[ca] Els serveis socials i de salut necessiten (re)orientar-se cap a models d'atenció integrats i centrats en la persona que responguin a les demandes cada vegada més intenses, duradores i complexes de cures. L'objectiu és explorar i identificar diferents estratègies o palanques per al desenvolupament i implementació d'una atenció integrada social i sanitària per a persones majors que viuen en els seus domicilis a Catalunya. La tesi comprèn quatre estudis que combinen mètodes quantitatius i qualitatius. Estudi I, generem un consens sobre un model d'atenció sanitària i social integrada per a persones grans amb necessitats cròniques o complexes que viuen en els seus domicilis. Mètode e- Delphi modificat amb dues rondes. Ronda 1, partint d'un qüestionari elaborat a partir de la literatura, els experts van valorar la rellevància de 52 ítems. Ronda 2, en una discussió cara a cara, es van valorar els ítems que no van obtenir consens. Vam obtenir un alt consens, els experts van posar l'accent en un enfocament centrat en la persona i la comunitat, plans de treball personalitzats, lideratge compartit, innovació, sistemes digitals i equips transdisciplinars. Malgrat l'alt consens, observem àrees que requereix atenció, com la cultura professional. Estudi II, descrivim la intensitat i les conseqüències de la prestació de cures per als cuidadors informals de persones supervivents de ictus amb diferents graus de dependència; i identifiquem factors associats a la qualitat de vida relacionada amb les cures i a la felicitat dels cuidadors. Anàlisi transversal de dades prospectives recollides en un estudi de cost-utilitat paral·lel a l'assaig clínic RACECAT. Van participar 132 parelles cuidador-persona cuidada. La majoria dels cuidadors eren dones. La intensitat de cures va oscil·lar entre una mitjana de 24h/setmana per a la dependència lleu i 40h/setmana per a la severa. Ser dona (coeff.-0,23;IC 95%:-0,40,-0,07), més hores de cura (-0,37;-0,53,-0,21) i la supervisió constant es van associar amb una major càrrega del cuidador independentment del grau de dependència. La càrrega del cuidador (0,46;0,30-0,61) i l'ansietat o depressió del receptor de la cura (-0,19;-0,34,-0,03) es van associar amb una menor felicitat del cuidador. Això confirma la necessitat de desenvolupar intervencions de respir i de suport psicosocial al cuidador. Estudi III, descrivim el disseny i desenvolupament d'una plataforma digital per a l'elaboració i monitoratge de plans de salut per a persones grans amb necessitats complexes d'atenció i usuàries d'un servei d'atenció domiciliària. Seguim un procés iteratiu centrat en l'usuari amb desenvolupament àgil, metodologies de recerca i el marc d'intervencions complexes. Persones grans, cuidadors i professionals sanitaris i socials van participar a través d'entrevistes, grups focals i consensos. Aquest nou procés de disseny podria inspirar el desenvolupament de solucions d'atenció digital integrades. Estudi IV identifiquem estratègies d'implementació per a optimitzar l'accessibilitat, acceptabilitat i adaptabilitat de les intervencions de salut mòbil per a millorar l'activitat física en persones majors fràgils, mitjançant un procés de codisseny. Van participar persones grans, agents comunitaris i professionals sanitaris. Identifiquem 27 estratègies agrupades en: estratègies generals per a reduir les barreres; estratègies específiques per a facilitar l'ús d'aplicacions digitals; estratègies per a facilitar la participació en grups d'exercicis virtuals; i estratègies de suport extern. El rànquing d'estratègies, van ser: alfabetització digital, avaluació de capacitats digitals, suport tecnològic, seguiment telefònic setmanal, exercicis personalitzats i exercicis virtuals en grups petits. Aquesta tesi és rellevant per a les polítiques i té aplicacions pràctiques per a gestors i professionals. La participació de les parts interessades va millorar el coneixement de les estratègies d'implementació adaptades al context. El disseny d'aquesta tesi, des del model fins a palanques específiques com els cuidadors, la tecnologia i la promoció de la salut és fonamental per a orientar futures línies de recerca enfocades en la implementació.

[en] Health and social services need to refocus themselves towards integrated, person centered models of care that answers to the increasingly intense, long-term and complex demands for care. The aim of this thesis is to explore and identify different strategies or levers for the development and implementation of integrated social and healthcare for older adults living at home in Catalonia. This thesis is structured into four studies that combine quantitative and qualitative methods. Study I, we generated a consensus on a model of integrated health and social care for older adults with chronic or complex needs living at home. Modified e-Delphi method with two rounds. In Round 1, based on a literature-based questionnaire, the experts assessed the relevance of 52 items. In round 2, in a face-to-face discussion, items that did not reach consensus were assessed. High consensus was obtained, with experts emphasizing a person- and community-centered approach, personalized work plans, shared leadership, innovation, digital systems and transdisciplinary teams. Despite the high consensus, we highlighted areas that require attention, such as professional culture. Study II, we describe the intensity and consequences of caregiving for informal caregivers of stroke survivors with different degrees of dependence; and identify factors associated with caregiving-related quality of life and caregiver happiness. Cross-sectional analysis of prospective data collected in a cost-utility study alongside the RACECAT trial in Catalonia. A total of 132 care receiver-caregiver pairs participated. The majority of the caregivers were women. The care intensity ranged from a mean of 24h/week for mild to 40h/week for severe dependence. Being a woman (coeff.-0.23; 95%CI: -0.40, -0.07), spending more time in care tasks (-0.37; -0.53, -0.21) and care receiver need of constant supervision (0.31; -0.47, -0.14) were associated with higher burden of care, irrespective of the degree of dependence. Caregiver burden (0.46; 0.30-0.61) and care receiver anxiety or depression (-0.19; -0.34, -0.03) were associated with lower caregiver happiness. This finding suggest the need to develop respite and psychosocial support interventions for caregiver. Study III, we described the design and development of a digital platform for the development and monitoring of health plans for older adults with complex care needs and users of home care services. We followed an iterative process of usercentered, environmentally adapted design with agile development, research methodologies, and the framework of complex interventions. Older adults, caregivers, and health and social service professionals participates through interviews, focus groups, and consensus. This novel design process could inspire the development of integrated digital care solutions. Study IV, we identified implementation strategies to optimize the accessibility, acceptability and adaptability of mobile health interventions to improve physical activity in frail older adults, through a co-design process. Older adults, community agents, and health professionals participated in this study. We identified 27 strategies grouped into: general strategies to reduce barriers, specific strategies to facilitate the use of a digital application, specific strategies to facilitate participation in virtual exercise groups, and specific strategies to facilitate external support. The ranking of strategies are digital literacy, digital skills assessment, technology support, weekly telephone follow-up, personalization exercises, and virtual exercises in small groups. This thesis is policy relevant and the findings can have practical applications for managers and practitioners. The participation of all stakeholders has allowed us to obtain their perspectives and experiences, contributing to gaining knowledge of levers or implementation strategies adapted to the context. The overall design of this thesis, from the general concepts of the model, followed by the analysis of specific levers such as caregivers, technology, and health promotion, has been fundamental to guide future lines of research focused on implementation.