BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] El mercat de treball espanyol es caracteritza pel fort pes de la contractació temporal. Malgrat això, són poques les investigacions que han analitzat l'efecte d'aquesta inestabilitat des d'una perspectiva longitudinal. Investigadors de la UAB han estudiat fins a quin punt aquesta inestabilitat laboral té un efecte continuat en el temps, fins al punt de produir trajectòries laborals permanentment precàries. També han identificat quins són els col·lectius que més pateixen aquestes trajectòries discontínues i els principals factors que hi porten. El gènere, l'edat i el nivell d'estudis es troben entre les variables més importants a l'hora de determinar els itineraris precaris, els quals, no obstant, s'estenen a grups cada vegada més grans de la població treballadora.

[es] El mercado de trabajo español se caracteriza por el fuerte peso de la contratación temporal. Sin embargo, son pocas las investigaciones que han analizado el efecto de esta inestabilidad desde una perspectiva longitudinal. Investigadores de la UAB han estudiado hasta qué punto esta inestabilidad laboral tiene un efecto continuado en el tiempo, hasta el punto de producir trayectorias laborales permanentemente precarias. También han identificado cuáles son los colectivos que más sufren estas trayectorias discontinuas y los principales factores que las producen. El género, la edad y el nivel de estudios se encuentran entre las variables más importantes a la hora de determinar los itinerarios precarios, los cuales, sin embargo, se extienden a grupos cada vez mayores de la población trabajadora.
[ca] Les pàgines web amb disseny optimitzat per a la correcta visualització en dispositius mòbils han suposat nous reptes en el procés de localització. En aquest article repassem algunes de les singularitats d'aquest procés, tant des de la fase d'internacionalització com des de la fase de traducció, verificació i gestió de projectes.

[es] Las páginas web con diseño optimizado para su correcta visualización en dispositivos móviles han supuesto nuevos desafíos en el proceso de localización. En este artículo, repasamos algunas de las singularidades de este proceso, tanto desde la fase de internacionalización como la de traducción, testeo y gestión de proyectos. La localización de sitios web optimizados para dispositivos móviles
[ca] La present investigació es fonamenta en la imperiosa necessitat d'eradicar la pena de mort, un càstig arbitrari, anacrònic i inhumà arrelat en la llei mosaica del taló i derivat de pulsions humanes arcaiques i primitives. S'exploren els fonaments jurídics i morals que atorguen a l'Estat la capacitat de decidir sobre la vida i mort dels ciutadans, advocant per l'abolició de la pena capital com un imperatiu ètic i humanitari. Es destaca la importància de salvaguardar el dret a la vida i la dignitat humana en societats democràtiques, evidenciant així la necessitat, en certes societats, d'establir mecanismes de perdó efectius en lloc de la pena irreversible que representa la pena de mort, la negació més absoluta dels drets humans.

[es] La presente investigación se fundamenta en la imperiosa necesidad de erradicar la pena de muerte, un castigo arbitrario, anacrónico e inhumano arraigado en la ley mosaica del talión y derivado de pulsiones humanas arcaicas y primitivas. Se exploran los fundamentos jurídicos y morales que otorgan al Estado la capacidad de decidir sobre la vida y muerte de los ciudadanos, abogando por la abolición de la pena capital como un imperativo ético y humanitario. Se destaca la importancia de salvaguardar el derecho a la vida y la dignidad humana en sociedades democráticas, evidenciando así la necesidad, en ciertas sociedades, de establecer mecanismos de perdón efectivos en lugar de la pena irreversible que representa la pena de muerte, la negación más absoluta de los derechos humanos.
[ca] Partint dels escrits de l'artista Enrico Baj (1924-2003), la majoria inèdits en castellà, s'aborda la seva faceta de crític d'art i la seva defensa de l'imaginari fantàstic i de l'ornament com a matrius creatives, però també com a armes útils per preservar l'autonomia del pensament en la societat actual. El caràcter anàrquic de molts d'aquests escrits, la fundació del Col·legi de Patafísica de Milà i la seva complicitat amb Asger Jorn expliquen el seu interès per l'arabesc i per totes aquelles pràctiques artístiques de caràcter espontani, com el gargot -amb unes profundes connexions amb l'ornament que plantegem aquí per primer cop- i l'atenció a la manualitat, elevada a component fonamental del procés creatiu. Per acabar, es contrasten aquestes tesis amb algunes anàlisis recents de crítica artística i literària, que denuncien la deshumanització de l'art i advoquen pel rescat d'una altra "modernitat", subterrània i anacrònica en tant que és present en temps i llocs diversos, oposada a la institucionalització de l'art i a certs prejudicis occidentals relatius a l'estatut de l'artista, a la pràctica i a la jerarquia de les arts, així com a la recepció per part d'una determinada crítica i el seu públic.

[es] Partiendo de los escritos del artista Enrico Baj (1924-2003), en su mayoría inéditos en castellano, se aborda su faceta de crítico de arte y su defensa del imaginario fantástico y del ornamento como matrices creativas, pero también como armas útiles para preservar la autonomía del pensamiento en la sociedad actual. El talante anárquico de muchos de estos escritos, la fundación del Colegio de Patafísica de Milán y su complicidad con Asger Jorn explican su interés por el arabesco y por todas aquellas prácticas artísticas de carácter espontáneo, como el garabato -cuyas conexiones profundas con el ornamento planteamos aquí por primera vez- y la atención a la manualidad, elevada a componente fundamental del proceso creativo. Por último, se contrastan estas tesis con algunos análisis recientes de crítica artística y literaria, que denuncian la deshumanización del arte y abogan por el rescate de otra "modernidad", subterránea y anacrónica en tanto que presente en tiempos y lugares diversos, opuesta a la institucionalización del arte y a ciertos prejuicios occidentales relativos al estatuto del artista, a la práctica y a la jerarquía de las artes, así como a la recepción por parte de una determinada crítica y su público.
[ca] Aquest treball pretén posar el focus a la correcció professional en català, i sobretot a la correcció del llenguatge d'especialitat. Per aconseguir-ho s'ha dividit el treball en dues parts: en primer lloc, s'ha fet un recull d'informació sobre aquests temes; a la segona part s'ha reproduït la tasca de la correcció professional a partir d'una tesi doctoral de l'àrea de la nanociència, publicada el 2014.

[es] Este trabajo se centra en la corrección profesional en catalán, sobre todo en la corrección de la lengua de especialidad. Para conseguirlo se ha dividido el trabajo en dos partes: en primer lugar, se ha hecho una recopilación de información sobre estos temas; en la segunda parte se ha reproducido el trabajo de la corrección profesional a partir de una tesis doctoral del área de la nanociencia, publicada el 2014.
[ca] El present article se centra en un aspecte poc estudiat de la revista Claridad (Buenos Aires, 1926-1941) i que hem denominat "esquerra crística". Ens referim a l'operació de cristianitzar l'esquerra en enaltir la figura de Jesús, a qui es perfila com un revolucionari. A diferència de l'anticlericalisme intransigent d'altres revistes, Claridad va prendre una actitud intermèdia respecte a la religió en fer del catolicisme un dispositiu per a ampliar el seu horitzó de lectura. Les pàgines que segueixen són un intent per dilucidar aquesta operació mitjançant l'anàlisi de les seves estratègies discursives, tant en textos de creació (poemes i contes) com en els seus assajos.

[es] El presente artículo se centra en un aspecto poco estudiado de la revista Claridad (Buenos Aires, 1926-1941) y que hemos denominado "izquierda crística". Nos referimos a la operación de cristianizar la izquierda al ensalzar la figura de Jesús, a quien se perfila como un revolucionario. A diferencia del anticlericalismo intransigente de otras revistas, Claridad tomó una actitud intermedia respecto a la religión al hacer del catolicismo un dispositivo para ampliar su horizonte de lectura. Las páginas que siguen son un intento por dilucidar esa operación mediante el análisis de sus estrategias discursivas, tanto en textos de creación (poemas y cuentos) como en sus ensayos.
[ca] Des de, com a mínim, a principis de la dècada de 1990, una de les àrees de recerca més interessants i productives de la geografia rural, especialment a la Gran Bretanya però també en altres llocs, ha estat la constituïda per les "geografies rurals oblidades". Aquesta recerca, influïda especialment pel postmodernisme i el "gir cultural", procura apropar-se a la diversitat i a la varietat de vides i experiències que avui en dia trobem a les àrees rurals. El present article, proper a aquests tipus de treballs, defensa que no cal menystenir el que és ordinari de la vida rural o, el que és el mateix, allò que Chris Philo (1992) ha anomenat irònicament "Mr Average". Encara que les vides i les experiències de Mr Average poden semblar mundanes a primer cop d'ull, segons l'esperit del compromís crític d'Henri Lefebvre amb allò que és quotidià, podem trobar sovint, dins d'aquesta ordinarietat, compromisos i veritats fins i tot extraordinaris. L'article desenvolupa aquest argument a favor de l'estudi de la geografies rurals ordinàries examinant allò que és ordinari, allò que és extraordinari i allò que és extraordinàriament ordinari dins el context de la contraurbanització. Tanmateix, i tal com l'autor reitera a les conclusions, es defensa la recerca de l'extraordinari dins del que és ordinari a través de les possibilitats que ofereix la geografia rural.

[es] Desde, por lo menos, a principios de la década de 1990, una de las áreas de investigación más interesantes y productivas de la geografía rural, especialmente en Gran Bretaña pero también en otros lugares, ha sido la constituida por las "geografías rurales olvidadas". Este ámbito de investigación, influido principalmente por el postmodernismo y el "giro cultural", intenta aproximarse a la diversidad y a la variedad de vidas y experiencias que hoy en día encontramos en las áreas rurales. El presente artículo, próximo a este tipo de trabajos, defiende que no podemos menospreciar aquello que es ordinario de la vida rural o, lo que es lo mismo, aquello que Chris Philo (1992) ha apellidado irónicamente "Mr Average". Aunque las vidas y las experiencias de Mr Average pueden parecer al principio mundanas, según el espíritu del compromiso crítico de Henri Lefebvre con aquello que es ordinario, podemos encontrar a menudo, dentro de esta ordinariedad, compromisos y verdades incluso extraordinarias. El artículo desarrolla este argumento a favor del estudio de las "geografías rurales ordinarias" examinando tanto lo que es ordinario como lo que es extraordinario y extraordinariamente ordinario en el contexto de la contraurbanización. Sin embargo, y tal como el autor reitera en las conclusiones, se aboga por la búsqueda de lo extraordinario en lo que es ordinario a través de las posibilidades que ofrece la geografía rural.
[ca] L'assentament territorial de la població immigrada ha esdevingut una realitat tangible. La crisi econòmica ha aguditzat, a més, l'interès respecte als nivells de concentració d'aquesta població. En aquest sentit, la formació d'enclavaments ètnics, entesos com a espais residencials amb una representació significativa d'una població estrangera o més, s'ha convertit en un tema d'atenció particular dins les esferes acadèmica i política, però, a hores d'ara, són pocs els treballs que n'han abordat la formació i l'evolució de manera quantitativa. Mitjançant la implementació d'un mètode de classificació residencial que ens permet prendre la secció censal com a unitat d'anàlisi, ens proposem inventariar els diferents tipus d'espais explicitant les característiques demogràfiques bàsiques de les persones que hi resideixen. En particular, les dels habitants de les quaranta-vuit seccions censals que, l'any 2011, podien ser considerades enclavaments, tot avaluant quina ha estat la tendència, en termes de graus d'exclusivitat residencial, per al conjunt d'àrees d'assentament abans i durant la crisi econòmica.

[es] El asentamiento territorial de la población inmigrada se ha vuelto una realidad tangible. La crisis económica ha agudizado, además, el interés respecto a los niveles de concentración de dicha población. En este sentido, la formación de enclaves étnicos, entendidos como espacios residenciales con una representación significativa de una o más poblaciones extranjeras, se ha convertido en un tema de particular atención dentro de las esferas académica y política, pero, actualmente, son pocos los trabajos que han abordado su formación y evolución de manera cuantitativa. Nos proponemos, mediante la implementación de un método de clasificación residencial que nos permite tomar la sección censal como unidad de análisis, inventariar los diferentes tipos de espacios explicitando las características demográficas básicas de sus residentes. En particular, las de los habitantes de las cuarenta y ocho secciones censales que, en 2011, podían ser consideradas enclaves, y evaluando cuál ha sido la tendencia, en términos de grados de exclusividad residencial, para el conjunto de áreas de asentamiento antes y durante la crisis económica.
[ca] Entre les diferents tendències de la filosofia contemporània, l'anomenat "nou realisme" és probablement un dels més interessants. El "Nou Realisme" no és simplement un "retorn" a la realitat, un reconeixement banal i trivial de l'existència del món extern. Més aviat, és un moviment filosòfic polèmic (i per tant polític) contra el monopoli teòric, especialment en la filosofia continental, governada pel discurs filosòfic postmodern. Per tant, el Nou Realisme és una espècie d'antagonista filosòfic de la postmodernitat. No obstant això, no podem reduir el Nou Realisme a la simple crítica de la postmodernitat. De fet, el Nou Realisme és un moviment filosòfic multifacètic i estratificat. Hi ha molts Realismes Nous diferents. Aquests Nous Realismes inclouen diferents autors, línies i camins d'investigació, units per la crítica de la postmodernitat, però distingits de moltes maneres. L'objectiu d'aquesta contribució és doble. En primer lloc, es rastrejarà breument la història teòrica del Nou Realisme. En segon lloc, es posarà l'accent en les temàtiques més importants del nou realisme i, al mateix temps, en les diferents teories filosòfiques (Ferraris, Meillassoux, Gabriel, Boghossian, Harman, Gratton) desenvolupades sota la denominació de "Nou Realisme

[es] Entre las diferentes tendencias de la filosofía contemporánea, el llamado "nuevo realismo" es probablemente uno de los más interesantes. El "Nuevo Realismo" no es simplemente un "regreso" a la realidad, un reconocimiento banal y trivial de la existencia del mundo externo. Más bien, es un movimiento filosófico polémico (y por lo tanto político) contra el monopolio teórico, especialmente en la filosofía continental, gobernada por el discurso filosófico posmoderno. Por lo tanto, el Nuevo Realismo es una especie de antagonista filosófico de la posmodernidad. Sin embargo, no podemos reducir el Nuevo Realismo a la simple crítica de la posmodernidad. De hecho, el Nuevo Realismo es un movimiento filosófico multifacético y estratificado. Hay muchos Realismos Nuevos diferentes. Estos Nuevos Realismos incluyen diferentes autores, líneas y caminos de investigación, unidos por la crítica de la posmodernidad, pero distinguidos de muchas maneras. El objetivo de esta contribución es doble. En primer lugar, se rastreará brevemente la historia teórica del Nuevo Realismo. En segundo lugar, se pondrá el acento en las temáticas más importantes del nuevo realismo y, al mismo tiempo, en las diferentes teorías filosóficas (Ferraris, Meillassoux, Gabriel, Boghossian, Harman, Gratton) desarrolladas bajo la denominación de "Nuevo Realismo".
[ca] En aquest treball de fi de grau s'uneixen tres camps d'estudi: la traducció per a doblatge, l'animació rimada i l'ajust. El treball està organitzat en tres apartats: marc teòric, anàlisi dels problemes de traducció i conclusions. En darrer lloc, s'han afegit dos annexos: un recull dels codis d'ajust més utilitzats en català i l'altre, la traducció ajustada de l'episodi. En aquest treball de fi de grau s'uneixen tres camps d'estudi: la traducció per a doblatge, l'animació rimada i l'ajust. El treball està organitzat en tres apartats: marc teòric, anàlisi dels problemes de traducció i conclusions. En darrer lloc, s'han afegit dos annexos: un recull dels codis d'ajust més utilitzats en català i l'altre, la traducció ajustada de l'episodi.

[es] En este trabajo de fin de grado se unen tres campos de estudio: la traducción para doblaje, la animación rimada y el ajuste. El trabajo está organizado en tres apartados: marco teórico, análisis de los problemas de traducción y conclusiones. Por último, se han añadido dos apéndices: uno que recoge los códigos de ajuste más utilizados en catalán y el otro, la traducción ajustada del episodio. En este trabajo de fin de grado se unen tres campos de estudio: la traducción para doblaje, la animación rimada y el ajuste. El trabajo está organizado en tres apartados: marco teórico, análisis de los problemas de traducción y conclusiones. Por último, se han añadido dos apéndices: uno que recoge los códigos de ajuste más utilizados en catalán y el otro, la traducción ajustada del episodio.
[ca] La contaminació de l'aire és un dels factors que deterioren la qualitat ambiental de les ciutats, la seva habitabilitat i la salut dels seus habitants. Una de les estratègies viables per mitigar aquest tipus de contaminació és la implantació d'espais verds urbans, els quals redueixen els nivells de pol·lució a les grans urbs. L'objectiu del treball es centra a configurar una classificació de centres educatius -no verds, neutres i verds- en relació amb la seva qualitat ambiental, utilitzant com a variables els nivells de pol·lució atmosfèrica i de verd urbà al voltant d'aquests equipaments. Els resultats assenyalen que un percentatge alt són escoles neutres, mentre que les escoles no verdes es concentren a Barcelona. Les escoles verdes s'estenen per tot el territori metropolità. Aquest estudi conforma una eina important pel desenvolupament de polítiques públiques en planificació, educació i medi ambient en àmbits urbans.

[es] La contaminación del aire es uno de los factores que deterioran la calidad ambiental de las ciudades, su habitabilidad y la salud de sus habitantes. Una de las estrategias viables para mitigar este tipo de contaminación es la implantación de espacios verdes urbanos, los cuales reducen los niveles de polución en las grandes urbes. El objetivo del trabajo se centra en configurar una clasificación de centros educativos -no verdes, neutros y verdes- en relación a su calidad ambiental, utilizando como variables los niveles de polución atmosférica y de verde urbano en torno a estos equipamientos. Los resultados señalan que un porcentaje alto son escuelas neutras, mientras que las escuelas no verdes se concentran en Barcelona. Las escuelas verdes se extienden por todo el territorio metropolitano. Este estudio conforma una herramienta importante para el desarrollo de políticas públicas en planificación, educación y medio ambiente en ámbitos urbanos.
[ca] Aquest treball busca establir relacions entre taxonomies existents per extreure patrons de traducció en un videojoc, amb especial atenció als elements traduïbles i l'humor. S'utilitza com a corpus d'anàlisi la traducció EN>ES del videojoc Hearthstone (2014), un joc de cartes col·leccionables en línia. Per fer-ho, en primer lloc es proporciona un marc teòric que permet entendre amb profunditat la localització de videojocs. Posteriorment, es crea una metodologia que ofereix les eines necessàries per portar a terme l'anàlisi i finalment es presenten l'anàlisi i els resultats obtinguts. Aquesta anàlisi es materialitza, en primer lloc, en una pregunta d'investigació que respon si existeix una relació entre les tècniques de traducció de Molina i Hurtado (2002) i els elements traduïbles del videojoc de Mangiron i O'Hagan (2013). En segon lloc, en dues subpreguntes d'investigació que aprofundeixen en l'humor. La primera subpregunta planteja si existeix una relació entre les tècniques de traducció de Molina i Hurtado (2002) i els tipus d'humor de Zabalbeascoa (2001), i la segona indaga sobre si la tendència al traduir l'humor d'aquest videojoc és estrangeritzadora o domesticadora segons una escala proposada per Van Poucke (2012), basada en Venuti (2001). Amb tot això, s'aconsegueix contestar aquestes preguntes i constatar, d'una banda, la utilitat d'aquestes taxonomies a l'anàlisi de traduccions, i, d'altra banda, confirmar si la teoria es manifesta en la realitat en forma de patrons de traducció.

[es] Este trabajo busca establecer relaciones entre taxonomías existentes para extraer patrones de traducción en un videojuego, con especial atención en los elementos traducibles y el humor. Se utiliza como corpus de análisis la traducción EN>ES del videojuego Hearthstone (2014), un juego de cartas coleccionables en línea. Para hacerlo, en primer lugar se proporciona un marco teórico que permite entender con profundidad la localización de videojuegos. Posteriormente se crea una metodología que ofrece las herramientas necesarias para llevar a cabo el análisis y finalmente se presentan el análisis y los resultados obtenidos. Este análisis se materializa, en primer lugar, en una pregunta de investigación que responde a si existe una relación entre las técnicas de traducción de Molina y Hurtado (2002) y los elementos traducibles del videojuego de Mangiron y O'Hagan (2013). En segundo lugar, en dos subpreguntas de investigación que profundizan en el humor. La primera subpregunta plantea si existe una relación entre las técnicas de traducción de Molina y Hurtado (2002) y los tipos de humor de Zabalbeascoa (2001), y la segunda subpregunta indaga sobre si la tendencia al traducir el humor de este videojuego es extranjerizadora o domesticadora según una escala propuesta por Van Poucke (2012), basada en Venuti (2001). Con todo ello, se consigue responder esas preguntas y constatar, por un lado, la utilidad de las taxonomías en el análisis de traducciones, y, por otro lado, comprobar si la teoría se manifiesta en la realidad en forma de patrones de traducción.
[ca] La influència de la cultura i la societat italiana en la cultura i la llengua espanyola és innegable. Aquesta situació ha desembocat en un flux de préstecs entre totes dues llengües que s'estén des de moments anteriors al segle XII fins als nostres dies, existint una major profusió durant els segles XVI i XVII. Aquesta situació ha portat al fet que aquests termes presentin evolucions diverses i s'hagin adaptat en diferents variants. Per això, en aquest treball s'analitza el tracte donat als italianismes, des d'un punt de vista gràfic, fonològic i morfològic en tres obres lexicogràfiques espanyoles, elDUE, elDLEi el Diccionari Salamanca, amb la finalitat de determinar les diferències entre aquestes. Per a això es té en compte la informació etimològica i la cronologia d'aquests préstecs, així com el seu grau d'adaptació.

[es] La influencia de la cultura y la sociedad italiana en la cultura y la lengua española es innegable. Esta situación ha desembocado en unflujo de préstamos entre ambas lenguas que se extiende desde momentos anteriores al siglo XII hasta nuestros días, existiendo una mayor profusión durante los siglos XVI y XVII. Esta situación ha llevado a que estos términos presenten evoluciones diversas y se hayan adaptado en diferentes variantes. Por ello, en este trabajo se analiza el trato dado a los italianismos, desde un punto de vista gráfico, fonológico y morfológico en tres obras lexicográficas españolas, el DUE, el DLEy el Diccionario Salamanca, con el fin de determinar las diferencias entre estas. Para ello se tiene en cuenta la información etimológica y la cronología de estos italianismos, así como su grado de adaptación.