[ca] L'illa de fred dels parcs urbans (IFP) és la reducció de temperatura que presenten els parcs i els seus voltants en relació al teixit urbà continu dins del qual es troben. En contrast a l'efecte d'illa de calor urbana (ICU) propiciat per les predominants superfícies artificials, els parcs, comunament amb una major concentració de vegetació i superfícies permeables, presenten menors temperatures i generen un efecte de refredament a les seves rodalies (Jauregui, 1990; Spronken-Smith & Oke, 1998). La propagació d'aquest efecte fora del perímetre del parc, es defineix per la relació entre les seves característiques pròpies i el microclima dels seus voltants, de manera que reconèixer el paper dels atributs d'aquests espais a la IFP, resulta crucial en la generació d'estratègies per a l'optimització d'aquest efecte i contribuir a pal·liar la ICU. El present treball estudia la relació entre les característiques físiques dels parcs urbans i el seu efecte de refredament a petita escala a dos parcs urbans de la ciutat de Barcelona: el Turó Parc i el Parc del Centre del Poblenou. Amb campanyes de mesurament, teledetecció i simulació tèrmica es van registrar les variables micro meteorològiques a l'interior i al voltant dels parcs durant el dia i la nit en un dia d'estiu. Es va calcular la intensitat i abast de l'efecte de refredament a partir de les temperatures d'aire () i superfície (). Així com amb mètodes de teledetecció i sistemes d'informació geogràfica, es van obtenir els descriptors físics de vegetació, tipus de superfícies i edificació. Com a resultat, el Turó Parc va registrar un abast de 80m fora del seu perímetre i al Parc del Centre del Poblenou 90m, amb la major intensitat de IFP a la durant la nit, amb 2,89 ° C i 2,75 ° C respectivament, valors consistents amb estudis previs (Kuttler, 2012). Pel que fa als descriptors físics, la vegetació va registrar la major influència sobre les temperatures. Les primeres aproximacions ressalten el potencial dels seus atributs de disseny i ubicació en l'optimització de l'efecte illa de fred per contribuir a disminuir l'escalfament a les ciutats.

[es] La isla de frío de los parques urbanos (IFP) es la reducción de temperatura que presentan los parques y sus alrededores en relación al tejido urbano continuo dentro del cual se encuentran. En contraste al efecto de isla de calor urbana (ICU) propiciado por las predominantes superficies artificiales, los parques, comúnmente con una mayor concentración de vegetación y superficies permeables, presentan menores temperaturas y generan un efecto de enfriamiento a sus alrededores (Jauregui, 1990; Spronken-Smith & Oke, 1998). La propagación de este efecto fuera del perímetro del parque, se define por la relación entre sus características propias y el microclima de sus alrededores, por lo que reconocer el papel de los atributos de estos espacios en la IFP, resulta crucial en la generación de estrategias para la optimización de dicho efecto y contribuir a paliar la ICU. El presente trabajo estudia la relación entre las características físicas de los parques urbanos y su efecto de enfriamiento a pequeña escala en dos parques urbanos de la ciudad de Barcelona: el Turó Parc y el Parc del Centre del Poblenou. Con campañas de medición, teledetección y simulación térmica se registraron las variables micrometeorológicas al interior y alrededor de los parques durante el día y la noche en un día de verano. Se calculó la intensidad y alcance del efecto de enfriamiento a partir de las temperaturas de aire () y superficie (). Así como con métodos de teledetección y sistemas de información geográfica, se obtuvieron los descriptores físicos de vegetación, tipos de superficies y edificación. Como resultado, el Turó Parc registró un alcance de 80m fuera de su perímetro y el Parc del Centre del Poblenou 90m, con la mayor intensidad de IFP en la durante la noche, con 2,89°C y 2,75°C respectivamente, valores consistentes con estudios previos (Kuttler, 2012). En cuanto a los descriptores físicos, la vegetación registró la mayor influencia sobre las temperaturas. Las primeras aproximaciones resaltan el potencial de sus atributos de diseño y ubicación en la optimización del efecto isla de frío para contribuir a disminuir el calentamiento en las ciudades.