[ca] Aquesta tesi analitza com es gestionen les llengües a famílies amb com a mínim un progenitor anglòfon transnacional (PAT) resident a l'àmbit metropolità de Barcelona. L'estudi es centra en les llengües que els PATs usen amb familiars, sobretot pel que fa a la transmissió lingüística intergeneracional. L'estudi combina mètodes quantitatius i qualitatius, i perspectives macro i micro per considerar les influències múltiples sobre l'ús linguistic a differents nivells. Com a actors primaris de la gestió lingüística familiar (GLF), s'analitza com els progenitors fan, justifican, implementen i revisen els usos lingüístics familiars. La primera fase de l'estudi contextualitza la segona mitjançant una descripció sociodemogràfica i sociolingüística de 164 PATs i les seves famílies. S'hi utilitzen dades quantitatives del qüestionari lingüística familiar (QLF) que representen 614 individus (331 progenitors i 283 fills). Els enquestats tenen un estatus socioeconòmic relativament alt comparat amb altres poblacions de migrants i són força mobils, sovint per motius professionals. Els PATs utilitzen molt d'anglès dins l'àmbit familiar, cosa que correspon amb una taxa alta de transmissió intergeneracional tant quan es mesura segons la competència lingüística com quan es mesura segons l'ús lingüístic dels fills. A l'hora de fer l'anàlisi es generen uns índexs d'ús lingüístic familiar per a cada tipus d'interacció familiar, els quals s'empren per al procediment d'anàlisi de conglomerats. S'identifiquen quatre perfils de família. Els primers dos conglomerats són els més grans: conglomerat 1 (n=47) representa famílies bilingües castellà-anglès i conglomerat 2 (n=94) representa famílies monolingües en anglès. El tercer conglomerat inclou 15 famílies trilingües en què els pares utilitzen castellà entre ells, però anglès i català amb els fills. El quart conglomerat és el més petit i conté només 8 famílies bilingües català-anglès. La segona fase implica l'anàlisi qualitativa de dades d'entrevista amb 26 PATs que representen els diferents perfils familiars i els tres rangs d'edat dels fills (0-5, 6-11 i 12-16). Gairebé tots els progenitors narren processos de presa de decisions GLF conscients i detallen ambiciosos resultats lingüístics esperats per als seus fills. Molts esperen que els seus fills aconsegueixin nivells de parlant nadiu o propers d'anglès, castellà i català a més de competències en llengües estrangeres addicionals. Els progenitors donen molta importància a l'anglès. El relacionen estretament amb ideologies d'autenticitat i identitat. A la vegada subratllen els avantatges que pot donar als seus fills com a llengua franca global i capital linguistic valuós. Es considera que el castellà i el català també són importants, encara que els perfils diferents demostren orientacions variades pel que fa al català. Es consideren rellevants les diferències entre les maneres en que els progenitors expliquen jerarquies globals i locals. Pel que fa a les estratègies de FLM, es noten poques diferències entre perfils. Els progenitors realitzen algunes estratègies ells mateixos, incloent-hi la selecció conscient de llengua i el suport als processos d'alfabetització dels seus fills, mentre n'habiliten d'altres mitjançant la gestió d'actors externs segons les avaluacions de l'input linguistic global dels fills. Fonts externes d'input d'anglès inclouen la television i els mitjans digitals, la família i els amics al país d'origen, i xarxes locals de trobada amb altres nens anglòfons. Quan avaluen processos de GLF, la majoria dels progenitors es mostren molt satisfets amb els resultats lingüístics demostrats pels seus fills fins el moment. Molts admeten que les seves expectatives inicials s'han superat. No obstant, alguns progenitors expressen la seva decepció: més pel nivell d'anglès dels seus fills que pel nivell de castellà o català. Curiosament, els progenitors del conglomerat 1 demostren més insatisfacció. S'espera que les troballes d'aquesta tesi contribuiran a la contextualització de més recerca sobre PATs no sols a Barcelona sinó arreu; a la millora dels consells per als progenitors i educadors involucrats en aquest tipus de famílies; a la comprensió dels diversos processos de socialització lingüística que viuen els migrants transnacionals; i a la construcció de teoria sobre el paper que tenen respecte als processos de presa de decisions GLF en famílies d'aquesta mena.

[en] This thesis assesses how languages are managed in families with at least one transnational anglophone parent (TAP) resident in the metropolitan region of Barcelona. The languages chosen by TAPS for use with family members and especially for intergenerational transmission are the focus of the analysis, which combines quantitative and qualitative methods, macro and micro perspectives in order to account for the multiple influences that language choice is subject to at different levels. The way in which family language choices are made, justified, implemented and revised by parents as the (at least initially) primary actors of family language management (FLM) are then analysed. The first stage of the study contextualises the second by means of a sociodemographic and sociolinguistic description of 164 TAPs and their families, using quantitative data from the Family Language Questionnaire representing 614 individuals (331 parents and 283 children). The responding parents are of relatively high socio-economic status compared to other migrant groups and are fairly mobile, often for professional reasons. A considerable amount of English is used by TAPs within the family, which corresponds to its high rate of intergenerational transmission, both when measured according to children's language ability and use. Family language use indexes, created for each type of interaction, are then used in cluster analysis procedure to identify four distinct profiles. The first two clusters are the largest: cluster one (n=47) representing Castilian-English bilingual families and cluster two (n=94) representing monolingual English families. The third cluster includes fifteen trilingual families whose parents use Castilian with each other but English and Catalan with the children, and the fourth cluster is the smallest, made up of just eight Catalan-English bilingual families. The second stage involves the qualitative analysis of interview data with 26 TAPs who represent the different family profiles and three age ranges of children (0-5, 6-11 and 12-16). Almost all parents recount conscious FLM decision-making processes and detail ambitious intended linguistic outcomes for their children, with many hoping for their children to attain native or native-like levels of English, Castilian and Catalan, as well as abilities in additional foreign languages. English is given high importance by all parents, who link it closely with ideologies of authenticity and identity whilst simultaneously underlining how advantageous it might be for their children as a global lingua franca and valuable linguistic capital. Castilian and Catalan are also considered important, although the different profiles demonstrate varying orientations towards Catalan. Differences in the way parents relate global and local language hierarchies are understood to account for this. In terms of FLM strategies, few differences are noted between profiles. Parents enact some strategies themselves, including conscious language choice and literacy support, while they enable others by managing external actors according to their assessments of their children's overall language input and the opportunities available. External sources of English input include television and digital media, family and friends from the home country, and local networks of playdates with other English-speaking children. When evaluating FLM processes, most parents express considerable satisfaction with their children's linguistic outcomes so far. Several admit that their initial expectations have been exceeded. Nevertheless, some parents express disappointment: most for their children's level of English but one for Castilian and Catalan. Interestingly, most dissatisfaction is found in the discourse of TAPs from cluster one. It is hoped that the insights gained from the present thesis will help to contextualise further research on TAPs raising children plurilingually not only in Barcelona but generally; to provide more specific guidance to concerned parents; to shed light on the different language socialisation processes experienced by transnational migrants and to build theory relating to how these inform FLM decision-making processes.