[ca] El desenvolupament de grans projectes industrials, fonamentalment referits a les activitats extractives i energètiques, no pot ser dut a terme només amb capitals nacionals i requereixen d'una ingent quantitat de capital estranger. Amèrica Llatina no és l'excepció. Per això, resulta d'especial importància l'estudi de el règim jurídic aplicable a aquestes inversions. La present investigació fa un estudi general de la situació a Llatinoamèrica, i es focalitza en l'anàlisi de les inversions espanyoles a Bolívia com a país receptor d'inversió estrangera directa. El període observat comprèn una visió completa i clara dels instruments jurídics des de la gestió iniciada el 2006 a l'actualitat, estudiant tant els denominats processos de nacionalització, com la generació d'inseguretat jurídica en l'empresariat estranger instal·lat en aquest país durant aquest període; i l'entrada en vigor de l'actual Constitució Política de l'Estat Plurinacional de Bolívia, que va establir un nou règim relatiu a les inversions estrangeres especialment en matèria d'energia, i matèries primeres. En l'anàlisi es reconeix com a conseqüència immediata a l'actual Constitució boliviana, la denúncia dels Acords de Promoció i Protecció Recíproca de les Inversions vigents fins a aquesta data; el legislador bolivià va haver d'adoptar noves normatives que permetessin la regulació de les inversions estrangeres, centrant la seva atenció en les demandes socials relatives a la sobirania nacional respecte a la propietat i gestió dels recursos naturals, respectant la seguretat jurídica. S'ha procedit a identificar, en aquest nou règim jurídic aplicable a Bolívia, les modalitats contractuals i societàries, així com les garanties per a la inversió estrangera; a més, s'han determinat els actuals mecanismes de contractació entre Estat i empreses estrangeres, les Aliances Estratègiques Públic-Privades; també la regulació dels processos de constitució i reconeixement de les societats estrangeres en aquest país; d'un altre costat, es detallen els mitjans per a la resolució de controvèrsies entre les inversions estrangeres i els socis locals o el mateix Estat com a soci contractant; i finalment, s'analitza la seguretat de les inversions que s'instal·len a mig i llarg termini al país, tot això al voltant del marc legal de base conformat per la llei N°516 de Promoció d'Inversions i de la llei N°708 de Conciliació i Arbitratge de Bolívia. En conseqüència, aquest treball aspira a possibilitar la presa de decisions empresarials en el moment d'autoritzar una inversió perdurable en aquest país. En aquest sentit, s'observa que malgrat l'existència actual d'un marc normatiu estable i que defineix l'actuació de les inversions, en general, a les empreses estrangeres els resulta difícil establir la confiança en el sistema jurídic bolivià, davant la percepció d'inseguretat jurídica, encara amb l'existència d'un règim jurídic complet que, independentment del que buscat, i malgrat garantir la igualtat de condicions entre inversions nacionals i estrangeres, ha provocat un desinterès, que perjudica directament a la posada en marxa, tant de processos de industrialització com d'obres públiques d'envergadura, assenyalats en l'agenda econòmica de país. Paraules clau: Inversions a Amèrica Llatina. Bolívia, Inversió estrangera directa, Seguretat jurídica empresarial, Nacionalització d'empreses, Aliances estratègiques púbic-privades, Acords de Promoció i Protecció Recíproca de les Inversions, Empreses i Arbitratge a Bolívia.

[es] El desarrollo de grandes proyectos industriales, fundamentalmente referidos a las actividades extractivas y energéticas, no puede ser llevado a cabo solo con capitales nacionales y requieren de una ingente cantidad de capital extranjero. América Latina no es la excepción. Por ello, resulta de especial importancia el estudio del régimen jurídico aplicable a estas inversiones. La presente investigación hace un estudio general de la situación en Latinoamérica, y se focaliza en el análisis de las inversiones españolas en Bolivia como país receptor de inversión extranjera directa. El periodo observado comprende una visión completa y clara de los instrumentos jurídicos desde la gestión iniciada en 2006 a la actualidad, estudiando tanto los denominados "procesos de nacionalización", como la generación de inseguridad jurídica en el empresariado extranjero instalado en este país durante ese periodo; y la entrada en vigor de la actual Constitución Política del Estado Plurinacional de Bolivia, que estableció un nuevo régimen relativo a las inversiones extranjeras especialmente en materia de energía, y materias primas. En el análisis se reconoce como consecuencia inmediata a la actual Constitución boliviana, la denuncia de los Acuerdos de Promoción y Protección Recíproca de las Inversiones vigentes hasta esa fecha; el legislador boliviano tuvo que adoptar nuevas normativas que permitieran la regulación de las inversiones extranjeras, centrando su atención en las demandas sociales relativas a la soberanía nacional respecto a la propiedad y gestión los recursos naturales, respetando la seguridad jurídica. Se ha procedido a identificar, en este nuevo régimen jurídico aplicable a Bolivia, las modalidades contractuales y societarias, así como las garantías para la inversión extranjera; además, se han determinado los actuales mecanismos de contratación entre Estado y empresas extranjeras, las Alianzas Estratégicas Público-Privadas; también la regulación de los procesos de constitución y reconocimiento de las sociedades extranjeras en este país; de otro lado, se detallan los medios para la resolución de controversias entre las inversiones extranjeras y los socios locales o el propio Estado como socio contratante; y por último, se analiza la seguridad de las inversiones que se instalan a medio y largo plazo en el país, todo ello entorno al marco legal de base conformado por la ley N°516 de Promoción de Inversiones y de la ley N°708 de Conciliación y Arbitraje de Bolivia. En consecuencia, este trabajo aspira a posibilitar la toma de decisiones empresariales en el momento de autorizar una inversión perdurable en este país. En este sentido, se observa que pese a la existencia actual de un marco normativo estable y que define la actuación de las inversiones, en general, a las empresas extranjeras les resulta difícil establecer la confianza en el sistema jurídico boliviano, ante la percepción de inseguridad jurídica, aún con la existencia de un régimen jurídico completo que, independientemente de lo buscado, y pese garantizar la igualdad de condiciones entre inversiones nacionales y extranjeras, ha provocado un desinterés, que perjudica directamente a la puesta en marcha, tanto de procesos de industrialización como de obras públicas de envergadura, señalados en la agenda económica del país. Palabras clave: Inversiones en América Latina. Bolivia, Inversión extranjera directa, Seguridad jurídica empresarial, Nacionalización de empresas, Alianzas estratégicas púbico-privadas, Acuerdos de Promoción y Protección Recíproca de las Inversiones, Empresas y Arbitraje en Bolivia.