BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] La mobilitat aèria urbana (UAM) sembla cada cop més a prop. És probable que en pocs anys hi hagi drones a les ciutats que portaran productes, i no només això; també podria haver-hi un sistema de taxi aèri que seria una solució alternativa de mobilitat per tal de reduir el trànsit a les carreteres. El present treball tracta de com s'hauria d'adaptar una part del districte de l'Eixample, a la ciutat de Barcelona, per a que la mobilitat aèria urbana fos una realitat. L'objectiu és construir un model que simuli el comportament dels drones i dels clients per extreure resultats estadístics i treure'n conclusions. Primer s'analitzen algunes empreses que treballen en aquest sector per entendre com funcionaria la mobilitat aèria urbana i per veure quin tipus de vehicles s'estan construint i com s'està preparant la logística necessària per implementar aquest nou medi de transport a les ciutats. Després es fa una planificació prèvia de com seria a la realitat el que es vol simular i es procedeix a explicar la simulació realitzada amb SimEvents, de Simulink. Abans s'explica el planificador de rutes programat a Matlab que ha sigut necessàri per a poder fer bé la simulació. Finalment hi ha els resultats finals i les conclusions. A les conclusions es diu que els drones de quatre passatgers no són els més òptims per aquest sistema, sino que seria millor utilitzar drones de dos passatgers; que el programa utilitzat potser no és l'òptim; i, amb els resultats d'un pressupost aproximat, que es començaria a generar benefici al sisè any.

[es] La movilidad aérea urbana (UAM) parece cada vez más cerca. Es probable que en pocos años haya drones por las ciudades que llevarán productos, y no sólo eso; también podría haber un sistema de taxi aéreo que sería una solución alternativa de movilidad para reducir el tráfico en las carreteras. El presente trabajo trata de cómo se debería adaptar una parte del distrito del Eixample, en la ciudad de Barcelona, para que la movilidad aérea urbana fuera una realidad. El objetivo es construir un modelo que simule el comportamiento de los drones y de los clientes para extraer resultados estadísticos y sacar conclusiones. Primero se analizan algunas empresas que trabajan en este sector para entender cómo funcionaría la movilidad aérea urbana y para ver qué tipo de vehículos se están construyendo y cómo se está preparando la logística necesaria para implementar este nuevo medio de transporte en las ciudades. Después se hace una planificación previa de cómo sería en la realidad lo que se quiere simular y se procede a explicar la simulación realizada con SimEvents, de Simulink. Previamente se explica el planificador de rutas programado a Matlab que ha sido necesario para poder realizar la simulación. Finalmente están los resultados finales y las conclusiones. En las conclusiones se dice que los drones de cuatro pasajeros no son los más óptimos para este sistema, sino que sería mejor utilizar drones de dos pasajeros; que el programa utilizado quizá no es el óptimo; y, con los resultados de un presupuesto aproximado, que se empezaría a generar beneficio al sexto año.
[ca] Les característiques del territori metropolità actual, producte de la combinació d'una estructura física intricada i un procés d'ocupació llarg i complex, junt amb les perspectives d'evolució futura de les demandes d'espai per residència i activitat econòmica, han plantejat una sèrie de reptes que són els que primordialment tenen que afrontar el Planejament Territorial de la Regió Metropolitana de Barcelona. En el present article s'analitzen diverses alternatives de desenvolupament territorial amb la finalitat de valorar les possibilitats d'aplicació de cadascuna d'elles a la realitat de la Regió Metropolitana de Barcelona i, sobre tot, els avantatges i els inconvenients que comportarien a la seva població, la seva economia i el seu medi natural. Són, doncs, alternatives d'ocupació física de la regió que, més enllà de la disposició concreta dels diversos elements, suposen grans models de desenvolupament territorial. Finalment, l'article conclou amb la consideració sobre el paper del pla com a guia per l'ordenació territorial a la Regió Metropolitana de Barcelona, entesa com un espai multi-nodal, on en un marc de sostenibilitat ambiental es puguin desenvolupar les polítiques territorials que facin possible la cohesió social i l'eficiència econòmica d'aquest territori regional i de Catalunya en el seu conjunt.

[es] Las características del territorio metropolitano actual, producto de la combinación de una estructura física intrincada y un proceso de ocupación largo y complejo, junto con las perspectivas de evolución futura de las demandas de espacio para residencia y actividad económica, han planteado una serie de retos que son los que primordialmente tiene que afrontar el Planeamiento Territorial de la Región Metropolitana de Barcelona. En el presente artículo se analizan diversas alternativas de desarrollo territorial con el fin de valorar las posibilidades de aplicación de cada una de ellas a la realidad de la región metropolitana de Barcelona y, sobre todo, las ventajas e inconvenientes que comportarían a su población, su economía y su medio natural. Son, pues, alternativas de ocupación física de la región que, más allá de la disposición concreta de los diversos elementos, suponen grandes modelos de desarrollo territorial. Finalmente, el artículo concluye con la consideración sobre el papel del plan como guía para la ordenación territorial de la Región Metropolitana de Barcelona, entendida como un espacio multi-nodal, donde en un marco de sostenibilidad ambiental se puedan desarrollar las políticas territoriales que hagan posible la cohesión social y la eficiencia económica de este territorio regional y de Cataluña en su conjunto.
[ca] En aquest projecte, es dissenya un microprocessador neuronal per ser implementat en FPGAs. Aquesta tecnologia consisteix en un processador softcore basat en RISC-V descrit amb SystemVerilog que s'utilitza per controlar un coprocessador encarregat d'executar una xarxa neuronal spiking amb propagació directa descrita amb VHDL. El control es fa amb senyals que es generen a partir d'instruccions SIMD personalitzades definides en una extensió del conjunt d'instruccions RSIC-V. Per fer-ho, es modifica el processador de manera que pugui detectar i descodificar les noves instruccions emmagatzemades a la seva memòria de programa. Per facilitar la tasca de definir el contingut de la memòria del programa, s'utilitza un codi escrit en C i es desenvolupa un conjunt d'instruccions C personalitzades. Aquestes instruccions es basen en l'ús de macros i inline assembly, i la seva finalitat és facilitar i permetre l'ús de les instruccions personalitzades RISC-V en el codi d'alt nivell. Per demostrar el correcte funcionament del projecte, se simula el microprocessador neuronal i després es prova a l'FPGA d'una placa de desenvolupament Nexys 4, amb el coprocessador implementat per resoldre el problema XOR. La implementació del coprocessador es replica amb C i s'executa a l'FPGA utilitzant només el processador predeterminat sense modificar. Finalment, els resultats s'analitzen i es comparen per determinar les compensacions entre els dos enfocaments en termes de temps d'execució, consum d'energia i espai utilitzat.

[es] En este proyecto, se diseña un microprocesador neuronal para su implementación en FPGAs. Esta tecnología consiste en un procesador softcore basado en RISC-V descrito con SystemVerilog que se utiliza para controlar a un coprocesador encargado de ejecutar una red neuronal spiking con propagación directa descrita con VHDL. El control se realiza con señales que se generan a partir de instrucciones SIMD personalizadas definidas en una extensión del conjunto de instrucciones RSIC-V. Para ello, se modifica el procesador de forma que pueda detectar y descodificar las nuevas instrucciones almacenadas en su memoria de programa. Para facilitar la tarea de definir el contenido de la memoria del programa, se utiliza un código escrito en C y se desarrolla un conjunto de instrucciones C personalizadas. Estas instrucciones se basan en el uso de macros e inline assembly, y su finalidad es facilitar y permitir el uso de las instrucciones personalizadas RISC-V en el código de alto nivel. Para demostrar el correcto funcionamiento del proyecto, se simula el microprocesador neuronal y después se prueba en la FPGA de una placa de desarrollo Nexys 4, con el coprocesador implementado para resolver el problema XOR. La implementación del coprocesador se replica con C y se ejecuta en la FPGA utilizando sólo el procesador predeterminado sin modifcar. Por último, los resultados se analizan y se comparan para determinar las compensaciones entre ambos enfoques en términos de tiempo de ejecución, consumo de energía y espacio utilizado.
[ca] El fragment Blesa 7 es troba al Poble-Sec en el límit de la trama urbana amb Montjuïc. Forma part d'una illa molt densa on es combinen habitatges i els últims vestigis de l'activitat industrial de la zona. El projecte tracta de com reconectar el barri amb Montjuïc incorporant als usos existents (habitatge i un coworking) un centre cívic, habitatges dotacionals i un local comercial. El projecte conecta amb els accesos del parc de la primavera amb dues conexions a través de l'actuació, una interior, que forma un nou espai públic ajardinat, i una a través de l'eix Blai- Blesa, formant una millora de la cantonada existent. El projecte aprofita la bona orientació i ubicació del lloc, amb habitages i espais predominantment passants orientats a sud i amb vistes a Montjuïc i a la ciutat. La bona conexió de l'emplçament tant amb Montjuïc com amb la ciutat fa que sigui un emplaçamenbt òptim per fer habitages. L'ubicació d'un centre cívic al costat de Montjuïc aporta a més un espai on es poden desenvolupar moltes activitats relacionades amb el seu entorn.

[es] El Fragmento Blesa 7 se encuentra en el Poble-Sec en el límite de la trama urbana con Montjuïc. Forma parte de una manzana muy densa donde se combinan viviendas con los últimos vestigios de la actividad industrial de la zona. El proyecto trata sobre como reconectar el barrio con Montjuïc incorporando a los usos existentes (vivienda y un coworking) un centro cívico, viviendas dotacionales y un local comercial. El proyecto conecta con los accesos del parque de la primavera con dos conexiones a través de la actuación, una interior, que forma un nuevo espacio público ajardinado y una a través del eje Blai-Blesa, formando una mejora de la esquina existente. El proyecto aprovecha la buena orientación y ubicación del lugar, con viviendas y espacios predominantemente pasantes orientados a sur y con vistas a Montjuïc y la ciudad. La buena conexión del emplazamiento tanto con Montjuïc como con la ciudad hacen de este un emplazamiento óptimo para realizar viviendas. La ubicación de un centro cívico al lado de Montjuïc aporta además un espacio donde se pueden desarrollar actividades relacionadas con su entorno.
[ca] WiMAX és l'acrònim de " Worldwide Interoperability for Microwave Access ". La tecnologia WiMAX és cada vegada més popular i està millorant contínuament. Una de les seves principals característiques és que pot cobrir grans àrees geogràfiques gràcies a les estacions base. Per tant, servir a un gran nombre d'estacions mòbils (Mobile Stations, MS) requereix un handover eficaç. En aquesta tesi, ens centrem en millorar l'eficiència del handover mitjançant la proposta d'un algoritme per a les xarxes WiMAX. L'algoritme depèn de la relació senyal a soroll (SNR) rebuda de les estacions base de destinació (Target Base Station, TBS) a l'estació mòbil (MS). L'algoritme de handover proposat també es basa en els mesuraments de capacitat lliure a les estacions base (BSS) amb la finalitat d'optimitzar la decisió del handover . Dissenyem els algoritmes proposats emprant Riverbed Modeler versió 18 que s'executa en el sistema operatiu Windows.

[es] WiMAX es el acrónimo de "Worldwide Interoperability for Microwave Access". La tecnología WiMAX es cada vez más popular y está mejorando continuamente. Una de sus principales características es que puede cubrir grandes áreas geográficas gracias a las estaciones base. Por lo tanto, servir a un gran número de estaciones móviles (Mobile Stations, MS) requiere un handover eficaz. En esta tesis, nos centramos en mejorar la eficiencia del handover mediante la propuesta de un algoritmo para las redes WiMAX. El algoritmo depende de la relación señal a ruido (SNR) recibida de las estaciones base de destino (Target Base Station, TBS) en la estación móvil (MS). El algoritmo de handover propuesto también se basa en las mediciones de capacidad libre en las estaciones base (BSS) con el fin de optimizar la decisión del handover. Diseñamos los algoritmos propuestos empleando Riverbed Modeler versión 18 que se ejecuta en el sistema operativo Windows.
[ca] Aquest treball té com a objectiu impulsar les energies renovables, en concret, energia fotovoltaica com a font principal o complementària de subministrament elèctric, combinat amb la domòtica i l'IoT (Internet of Things) duent a terme una gestió eficient de la mateixa i el control a disposició de l'usuari pel seu confort. Tot i la inversió econòmica inicial que requereix aquesta tecnologia, l'amortització d'aquesta es veurà reflectida a l'estalvi anual que suposa gràcies a la nova llei d'autoconsum RD (Reial Decret) 244/2019 i totes les seves modificacions. Per al control i la gestió d'energia obtinguda de les plaques solars es proposa una unitat de monitorització del sistema com a microcontrolador, que s'encarregarà d'obtenir paràmetres com la temperatura exterior i interior de l'habitatge, el nivell d'il·luminació per realitzar accions d'estalvi, l'estat de les bateries, la potència consumida, el nivell d'irradiància i producció energètica dels panells, a més de la senyalització de diferents alarmes. Els elements que formen part de la domòtica es comunicaran via Wi-Fi amb la unitat principal i la informació obtinguda serà emmagatzemada en una base de dades la qual es podrà consultar per mitjà d'una aplicació mòbil i/o ordinador. L'usuari podrà des d'aquesta, activar i desactivar funcions i actuadors, a més de tenir a la seva disposició dades com el consum energètic que s'està produint a temps real.

[es] El presente trabajo tiene el objetivo de impulsar las energías renovables, en concreto, energía fotovoltaica como fuente principal o complementaria de abastecimiento eléctrico, combinado con la domótica y el IoT (Internet of Things) llevando a cabo una gestión eficiente de la misma y el control a disposición del usuario para su confort. A pesar de la inversión económica inicial que requiere esta tecnología, la amortización de esta se verá reflejada en el ahorro anual que supone gracias a la nueva ley de autoconsumo RD (Real Decreto) 244/2019 y todas sus modificaciones. Para el control y la gestión de energía obtenida de las placas solares se propone una unidad de monitorización del sistema a modo de microcontrolador, que se encargará de obtener parámetros como la temperatura exterior e interior de la vivienda, el nivel de iluminación para realizar acciones de ahorro, el estado de las baterías, la potencia consumida, el nivel de irradiancia y producción energética de los paneles, además de la señalización de distintas alarmas. Los elementos que forman parte de la domótica se comunicarán vía Wi-Fi con la unidad principal y la información obtenida será almacenada en una base de datos la cual se podrá consultar a través de una aplicación móvil y/u ordenador. El usuario podrá desde la misma activar y desactivar funciones y actuadores además de tener a su disposición datos como el consumo energético que se está produciendo a tiempo real.
[ca] L'objectiu d'aquest projecte és la de dissenyar la part mecànica i electrònica d'un cotxe teledirigit. En la part mecànica, fer el disseny 3D del cotxe i els càlculs pertinents de la transmissió. En el cas de la part electrònica, es vol desenvolupar un sistema de comunicació alternatiu a la radio freqüència convencional, a més de dissenyar el hardware i software necessari pel seu funcionament. Adicionalment es desenvolupa un sistema d'adquisició de dades.

[es] El objetivo de este proyecto es la de diseñar la parte mecánica y electrónica de un coche teledirigido. En cuanto a la parte mecánica, se diseñará el coche en 3D y se realizarán los cálculos pertinentes de la transmissión. En el caso de la parte electrónica, se quiere desarrollar un sistema de comunicación alternativo a la radio frecuencia convencional, además de diseñar el hardware y software necesario para su funcionamiento. Adicionalmente se desarrolla un sistema de adquisición de datos.
[ca] En aquesta investigació s'aborda la idea del laberint observat com a arquetip a l'arquitectura i la seva influència en el projecte arquitectònic. Com a marc de recerca, es planteja primer la definició del concepte de laberint, seguit d'una anàlisi històrica breu del laberint al llarg de la història, i després s'estudia la influència del laberint des de l'arquitectura moderna. Posteriorment, la investigació planteja una àmplia definició del que abasta l'arquitectura laberíntica i quines són les seves característiques. Així, després s'observa aquesta arquitectura en conjunció amb l'escala a través de cinc textos com a assaig en què es fan servir casos d'estudi. Les temàtiques plantejades són: el laberint visual, diferents camins al laberint d'escales, escala i laberint a l'Índia, l'ascens en espiral com a laberint i arquitectura modular com a laberint. Amb aquestes cinc aproximacions és que s'observa el concepte d'arquitectura laberíntica a través de l'escala, com ara laberints verticals. El treball, a través del laberint i l'escala, posa en relleu la importància de cercar una "arquitectura laberíntica", no necessàriament tortuosa: una arquitectura que accentuï el valor del recorregut.

[es] En esta investigación se aborda la idea del laberinto observado como arquetipo en la arquitectura y su influencia en el proyecto arquitectónico. Como marco de investigación, se plantea primero la definición del concepto de laberinto, seguido de un breve análisis histórico del laberinto a lo largo de la historia, y después se estudia la influencia del laberinto desde la arquitectura moderna. Posteriormente, la investigación plantea una amplia definición de lo que abarca la "arquitectura laberíntica" y cuáles son sus características. Así después se observa esta arquitectura en conjunción con la escalera a través de cinco textos a modo de ensayo en los cuales se hace la utilización de casos de estudio. Las temáticas planteadas son: el laberinto visual, diferentes caminos en el laberinto de escaleras, escalera y laberinto en India, el ascenso en espiral como laberinto y arquitectura modular como laberinto. Con estas cinco aproximaciones es que se observa el concepto de "arquitectura laberíntica" a través de la escalera, como laberintos verticales. El trabajo, a través del laberinto y la escalera, pone de relieve la importancia de buscar una "arquitectura laberíntica", no necesariamente tortuosa: una arquitectura que acentúe el valor del recorrido.
[ca] Les tècniques conegudes com Optical Feedback Interferometry (OFI) i Double Optical Feedback Interferometry (DOFI) han estat estudiades com tècniques no invasives per a mesures biomèdiques. Tots dos sensors són propostes interessants per mesurar paràmetres biomèdics a causa del fet de ser compactes i amb un baix cost per la seva alta efectivitat. Després d'una breu introducció a les dues tècniques, es presenta un algorisme de processament de senyal modificat que s'ha desenvolupat dins d'aquesta tesi de màster. Després es discuteixen les possibilitats d'usar DOFI com una tècnica capaç de reconstruir la forma de les ones de pols arterial, mostrant les limitationes de la tècnica per a mesures de llarga amplitud encara que, malgrat tot això, permet el desenvolupament d'un sensor basat en OFI que pot mesurar amb gran exactitud. Es presentaran resultats de mesures de la forma de l'ona de pressió arterial. Finalment, es proposa DOFI com a tècnica per controlar el desplaçament d'un cantilever en microscòpia de força atòmica millorant les prestacions de les solucions actuals per a aquesta aplicació gràcies a la seva robustesa.

[es] Las técnicas conocidas como Optical Feedback Interferometry (OFI) y Double Optical Feedback Interferometry (DOFI) han sido estudiadas como técnicas no invasivas para medidas biomédicas. Ambos sensores son propuestas interesantes para medir parámetros biomédicos debido al hecho de ser compactos y con un bajo coste para su alta efectividad. Tras una breve introducción a las dos técnicas, se presenta un algoritmo de procesamiento de señal modificado que se ha desarrollado dentro de esta tesis de Máster. Luego se discuten las posibilidades de usar DOFI como una técnica capaz de reconstruir la forma de las ondas de pulso arterial, mostrando las limitationes de la técnica para medidas de larga amplitud aunque, pese a todo esto, permite el desarrollo de un sensor basado en OFI que puede medirlo con gran exactitud. Se presentarán resultados de medidas de la forma de la onda de presión arterial. Finalmente, se propone DOFI como técnica para controlar el desplazamiento de un cantilever en microscopía de fuerza atómica mejorando las prestaciones de las soluciones actuales para esta aplicación gracias a su robustez.
[ca] Aquest treball consisteix a estudiar, dissenyar i optimitzar, així com en l'anàlisi de resultats d'un tren d'alerons. Bàsicament s'estudia el comportament i el canvi que hi ha aerodinàmicament quan en comptes de col·locar un aleró simple, es col·loca un tren de dos alerons, d'una o altra forma i posició, i en quina és més eficient mitjançant un programa de mecànica de fluids computacional (CFD).

[es] Este trabajo consiste en el estudio, el diseño y la optimización, así como el análisis de resultados de un tren de alerones. Básicamente se estudia el comportamiento y el cambio que hay aerodinámicamente cuando en vez de colocar un alerón simple, se coloca un tren de dos alerones, de una u otra forma y posición, y en cual es más eficiente mediante un software de mecánica de fluidos computacional (CFD).