BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] L'article presenta una reflexió circumstanciada sobre les pràctiques discursives pròpies de l'àmbit de la salut, on el llenguatge esdevé vehicle i factor constructiu de la comunicació i, per tant, peça clau en les interaccions terapèutiques. De la col·laboració interdisciplinària entre lingüistes i professionals de la salut –una col·laboració vista ací des de la perspectiva del lingüista-, se'n deriven sens dubte beneficis crucials per a la formació dels professionals i per a la praxi sanitària. El text examina els elements contextuals, genèrics i estilístics que intervenen en la constitució dels discursos en aquesta esfera de l'activitat social, tot aplicant-hi eines conceptuals procedents de l'anàlisi del discurs –disciplina innovadora i particularment interessada a fomentar una autèntica i útil aplicació de la interdisciplinarietat en àrees com és el de la lingüística mèdica.Mots clau: lingüística mèdica, context sanitari, gèneres discursius.

[es] El artículo presenta una reflexión sobre las prácticas discursivas propias del ámbito de la salud, donde el lenguaje es vehículo y mecanismo constructivo de la comunicación y, por lo tanto, ha de ser considerado como un factor clave en las interacciones terapéuticas. De la colaboración interdisciplinaria entre lingüistas y profesionales de la salud –una colaboración vista aquí desde la perspectiva del lingüista-, se derivan sin duda beneficios cruciales para la formación de los profesionales y para la praxis sanitaria. El texto examina los elementos contextuales, genéricos y estilísticos que intervienen en la constitución de los discursos en esta esfera de la actividad social, y propone la aplicación de herramientas conceptuales procedentes del análisis del discurso, una disciplina innovadora y particularmente interesada en fomentar una auténtica interdisciplinariedad en el marco de la lingüística médica.
[ca] En aquest número hem reunit a tres juristes perquè reflexionin sobre la possibilitat de pensar un món en què l'obrar de les mares, el seu teixit simbòlic, sigui la font i la inspiració de qualsevol regulació, formal o no, de la convivència humana.

[es] En este número hemos reunido a tres juristas para que reflexionaran sobre la posibilidad de pensar un mundo en el que el hacer de las madres, su tejido simbólico, sea la fuente y la inspiración de cualquier regulación, formal o no, de la convivencia humana.
[ca] L'objectiu d'aquest treball és doble. D'una banda, analitzar els avantatges i limitacions de les Tecnologies de la Informació i Comunicació (TICs) en l'ensenyament de la història econòmica. Per aquest motiu, primer descrivim algunes de les mesures adoptades dins l'Àrea d'Història i Institucions Econòmiques de la Universitat de València. De l'altra, explicar mitjançant l'exposició d'una pràctica concreta, com hem tractat de combinar diferents metodologies per estimular la motivació de l'alumne, el treball en grup, i l'estudi autònom. Amb aquest objectiu, exposem una pràctica sobre un tema de gran actualitat: les crisis financeres espanyoles entre 1850 i 2014.

[es] El objetivo de este trabajo es doble. Por un lado, analizar las ventajas y limitaciones de las Tecnologías de la Información y Comunicación (TICs) en la enseñanza de la historia económica. Por esta razón, primero describimos algunas de las medidas adoptadas dentro del Área de Historia e Instituciones Económicas de la Universitat de València. Por otro, explicar mediante la exposición de una práctica concreta, cómo hemos tratado de combinar diferentes metodologías para estimular la motivación del alumno, el trabajo grupal, y el estudio autónomo. Para ello, expondremos una práctica sobre un tema de gran actualidad: las crisis financieras españolas entre 1850 y 2014.
[ca] Es fa una revisió d'algunes de les activitats que es poden fer amb l'aprenentatge mitjançant telèfons mòbils intel·ligents (smartphones) utilitzant, concretament, la xarxa social Twitter, així com una visió del que és i ha estat Twitter. Posteriorment, es presenten i justifiquen els beneficis de sis aportacions directes dels autors en aquesta línia, després d'haver utilitzat al llarg de quatre cursos acadèmics, fet que suposa vuit edicions d'una assignatura, en ser d'impartició quadrimestral i haver treballat amb més de dos mil estudiants en aquest període. Es donen indicacions i detalls de com dur a terme aquestes activitats, així com la forma de valorar-les. Es conclou amb l'opinió dels estudiants cap a aquest tipus de tasques i les competències que amb elles es faciliten.

[es] Se hace una revisión de algunas de las actividades que se pueden hacer con el aprendizaje mediante teléfonos móviles inteligentes (smartphones) utilizando, concretamente, la red social Twitter, así como una visión de lo que es y ha sido Twitter. Posteriormente, se presentan y justifican los beneficios de seis aportaciones directas de los autores en esta línea, después de haberla utilizado a lo largo de cuatro cursos académicos, lo que supone ocho ediciones de una asignatura, al ser de impartición cuatrimestral y haber trabajado con más de dos mil estudiantes en este período. Se dan indicaciones y detalles de cómo llevar a cabo estas actividades, así como la forma de valorarlas. Se concluye con la opinión de los estudiantes hacia este tipo de tareas y las competencias que con ellas se facilitan.
[ca] En aquest article s'examina l'esdevenir de la historiografia dedicada al clima a Mèxic, les perspectives i eines analítiques que han plantejat i —sobretot— els horitzons de treball que s'han definit en els darrers cinquanta anys. Al llarg de les seves planes es plantegen els diferents camins que han seguit els estudis, les seves contribucions conceptuals i metodològiques i els seus vincles disciplinaris.

[es] En este artículo se examina el devenir de la historiografía dedicada al clima en México, las perspectivas y herramientas analíticas que han planteado y —sobre todo— los horizontes de trabajo que se han definido en los últimos cincuenta años. A lo largo de sus páginas se plantean los diferentes derroteros que han seguido estos estudios, sus contribuciones conceptuales y metodológicas, y sus vínculos disciplinarios.
[ca] En aquest treball presentem unes reflexions metacientífiques al voltant de la construcció de models durant la formació inicial del professorat de Química. Inicialment, vam realitzar una revisió teòrica sobre les nocions de model i modelització científica; vam intentar recopilar algunes investigacions anteriors de l'àmbit iberoamericà. Posteriorment, analitzem els resultats d'una innovació didàctica realitzada amb estudiants d'un programa de Llicenciatura en Química –carrera de grau de formació del professorat de Secundària– a Colòmbia. Aquesta innovació va versar sobre la periodicitat química i va fer ús, d'entre les seves estratègies, de la lectura de textos originals científics de referència i proves individuals i grupals (redacció i assaig) abans i després de lectures i debats clau. Amb la nostra anàlisi busquem caracteritzar el que anomenem els "models abstractes intuïtius" i els "models abstractes teòrics" de futurs professors de Química. En base a les aportacions teòriques i empíriques d'aquest treball, intentem identificar possibles aportacions dels models i de la modelització científica a la formació del professorat

[es] En este trabajo presentamos algunas reflexiones metacientíficas en torno a la construcción de modelos durante la formación inicial del profesorado de Química. Inicialmente, realizamos una revisión teórica sobre las nociones de modelo y modelización científica; buscamos recopilar algunas investigaciones anteriores del ámbito iberoamericano. Posteriormente, analizamos los resultados de una innovación didáctica realizada con estudiantes de un programa de Licenciatura en Química –carrera de grado de formación de profesorado de Secundaria– en Colombia. Tal innovación tuvo como tema de trabajo la periodicidad química y utilizó, entre sus estrategias, la lectura de textos originales de los científicos de referencia y pruebas individuales y grupales (composición y ensayo) antes y después de lecturas y discusiones clave. Con nuestro análisis buscamos caracterizar lo que llamamos los "modelos abstractos intuitivos" y los "modelos abstractos teóricos" de futuros profesores de Química. Con base en los aportes teóricos y empíricos de este trabajo, tratamos de identificar posibles aportes de los modelos y de la modelización científica a la formación del profesorado.
[ca] La proposta mostra el diàleg que s'estableix entre dues professores i uns textos de reflexió crítica, elaborats per l'estudiantat de primer curs del grau d'infermeria, en l'assignatura Fonaments històrics, teòrics i metodològics. L'objectiu general és exposar, mitjançant narrativa lliure, dialògica i reflexionada, la consciència d'aprenentatge, alhora que es reflexiona qui és l'altre, tant en la relació pedagògica com en la cura. Es descriuen els sabers docents i infermers. Com a experiència docent s'anota l'organització de l'assignatura, intercalant, a manera de narrativa lliure, verbatims dels escrits de l'estudiantat i la reflexió de les professores. A tall de conclusió podem dir que l'estudiantat cobreix els objectius d'aprenentatge, s'inicien en els sabers, es reconeixen com a futurs professionals i identifiquen a l'altre en la relació de cura.

[es] La propuesta muestra el diálogo que se establece entre dos profesoras y unos textos de reflexión crítica, elaborados por el estudiantado de primer curso del grado de enfermería, en la asignatura Fundamentos históricos, teóricos y metodológicos. El objetivo general es exponer, mediante narrativa libre, dialógica y reflexionada, la consciencia de aprendizaje, a la vez que se reflexiona quien es el otro, tanto en la relación pedagógica como en el cuidado. Se describen los saberes docentes y enfermeros. Como experiencia docente se anota la organización de la asignatura, intercalando, a modo de narrativa libre, verbatims de los escritos del estudiantado y la reflexión de las profesoras. A modo de conclusión podemos decir que se cubren los objetivos de aprendizaje, se inician en los saberes, se reconocen como futuros profesionales e identifican al otro en la relación de cuidado.
[ca] Aquestes Jornades representen una plataforma en la que diversos especialistes reflexionen sobre el que suposaren les exposicions internacionales que acolliren objectes d'art hispànic, realitzant un anàlisi de la seva circulació i la construcció dels seus valor. També s'analitza l'arquitectura dels pavellons oficials com a representació formal i simbòlica de l'Estat. Un dels objectius centrals d'aquest Seminari és el de generar noves línies de recerca i de reflexió entorn del món de les exposicions i dels col·leccionisme, fenòmens summament importants per a la història de l'art i de la cultura.

[es] Estas Jornadas representan una plataforma en la que varios especialistas reflexionan sobre lo que supusieron las exposiciones internacionales que acogieron objetos de arte hispánico, realizando un análisis de su circulación y la construcción de sus valores. También se analiza la arquitectura de los pabellones oficiales como representación formal y simbólica del Estado.Uno de los objetivos centrales de este Seminario es el de generar nuevas líneas de investigación y de reflexión en torno al mundo de las exposiciones y los coleccionismo, fenómenos sumamente importantes para la historia del arte y de la cultura.
[ca] El text analitza les relacions entre l'antropologia i la literatura a partir d'una distinció entre Antropologia literària i Antropologia de la literatura, per proposar a continuació un model teòric per a l'estudi de la narrativa des d'una perspectiva antropològica. L'estructura del desig mimètic elaborada per René Girard serveix de fonament per a la determinació de l'estructura comuna entre literatura i antropologia que, segons el punt de vista aquí proposat, es funda en una recerca d'alteritat generada per la incompletesa biològica de l'home i per la seva indeterminabilitat ontològica. Finalment, el concepte de la Wanderung romàntica, en oposició al model del viatge, és presentat com una metàfora per demostrar l'íntima relació entre les dues disciplines i la seva essència comuna.

[es] El texto analiza las relaciones entre antropología y literatura a partir de una distinción entre Antropología literaria y Antropología de la literatura, proponiendo sucesivamente un modelo teórico para el estudio de la narrativa desde una perspectiva antropológica. La estructura del deseo mimético elaborada por René Girard sirve de fundamento para determinarla estructura común subyacente a la literatura y a la antropología que, según el enfoque aquí propuesto, radica en una búsqueda de alteridad generada por la incompletitud biológica del hombre y por su indeterminación ontológica. Finalmente, el concepto de la Wanderung romántica, en oposición al modelo del viaje, sirve como metáfora para demostrar la íntima relación entre ambas disciplinas y su esencia común.
[ca] La mobilització col.lectiva i el cicle de protestes que finalment van acabar per afeblir i trencar el model socialista a la República Democrática Alemanya el 9 de noviembre de 1989, ha estat ámpliament analitzat desde la sociología dels moviments socials. No obstant aixó, aquestes análisis s´han centrat en els vincles reforçadors i inhibidors entre emigració (exit) i protesta (voice) (Hirschman, 1993; Pfaff, 2003, 2006). Pocs studis han reparat en la dinámica no violenta de les protestes. Aquesta investigació busca explorar les accions contencioses que es van a succeir a la RDA durant el 1989, des de la teoria de la lluita no violenta del politóleg i socióleg Gene Sharp (1973, 1985), i la posible complementarietat que tindria aquest model analític amb les tesis de l´migració propostes inicialment per Hirschman (exit).

[es] La movilización colectiva y el ciclo de protestas que finalmente terminaron por debilitar y quebrar elmodelo socialista en la República Democrática Alemana el 9 de noviembre de 1989, ha sido ampliamenteanalizado desde la sociología de los movimientos sociales. Sin embargo, estos análisis se han centrado enlos vínculos reforzadores e inhibidores entre emigración (exit) y protesta (voice) (Hirschman, 1993; Pfaff,2003, 2006). Pocos estudios han reparado en la dinámica no violenta de las protestas. La presenteinvestigación busca explorar las acciones contenciosas que se sucedieron en la RDA durante 1989, desdela teoría de la lucha no violenta del politólogo y sociólogo Gene Sharp (1973, 1985), y la posiblecomplementariedad que tendría este modelo analítico con las tesis de la emigración propuestasinicialmente por Hirschman (exit).
[ca] Prenent en consideració que els mitjans digitals es constitueixen com a aspectes culturals essencials de la realitat social actual, l'article proposa un acostament al terme societat de plataformes per a analitzar la relació complexa entre les accions dels consorcis d'Internet, les rutines d'ús per a un maneig productiu de la tecnologia digital i el creixent paper de la tecnologia en la vida quotidiana. Des d'un enfocament sociològic i praxiològic, es descriuen alguns fenòmens que caracteritzen i descriuen l'economia de les plataformes digitals i el procés de regulació de la seva infraestructura. En les plataformes digitals s'utilitza un ampli espectre de pràctiques mediàtiques que penetren profundament en els entorns socials a partir de les normes i polítiques que estableixen. Aquestes s'utilitzen com a mecanismes reguladors de l'activitat i el comportament dels usuaris en la infoesfera, en tant els consorcis d'Internet desvien, analitzen i processen grans quantitats de dades i les classifiquen com a matèries primeres. Així, es planteja la tesi que les plataformes digitals amb les seves infraestructures tècniques orientades a la prestació de serveis, generen una cultura organitzacional que transforma els entorns socials i modifica les pràctiques mediàtiques.

[es] Tomando en consideración que los medios digitales se constituyen como aspectos culturales esenciales de la realidad social actual, el artículo propone un acercamiento al término sociedad de plataformas para analizar la relación compleja entre las acciones de los consorcios de Internet, las rutinas de uso para un manejo productivo de la tecnología digital y el creciente papel de la tecnología en la vida cotidiana. Desde un enfoque sociológico y praxeológico, se describen algunos fenómenos que caracterizan y describen la economía de las plataformas digitales y el proceso de regulación de su infraestructura. En las plataformas digitales se utiliza un amplio espectro de prácticas mediáticas que penetran profundamente en los entornos sociales a partir de las normas y políticas que establecen. Éstas se utilizan como mecanismos reguladores de la actividad y el comportamiento de los usuarios en la infoesfera, en tanto los consorcios de Internet desvían, analizan y procesan grandes cantidades de datos y los clasifican como materias primas. Así, se plantea la tesis que las plataformas digitales con sus infraestructuras técnicas orientadas a la prestación de servicios, generan una cultura organizacional que transforma los entornos sociales y modifica las prácticas mediáticas.
[ca] En la nova Llei d'acollida el català es defineix com la llengua comuna i vehicular dels serveis d'acollida per a persones nouvingudes en tant que llengua pròpia de Catalunya. En aquest article s'analitza el paper del català en un projecte residencial per a migrants gestionat per organitzacions no governamentals, que s'insereix dintre del pla d'acollida d'una ciutat catalana. L'estudi etnogràfic que es presenta analitza, per mitjà dels conceptes de l'autenticitat i l'anonimat (Woolard 2008), les tensions pràctiques i ideològiques que s'observen en relació amb l'ús de la llengua catalana i les conseqüències socials que tenen per als participants. Com en altres institucions catalanes, s'observa que hi predomina la ideologia de l'autenticitat, que relega el català a un ús intragrupal i que fa del castellà la llengua de comunicació per defecte. Es conclou que, contràriament als objectius del projecte, les pràctiques lingüístiques estudiades no afavoreixen la incorporació social plena dels migrants.

[es] En la nueva Ley de acogida, el catalán, en tanto que lengua propia de Cataluña, se define como la lengua común y vehicular de los servicios de acogida para personas recién llegadas. En este artículo, se analiza el papel del catalán en un proyecto residencial para migrantes gestionado por organizaciones no gubernamentales que se inserta dentro del plan de acogida de una ciudad catalana. El estudio etnográfico que se presenta analiza, a través de los conceptos de la autenticidad y el anonimato (Woolard 2008), las tensiones prácticas e ideológicas que se observan en relación al uso de la lengua catalana y las consecuencias sociales que tienen para los participantes. Como en otras instituciones catalanas, se observa que predomina la ideología de la autenticidad, que relega el catalán a un uso intra-grupal y que hace del español la lengua de comunicación por defecto. Se concluye que, contrariamente a los objetivos del proyecto, las prácticas lingüísticas estudiadas no favorecen la incorporación social plena de los migrantes.
[ca] Aquest treball analitza les ressonàncies entre el pensament de María Zambrano i Laurette Séjourné, -arqueòloga italianomexicana amb la qual Zambrano es va sentir molt propera-, a partir de l'anàlisi de les cartes que es van intercanviar i que actualment es troben a la Fundació María Zambrano. Després de comparar alguns moments de la trajectòria vital i intel·lectual de cadascuna d'elles, l'article se centra en els aspectes compartits de les seves contribucions al pensament del segle xx: el "mètode de la raó poètica" de Zambrano, i el "missatge de Quetzalcóatl", que proposa Séjourné.

[es] Este trabajo analiza las resonancias entre el pensamiento de María Zambrano y Laurette Séjourné —arqueóloga italiano-mexicana a la que Zambrano se sintió muy cercana—, a partir del análisis de las cartas que ambas intercambiaron, localizadas en la actualidad en la Fundación María Zambrano. Tras una comparación de algunos momentos de la trayectoria vital e intelectual de cada una de ellas, el trabajo se detiene en los aspectos compartidos de sus respectivas contribuciones al pensamiento del siglo xx: el "método de la razón poética" de Zambrano y el "mensaje de Quetzalcóatl", que propone Séjourné.
[ca] Els corrents intel·lectuals i ideològics posthumanistes advoquen per la superació de diferents límits biològics de l'espècie humana. La ruptura inclou els assumptes reproductius, com a estratègies per a la supervivència i com a cura d'una dignitat posthumana. En aquest treball, vull esbossar qüestions del trans i posthumanisme reproductiu interessat en la gestació subrogada (GS) en les diferents modalitats. La GS és rellevant per reconduir la reproducció seguint criteris promotors de lelecció individual. Començo subratllant l'herència liberal en el moviment per la millora humana i l'elecció procreativa. Després, suggereixo que el posthumanisme reproductiu es recolza en els estudis de gènere i en la permissivitat del comerç sexual per redefinir la GS com a probable reproducció posthumana. Així, els objectius del posthumanisme reproductiu ambicionen una agenda diferent de la feminista. Les perspectives posthumanes i feministes proposen horitzons de justícia reproductiva que s'hauran de criticar en context abans que els estats nació procedeixin amb reformes.

[es] Las corrientes intelectuales e ideológicas posthumanistas abogan por la superación de diferentes límites biológicos de la especie humana. La ruptura incluye los asuntos reproductivos, como estrategias para la supervivencia y como cuidado de una dignidad posthumana. En este trabajo, quiero esbozar cuestiones del trans y posthumanismo reproductivo interesado en la gestación subrogada (GS) en sus diferentes modalidades. La GS es relevante para reconducir la reproducción siguiendo criterios promotores de la elección individual. Comienzo subrayando la herencia liberal en el movimiento por la mejora humana y la elección procreativa. Después, sugiero que el posthumanismo reproductivo se apoya en los estudios de género y en la permisividad del comercio sexual para redefinir la GS como probable reproducción posthumana. Así, los objetivos del posthumanismo reproductivo ambicionan una agenda distinta a la feminista. Las perspectivas posthumanas y feministas proponen horizontes de justicia reproductiva que deberán criticarse en contexto antes de que los estados-nación procedan con reformas.&nbsp;