[ca] Les alteracions cognitives en la malaltia de Huntington s'han considerat històricament típiques d'una demència subcortical secundària als processos patològics que produeixen la marcada atròfia dels ganglis basals que caracteritza a aquesta malaltia. En la malaltia de Huntington predomina un perfil neuropsicològic caracteritzat per un alentiment en la velocitat de processament, dèficits en el control i manteniment atencional i en les funcions executives. Actualment sabem que les alteracions cognitives en aquesta malaltia són molt heterogènies entre pacients i s'acompanyen de signes de compromís en processos lingüístics, visuoperceptivos i espacials i mnésicos que difícilment poden explicar-se de manera exclusiva a conseqüència d'un síndrome fronto-subcortical. Malgrat ser una malaltia on la deterioració cognitiva és part fonamental de la tríada característica de la malaltia -corea, alteracions psiquiàtriques, demència- que, més tard o més d'hora afecta a tots els pacients, existeix una evident limitació en quant a una definició uniforme dels criteris diagnòstics per a les diverses síndromes neuropsicològiques associats amb la malaltia (deterioració cognitiva lleu, demència), així com una escassetat d'instruments neuropsicològics dissenyats específicament per a l'avaluació neuropsicològica en la malaltia de Huntington. A causa de la seva naturalesa genètica i a la possibilitat de realitzar un test predictiu en absència de manifestacions clíniques, la malaltia de Huntington permet estudiar tant els canvis neuroradiològics com els signes que precedeixen el debut motor de la malaltia, el qual, per convenció assenyala l'inici de la malaltia clínicament manifesta. D'aquesta manera, l'estudi de portadors asimptomàtics ha permès identificar el conjunt de canvis que, a nivell neuroradiològic, però també de funcionament cognitiu, precedeixen a l'inici de la malaltia. Això ha posat de manifest a més de la característica atròfia de regions fronto-subcorticals, la presència de canvis estructurals progressius en extensos territoris corticals posteriors. Així mateix, utilitzant mesures neuropsicològiques generalment no emprades en les exploracions de rutina, i per tant, mesures més enllà de les relatives a la velocitat de processament, atenció o funció executiva, s'ha trobat un menor rendiment en dominis cognitius, típicament relacionats amb alteracions corticals-posteriors. No obstant això, l'augment del coneixement científic sobre l'heterogeneïtat cognitiva no s'ha acompanyat del desenvolupament de nous instruments capaços de detectar de manera primerenca alteracions cognitives. Igualment, l'absència de criteris específics per a la classificació o diagnòstic de les síndromes neuropsicològiques pròpies de la malaltia de Huntington, dificulta el seguiment i agrupació dels pacients concorde al seu estat cognitiu amb les conseqüents limitacions tant per a la pràctica clínica com per al disseny d'assajos clínics. A més, continuen existint també profundes limitacions quant a la possibilitat de caracteritzar els canvis funcionals derivats de la deterioració cognitiva. Ateses aquestes limitacions en l'estat actual del coneixement de la malaltia de Huntington, es van dissenyar els treballs que configuren la present tesi, que té per objectius principals: 1) Estudiar i comparar les propietats discriminatives de diferents instruments de cribratge cognitiu que s'empren en la malaltia de Huntington, així com, determinar la seva sensibilitat al canvi. 2) Desenvolupar i validar una nova escala, la "Huntington's Disease-Cognitive Functional Rating Scale (HD-CFRS)", per a l'avaluació de l'impacte de les alteracions cognitives sobre la funcionalitat 3) Explorar les propietats psicomètriques de diferents instruments d'avaluació cognitiva i detectar aquells que ens ofereixin una major informació sobre el perfil cognitiu dels portadors amb EH, fins i tot en estadis presimptomàtics. 4) Dissenyar i explorar la sensibilitat d'una tasca dirigida a l'avaluació dels processos aritmètics, així com els seus correlats neuronals en població simptomàtica i presimptomàtica.

[en] Cognitive impairments in Huntington's disease have historically been considered typical of a subcortical dementia secondary to the pathological processes that lead to the marked atrophy of the basal ganglia in the brain, which characterizes this disease. Huntington's disease is characterized by a neuropsychological profile characterized by a slowing in processing speed, deficits in attentional control and maintenance, and deficits in executive functions. Currently, we know that cognitive impairments in this disease are highly heterogeneous among patients and are accompanied by signs of impairment in linguistic, visuoperceptual, spatial, and mnemonic processes that can hardly be explained exclusively as a result of a fronto-subcortical syndrome. Despite being a disease where cognitive decline is a fundamental part of the characteristic triad of the disease - chorea, psychiatric disturbances, dementia - that eventually affects all patients, there is a clear limitation in terms of a uniform definition of diagnostic criteria for the various neuropsychological syndromes associated with the disease (mild cognitive impairment, dementia), as well as a scarcity of neuropsychological instruments specifically designed for the assessment of Huntington's disease. Due to its genetic nature and the possibility of predictive testing in the absence of clinical manifestations, Huntington's disease allows the study of both neuroradiological changes and signs that precede the motor onset of the disease, which conventionally marks the onset of clinically manifest disease. In this way, the study of asymptomatic carriers has identified a set of changes that precede the onset of the disease both in terms of neuroimaging and cognitive functioning. This has also revealed, in addition to the characteristic atrophy of fronto-subcortical regions, the presence of progressive structural changes in extensive posterior cortical territories. Furthermore, by using neuropsychological measures generally not employed in routine assessments, and therefore measures beyond those related to processing speed, attention, or executive function, lower performance has been found in cognitive domains typically associated with posterior cortical alterations. However, the increase in scientific knowledge about cognitive heterogeneity has not been accompanied by the development of new instruments capable of detecting early cognitive impairments. Likewise, the absence of specific criteria for the classification or diagnosis of neuropsychological syndromes specific to Huntington's disease complicates the monitoring and grouping of patients according to their cognitive status, with consequent limitations for both clinical practice and clinical trial design. Moreover, there are still significant limitations in characterizing the functional changes resulting from cognitive impairment. Given these limitations in the current state of knowledge about Huntington's disease, the studies that make up this thesis were designed with the following main objectives: 1) Study and compare the discriminative properties of different cognitive screening instruments used in Huntington's disease, as well as determine their sensitivity to change. 2) Develop and validate a new scale, the Huntington's Disease-Cognitive Functional Rating Scale (HD-CFRS), for assessing the impact of cognitive impairments on functionality. 3) Explore the psychometric properties of different cognitive assessment instruments and identify those that provide the most information about the cognitive profile of individuals with Huntington's disease, even in presymptomatic stages. 4) Design and explore the sensitivity of a task aimed at evaluating arithmetic processes and their neural correlates in symptomatic and presymptomatic populations.