[ca] Aquest treball pretén definir els patrons macroecològics relatius a les reaccions de l'herpetofauna davant els canvis climàtics del Plio-Pleistocè i invertir-los per desenvolupar una nova metodologia de reconstrucció paleoclimàtica. Els principals trets ecològics estudiats són la mida corporal dels anurs (reconstruït a partir de mesures humerals) i la diversitat de les comunitats d'herpetofauna. Epidalea calamita i el gènere Pelophylax són els tàxons seleccionats per al seu estudi a causa de la seva abundància en els conjunts fòssils ibèrics del Pli-Pleistocè. Als jaciments de la Serra d'Atapuerca es va analitzar la mida d'E. calamita i la diversitat d'herpetofauna tenint en compte els principals esdeveniments climàtics registrats en aquests jaciments. Als jaciments de la Conca de Guadix-Baza la grandària de Pelophylax cf. perezi i la diversitat de l'herpetofauna es van considerar en conjunt i se'n van examinar les variacions en relació amb els canvis ecoclimàtics ocorreguts en aquest període. Finalment, es presenta com a cas d'estudi el jaciment paleontològic Pliocè del Camp dels Ninots. Després de construir un model basat en la mida corporal de les poblacions actuals del gènere Pelophylax a Euràsia, es presenta una nova reconstrucció paleoclimàtica basada en la mida corporal de les restes fòssils de Pelophylax sp. de Camp dels Ninots. En aquesta tesi doctoral, s'ha demostrat que: (1) la reconstrucció de la mida dels anurs basada en mesures de l'húmer es pot fer amb precisió per a E. calamita i P. perezi; (2) la temperatura és el principal factor que influeix en la mida dels anurs (especialment en les femelles) i la diversitat de l'herpetofauna; (3) a causa de les seves relacions amb els paràmetres ecoclimàtics, la mida de Pelophylax es pot utilitzar per inferir condicions climàtiques passades; i finalment (4) els canvis en la diversitat d'herpetofauna reflecteixen els principals esdeveniments climàtics registrats a les seqüències estudiades.

[en] The present work intends to define the macroecological patterns of herpetofauna reactions to climate changes during the Plio-Pleistocene and turn them over in order to develop a new methodology which can provide further palaeoclimatic insights. With this purpose, the main ecological traits studied in this work are the anuran body size (reconstructed from humeral measurements) and the diversity of the herpetofauna communities. Epidalea calamita and genus Pelophylax are the taxa selected for their study due to their abundance in fossil assemblages of the Plio-Pleistocene in the Iberian Peninsula. At the Sierra de Atapuerca site complex, the body size of E.calamita and the herpetofauna diversity were analysed taking into account the main climatic events recorded in these sites. In the Guadix-Baza Basin sites the body size of Pelophylax cf. perezi and the herpetofauna diversity are considered together and their variations are examined in relation to the eco-climatic changes occurred in this period. Finally, the palaeontological Pliocene site of Camp dels Ninots is presented as a study case. After building a model grounded on the body size of current populations of the whole genus Pelophylax across Eurasia, a new palaeoclimatic reconstruction is presented for Camp dels Ninots based on the body size of the fossil remains of Pelophylax sp. of this site. In this PhD, it has been demonstrated that: (1) the reconstruction of anuran past body size based on humeral measurements can be done accurately for E. calamita and P. perezi; (2) the temperature is the main factor influencing anuran body size (especially in females) and herpetofauna diversity; (3) due to their relationships with eco-climatic parameters, Pelophylax body size can be used to infer past climatic conditions; and finally (4) changes in the amphibian and reptile diversity reflect the main climatic events recorded in the studied sequences.