[ca] En una societat multilingüe com la catalana, les joves d'origen marroquí presenten un repertori lingüístic variat, amb llengües del país d'origen, de la societat d'arribada i d'estrangeres. D'entre totes, l'àrab marroquí és l'objecte central d'aquest estudi, per tal d'ampliar l'escassa recerca que hi ha sobre l'adquisició i transmissió de la llengua entre els membres d'aquest col·lectiu. Per entendre quins factors propicien i dificulten el manteniment o l'adquisició de la llengua, s'han enquestat dos grups de noies d'origen marroquí: deu nascudes a Catalunya, i disset que van venir a la comunitat autònoma en la infància o preadolescència. També s'ha estudiat la relació entre les actituds lingüístiques i la construcció de la identitat, gràcies a cinc entrevistes etnogràfiques semidirigides. A través d'una metodologia qualitativa i descriptiva, s'han respost les dues preguntes de recerca a l'anàlisi, que mostra que hi ha set factors que influeixen, positivament o negativament, en l'adquisició i transmissió de la llengua: 1) la transmissió lingüística intergeneracional inversa —quan les filles transmeten la llengua o les llengües als progenitors, 2) la relació amb la família del Marroc, 3) l'escolarització en edats primerenques, 4) l'exposició i la producció en àrab marroquí, 5) la generació immigrant, 6) el rol tradicional de les mares, i 7) la jerarquia entre els germans i germanes. Les dades també mostren que les noies es posicionen de diferents maneres pel que fa a la seva identitat, a més, destaca una actitud positiva envers el manteniment de l'àrab marroquí per part de les que s'identifiquen amb la llengua. En darrer terme, l'estudi ha servit per explicar i donar a conèixer als lectors la situació sociolingüística de les joves a Catalunya.

[es] En una sociedad multilingüe como la catalana, las jóvenes de origen marroquí presentan un repertorio lingüístico variado, con lenguas del país de origen, de la sociedad de acogida y de extranjeras. De entre todas, el árabe marroquí es el objeto central de este estudio, con el fin de ampliar la escasa investigación existente sobre la adquisición y transmisión de la lengua entre los miembros de este colectivo. Para entender qué factores propician y dificultan el mantenimiento o la adquisición de la lengua, se han encuestado dos grupos de chicas de origen marroquí: diez nacidas en Cataluña, y diecisiete que llegaron a la comunidad autónoma en la infancia o preadolescencia. También se ha estudiado la relación entre las actitudes lingüísticas y la construcción de la identidad, gracias a cinco entrevistas etnográficas semidirigidas. A través de una metodología cualitativa y descriptiva, se han respondido las dos preguntas de investigación en el análisis, que muestra que hay siete factores que influyen, positiva o negativamente, en la adquisición y transmisión de la lengua: 1) la transmisión lingüística intergeneracional inversa —cuando las hijas transmiten la lengua o las lenguas a los progenitores, 2) la relación con la familia de Marruecos, 3) la escolarización en edades tempranas, 4) la exposición y producción en árabe marroquí, 5) la generación inmigrante, 6) el rol tradicional de las madres, y 7) la jerarquía entre los hermanos y hermanas. Los datos también muestran que las chicas se posicionan de diferentes maneras en cuanto a su identidad, además, destaca una actitud positiva hacia el mantenimiento del árabe marroquí por parte de las que se identifican con la lengua. En última instancia, el estudio ha podido explicar y dar a conocer a los lectores la situación sociolingüística de las jóvenes en Cataluña.