[ca] La investigació dels conceptes emocionals ha cridat l'atenció especialment a investigadors i lingüistes durant les últimes dècades, terreny en què han destacat estudis des de la perspectiva semàntica cognitiva. Al mateix temps, el desenvolupament de la lingüística de corpus també ha possibilitat les investigacions d'aquest àmbit cap a un nivell més profund. Ha passat del procés introspectiu a l'enfocament basat en corpus (corpus-based approach) i posteriorment fins a l'actual aproximació corpus-driven. Tot i el desenvolupament en ple apogeu de l'estudi dels conceptes emocionals, hi ha encara buits que demanen noves recerques per cobrir-los. Un és el que indica Kövecses sobre la necessitat d'estudis dedicats a la comparació intralingüística de la conceptualització d'un concepte al llarg de diferents períodes històrics i la comparació interlingüística (o intercultural) entre diferents llengües (Kövecses, 2003). Una altra renovació que s'espera en aquest terreny d'estudi està relacionada amb la innovació de la metodologia i / o la perspectiva d'anàlisi. Gràcies al desenvolupament en profunditat de la lingüística de corpus i amb la construcció i finalització dels corpus de llengua, s'ha possibilitat fer estudis d'aquest tipus des de perspectives empíriques basades en estadístiques, generant investigacions inductives des de l'enfocament corpus-driven i quantitatives que aportarien nous descobriments. Així, amb la present tesi s'ha intentat esbrinar l'estructuració semàntica relativament completa de l''amor' -que inclou tant els significats nuclears i els relativament més perifèrics com la proximitat conceptual i la prosòdia semàntica-, centrant-nos en estudiar, des de la perspectiva inductiva i quantitativa, les similituds i diferències mostrades en les comparacions diacrònica en espanyol (segles XIX i XX) i intercultural entre l'espanyol i el xinès.

[es] La investigación de los conceptos emocionales ha llamado la atención especialmente a investigadores y lingüistas durante las últimas décadas, terreno en que han destacado estudios desde la perspectiva semántica cognitiva. Al mismo tiempo, el desarrollo de la lingüística del corpus también ha posibilitado las investigaciones de este ámbito hacia un nivel más profundo. Ha pasado del proceso introspectivo al enfoque basado en corpus (corpus-based approach) y posteriormente hasta la actual aproximación corpus-driven. A pesar del desarrollo en pleno apogeo del estudio de los conceptos emocionales, existen todavía lagunas que requieren nuevas investigaciones para llenar el vacío. Una es lo indicado por Kövecses acerca de la necesidad de estudios dedicados a la comparación intralingüística de la conceptualización de un concepto a lo largo de distintos periodos históricos y la comparación interlingüística (o intercultural) entre distintas lenguas (Kövecses, 2003). Otra renovación que se espera en este terreno de estudio se ubica en la innovación de la metodología y/o la perspectiva del análisis. Gracias al desarrollo en profundidad de la lingüística de corpus y con la construcción y finalización de los corpus de lengua, se ha posibilitado realizar estudios de este tipo desde perspectivas empíricas basadas en estadísticas, generando investigaciones inductivas desde el enfoque corpus-driven y cuantitativas que conllevarían descubrimientos nuevos. Así, con la presente tesis se ha intentado averiguar la estructuración semántica relativamente completa del 'amor' -que incluye tanto los significados nucleares y los relativamente más periféricos como la proximidad conceptual y la prosodia semántica-, enfocándonos en estudiar, desde la perspectiva inductiva y cuantitativa, las similitudes y diferencias mostradas en las comparaciones diacrónica en español (siglos XIX y XX) e intercultural entre el español y el chino.