[ca] La tesi analitza com Xile va passar de posseir un Estat subsidiari a tenir un Estat social sense que intervingués una modificació expressa a la Constitució de 1980 i com allò va influir en la dimensió organitzativa de l'Administració de l'Estat, cosa que, fet i fet, va implicar-ne una veritable transformació de la forma política de l'Estat de Xile. Per complir aquest objectiu, la tesi examina el principi de subsidiarietat i l'Estat subsidiari en el dret públic xilè, abordant-se els orígens del principi esmentat, així com el concepte d'Estat subsidiari. Així mateix, s'analitza la subsidiarietat en el dret constitucional comparat i la consagració de l'Estat subsidiari a la Constitució del 1980. Finalment, s'estudia la recepció jurisprudencial del principi de subsidiarietat a Xile i com aquest ha informat les actuacions dels diferents governs. Així mateix, la tesi analitza les raons per les quals se sosté que l'Estat social s'ha erigit com una nova fórmula política – constitucional al dret públic xilè. Per a aquesta comesa, s'estudia la procura existencial com a antecedent de l'Estat social. Posteriorment, s'examina el concepte d'Estat social i com aquest ha esdevingut un fenomen sociopolític a Xile, finalitzant amb la identificació de les regles de la Constitució de 1980 que han possibilitat la incorporació de l'Estat social al dret xilè. Consecutivament, la tesi examina com s'ha produït la transformació de la clàusula política de la Constitució de 1980, centrant-ne l'anàlisi particularment com es va donar pas d'un Estat subsidiari cap a un Estat social. Per a aquests efectes, es revisa la mirada de la societat xilena respecte de la Constitució, aturant-se en la manca de legitimitat. Després, s'estudia l'anomenat dèficit garantístic dels drets socials, cosa que ha comportat deslegitimar la vigència de la Constitució de 1980. Posteriorment s'analitza la demanda de la satisfacció de drets socials per part de l'Estat i com la manca de densitat de la regulació constitucional ha permès passar d'un Estat subsidiari a un Estat social sense que hi hagi una reforma constitucional, responent-se la pregunta relativa a si va passar una mutació constitucional a Xile. Finalment, la tesi estudia les conseqüències institucionals de les transformacions del dret públic xilè produïdes a partir del 1990. En aquest sentit, s'examina com el canvi del paradigma polític va permetre la construcció d'una administració prestacional orientada a la procura existencial, així com un Estat social encobert. Així mateix, es revisen les intervencions del legislador xilè que van donar cabuda al nou paradigma prestacional, per després analitzar les conseqüències que van tenir les transformacions assenyalades en el període 1990-2010. Posteriorment, s'adona de les raons per les quals se sosté que l'Estat social no és la solució del problema a la desigualtat ni tampoc de la satisfacció dels drets socials a Xile, concloent amb l'estudi relatiu a la necessitat de reorganitzar la institucionalitat estatal xilena amb objectiu final construir un Estat garant.

[en] This dissertation analyzes how Chile went from owning a Subsidiary State to having a Social State without an express modification in the Constitution of 1980 and how that influenced the organizational dimension of the Administration, which involved a transformation of the political form of the State of Chile. To achieve this objective, the dissertation examines the principle of subsidiarity and the Subsidiary State in Chilean public law, addressing the origins of this principle, as well as the concept of a Subsidiary State. It also analyses subsidiarity in comparative constitutional law and the establishment of the Subsidiary State in the Constitution of 1980. Finally, the investigation examines the judicial reception of the principle of subsidiarity in Chile and how it has informed the actions of different governments since the establishment of the Chilean Constitution. The dissertation also analyzes the reasons why it is argued that the Social State has emerged as a new political formula in Chilean public law. For this aim, the concept of provision of public utilities and public services (Daseinsvorsorge) is studied as a foundation of the Social State. Then, the concept of the Social State and how this has become a social - political phenomenon in Chile are analyzed, finishing with the identification of the rules contained in the Constitution of 1980 that have made it possible to incorporate the Social State into Chilean public law. Consecutively, the dissertation examines how the transformation of the political clause of the Constitution of 1980 has occurred, focusing the analysis particularly on how a Subsidiary State was transformed into a Social State. For these purposes, the gaze of Chilean society on the Constitution of 1980 is reviewed, focusing on its lack of legitimacy. Then, the so-called guarantee deficit of social rights is studied, which has led to delegitimize the Constitution of 1980 in its exercise and validity. Then, it analyzes the demand for the satisfaction of social rights by the State and how the lack of density of the constitutional regulation of the Subsidiary State has allowed it to own a Social State without constitutional reform in the matter, answering the question of whether a constitutional mutation occurred in Chile during the observed period. Finally, the dissertation focuses on the institutional consequences of the transformations of Chilean public law since 1990. In this sense, it examines how the change of the political paradigm in Chile allowed building an Administration oriented to Daseinsvorsorge and a hidden Social State. Additionally, the interventions of the Chilean legislator that allowed the new paradigm are reviewed, to then analyze the consequences of the transformations of Chilean public law during the period from 1990 to 2010. Subsequently, the reasons why it is argued that the Social State is not the solution to the problem of inequality in Chile nor the satisfaction of social rights are reviewed, concluding with the study on the need to reorganize the institutions of the State of Chile, with the final objective of building a Guarantor State.