza l'adaptació prosòdica d'anglicismes en un context de parla espontània per part de parlants nadius espanyols europeus i mexicans. El canvi de codi entre llengües pot portar marques prosòdiques (Navracsics, 2014), com pot ser un fenomen de disfluència: una pausa o l'allargament d'una síl·laba, els quals són els patrons de vacil·lació més comuns (Deme &amp; Markó, 2013). Aquesta investigació tracta les pauses i els allargaments en les dues varietats esmentades i es basa en un corpus d'àudio de parlants nadius, seguint el mètode de l'Anàlisi prosòdica de la parla, de Cantero (2019),, amb canvis modestos. Com a resultat d'aquest estudi preliminar, hem trobat que es pot observar vacil·lació en el context dels anglicismes a la majoria de produccions, tant mexicanes com espanyoles, però que hi ha una diferència en la seva ubicació dins de l'oració. A més, segons la mostra, la longitud relativa de les síl·labes dels hispanoparlants europeus en una síl·laba allargada difereix més de la longitud de la síl·laba anterior o mitjana del parlant que en el cas dels parlants mexicans, més lents, en els quals no sempre és un fenomen evidentment detectable. Per tant, la disminució de la velocitat de la parla al voltant de l'anglicisme en el cas dels hispanoparlants europeus és més notòria. També es van observar síl·labes més llargues en els anglicismes, en els quals el grau d'aquesta prolongació diferia del grau de síl·labes que contenien el fenomen de vacil·lació, fenomen que, probablement, va ser causat per l'articulació més lenta dels grups de consonants característics dels anglicismes.

[es] Este artículo analiza la adaptación prosódica de anglicismos en un contexto del habla espontánea por parte de hablantes nativos de español europeo y mexicano. El cambio de código entre lenguas puede llevar marcas prosódicas (Navracsics, 2014), como podría ser un fenómeno de disfluencia: una pausa o el alargamiento de una sílaba, los cuales son los patrones de vacilación más comunes (Deme &amp; Markó, 2013). Esta investigación trata las pausas llenas y alargamientos de las dos variedades mencionadas, basándose en un corpus de audio recopilado de hablantes nativos, siguiendo el método del Análisis prosódico del habla, de Cantero (2019), con cambios modestos. Como resultado de este estudio preliminar, hemos visto que se puede observar vacilación en el contexto de los anglicismos en la mayoría de las producciones, tanto mexicanas como españolas, pero que hay una diferencia en su ubicación dentro de la oración. Además, según la muestra, la longitud relativa de las sílabas de los hispanohablantes europeos en una sílaba alargada difiere más de la longitud de la sílaba anterior o promedio del hablante que en el caso de los hablantes mexicanos, más lentos, en los que no siempre es un fenómeno evidentemente detectable. Por lo tanto, la disminución de la velocidad del habla en torno al anglicismo en el caso de los hispanohablantes europeos es más notoria. Aunque también se observaron sílabas más largas en los anglicismos, en los cuales el grado de esta prolongación difería del grado de sílabas que contenían el fenómeno de vacilación, fenómeno que, probablemente, fue causado sólo por la articulación más lenta de los grupos de consonantes características de los anglicismos.