BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Sobre la revisió del terme competència digital aquest treball contribueix al procés d'europeïtzar el sistema educatiu, impulsat gràcies a 31 governs, d'acord amb la Declaració de Bolonya. La reforma estructural de l'espai d'educació superior afecta directament a la formació de professorat, als graus de magisteri i educació, ia l'educació permanent. Inicialment, es fonamenten els antecedents del terme competència advertint plantejaments diferents que, en última instància, porten a divergències conceptuals que tracten d'unificar amb estudis actuals sobre les competències en contextos d'ensenyament-aprenentatge. En un tercer moment, el treball es deté en la competència digital mantenint un vincle notable amb l'ús i impacte de les noves tecnologies aplicades a l'educació. Les possibilitats que elles ofereixen reconeix la importància de la formació docent i el rol actual del professorat.

[es] Sobre la revisión del término competencia digital este trabajo trata de contribuir al proceso de europeizar el sistema educativo, impulsado gracias a treinta y un gobiernos, de acuerdo con la Declaración de Bolonia. La reforma estructural del espacio de educación superior afecta directamente a la formación de profesorado, a los grados de magisterio y educación, y a la educación permanente. Inicialmente, se fundamentan los antecedentes del término competencia advirtiendo planteamientos distintos que, en última instancia, llevan a divergencias conceptuales que tratan de unificarse con estudio actuales sobre las competencias en contextos de enseñanza-aprendizaje. La revisión tiende hacia este planteamiento integrador al abordar, en un segundo momento, el significado de competencia. Para ello se advierten diferencias y semejanzas de la competencia con el empleo de términos como capacidad y dominio. En un tercer momento, el trabajo se detiene en la competencia digital manteniendo un vínculo notable con el uso e impacto de las nuevas tecnologías aplicadas a la educación. Los antecedentes se remontan al uso del ordenador y, tras él, los avances en la informática y las telecomunicaciones llegando a un estado de convergencia que permite hablar, y trabajar, en ambientes digitales de aprendizaje. Las posibilidades que ellos ofrecen merece retomar la formación docente y reconocer el rol actual del profesorado.
[ca] La formació en ètica dels professionals en salut pública (SP) és necessària però insuficient. Aquest article pretén descriure el grau en què els màsters de salut pública (MSP) a Espanya inclouen l'ètica en el seu programa i revisar els materials docents d'ètica en SP disponibles en llengua anglesa. Examinem a Internet el programa dels MSP i els materials docents utilitzant diferents estratègies de cerca. Dels 14 MSP identificats, la meitat (7) inclouen l'ètica en el seu programa i en tots els casos aquesta s'ensenya juntament amb altres aspectes de SP. Dotze llibres de text van ser revisats, 5 dels quals inclouen casos pràctics i gairebé tots ells tenen un alt valor com a material docent.

[es] La formación en ética de los profesionales en salud pública (SP) es necesaria pero insuficiente. Este artículo pretende describir el grado en que los masters de salud pública (MSP) en España incluyen la ética en su programa y revisar los materiales docentes de ética en SP disponibles en lengua inglesa. Examinamos en Internet el programa de los MSP y los materiales docentes utilizando diferentes estrategias de búsqueda. De los 14 MSP identificados, la mitad (7) incluyen la ética en su programa y en todos los casos ésta se enseña junto con otros aspectos de SP. Doce libros de texto fueron revisados, 5 de los cuales incluyen casos prácticos y casi todos tienen un alto valor como material docente.
[ca] Aquest article té dos objectius: d'una banda, analitzar la violència utilitzada per Pasolini a la seva obra Saló o los 120 días de Sodoma; de l'altra, interpretar les intencions del director a l'hora de fer servir una violència tan desproporcionada com inobservable. En vistes a això, traçarem un recorregut tant pel temps històric que va viure el cineasta italià com per les idees filosòfiques que el van travessar. Finalment, es revelaran una sèrie de conclusions al respecte de la utilització de la violència al cinema.

[es] El presente artículo tiene dos objetivos: por un lado, analizar la violencia utilizada por Pasolini en su obra Saló o los 120 días de Sodoma; por el otro, interpretar las intenciones del director a la hora de utilizar una violencia tan desproporcionada como inobservable. Con miras a ello, trazaremos un recorrido tanto por el tiempo histórico que vivió el cineasta italiano como por las ideas filosóficas que lo atravesaron. Por último, se revelará una serie de conclusiones respecto a la utilización de la violencia en el cine.
[ca] La connexió entre el que el professorat universitari volem ensenyar, els mitjans i les condicions que disposem per fer-ho, el que som capaços de compartir amb l'estudiantat i el que ells aprenen, no és quelcom nítid ni lineal. L'entramat que es genera en aquest procés és ple de clarobscurs, de llocs de no saber i de reflexions i decisions en l'acció. Aquesta constatació, que forma part de la línia de treball de grup d'innovació docent Indag-t, ens ha portat analitzar el conjunt de zones grises, a manera de buits, que ens col·loquen en una posició de no saber sobre qüestions que considerem importants com a docents. Aquest article comença situant la noció de 'pedagogia de l'esdeveniment' (Atkinson, 2012) en què sorgeix la nostra investigació. Segueixen les decisions metodològiques per respondre a la pregunta: Què significa, en termes d'aprenentatge, per a estudiants i docents les zones grises. Per a això utilitzem relats personals, identificació d'escenes significatives i un fòrum en el qual els estudiants van explorar aqueta pregunta. L'anàlisi tematitzat de les evidències recollides ens ha permès aprofundir en la caracterització de les denominades zones grises i en les seves conseqüències per a la docència i l'avaluació a la universitat.

[es] La conexión entre lo que el profesorado universitario quiere enseñar, los medios y las condiciones disponibles, lo que es capaz de compartir con el estudiantado y lo ellos aprenden, no es algo nítido ni lineal. El entramado que se genera en este proceso está lleno de claroscuros, de lugares de no saber, y de reflexiones y decisiones en la acción. Esta constatación, que forma parte de la línea de trabajo de grupo de innovación docente Indaga-t, nos ha llevado a analizar el conjunto de zonas grises, a modo de vacíos que nos perturban, que nos colocan en una posición de no saber sobre cuestiones que consideramos importantes como docentes. Este artículo comienza situando la noción de 'pedagogía del acontecimiento' (Atkinson, 2012) en la que surge nuestra investigación. Siguen las decisiones metodológicas para responder a la pregunta: ¿Qué significan, en términos de aprendizaje, para estudiantes y docentes las zonas grises? Para ello utilizamos relatos personales, identificación de escenas significativas y un foro en el que los estudiantes exploraron esta pregunta. El análisis tematizado de las evidencias recogidas nos ha permitido profundizar en la caracterización de las denominadas zonas grises y en sus consecuencias para la docencia y la evaluación en la universidad.
[ca] Les reivindicacions feministes han marcat l'agenda política de tots els països on aquestes han tingut lloc. Aquest article mostra el camí recorregut pel moviment feminista xilè per tal d'aconseguir que l'actual procés constituent sigui paritari i que la seva participació tingui com a resultat una constitució política que consagri drets humans que competeixen a les dones, tot fent una descripció del procés de feministització que travessen els moviments socials a Xile en incorporar el feminisme com element constitutiu i no com demanda extra. S'hi conclou que, pressionant a través de la mobilització, el moviment feminista xilè assolirà el seu objectiu de fer realitat una constitució feminista.

[es] Las reivindicaciones feministas han marcado la agenda política de todos los países en donde estas se han llevado a cabo. Este artículo muestra el camino que ha recorrido el movimiento feminista chileno para lograr que el actual proceso constituyente sea paritario y que su participación tenga como resultado una constitución política que consagre derechos humanos que competen a las mujeres, haciendo una descripción del proceso de feministización que atraviesan los movimientos sociales en Chile al incorporar el feminismo como elemento constitutivo y no como demanda extra. Se concluye que, presionando a través de la movilización, el movimiento feminista chileno logrará su objetivo de dar cuerpo a una constitución feminista.
[ca] En aquest article, proposo llegir el cos com a lloc privilegiat on es debat la política veneçolana. En especial, exposo com les operacions metafòriques i al·legòriques de la nació i les seves violències aconsegueixen desfigurar, portar fins al llindar de la monstruositat, als cossos nacionals per després normalitzar-los. Tot i la compulsió per denunciar la responsabilitat de l'adversari polític en la deformació de la sagrada família veneçolana, la necessitat de conservar intacte el cos nacional per excel·lència pesa més que les pròpies diferències i la tinença circumstancial del poder. Els cossos que integren aquesta família nacional són produccions problemàtiques que ofereixen poc espai a d'altres cossos i sensibilitats que són capaces de desestabilitzar, revisar o re-articular els valors més conservadors de la nació veneçolana.

[es] En este artículo propongo leer el cuerpo como lugar privilegiado en el que se debate la política venezolana. En especial, expongo cómo las operaciones metafóricas y alegóricas de la nación y sus violencias logran desfigurar, llevar incluso hasta los límites de la monstruosidad, a los cuerpos nacionales, para luego normalizarlos. Pese a la compulsión por denunciar la responsabilidad del adversario político en la deformación de la sagrada familia venezolana, la necesidad de conservar intacto el cuerpo nacional por excelencia pesa más que las propias diferencias y la tenencia circunstancial del poder. Los cuerpos que integran esta familia nacional son producciones problemáticas que ofrecen poco espacio a otros cuerpos y sensibilidades capaces de desestabilizar, revisar o rearticular los valores más conservadores de la nación venezolana.
[ca] En l'última dècada temàtica, quan s' ha analitzat críticament les recents narcoficcions gallegues, emergeixen una sèrie d'elements afins: la presència de malalties degeneratives com una metàfora d'allò social, l'experiència del trauma, i l'obsessió per la memòria individual i col·lectiva. Aquest treball analitza aquests elements a través de tres ficcions: la pel·lícula Quien a hierro mata (2019), dirigida per Paco Plaza, la novel·la testimonial o docuficció Operación bucéfalo (2018) de Juan Cal, i la novel·la Golpes de luz (2021) de Ledicia Costas.

[es] En la última década han proliferado las ficciones sobre el narcotráfico en Galicia. Más allá de lo temático, al analizar críticamente las recientes narcoficciones gallegas, emergen una serie de elementos afines: la presencia de enfermedades degenerativas como una metáfora de lo social, la experiencia del trauma, y la obsesión por la memoria individual y colectiva. Este trabajo analiza dichos elementos a través de tres ficciones: la película Quien a hierro mata (2019), dirigida por Paco Plaza, la novela testimonial o docuficción Operación bucéfalo (2018) de Juan Cal, y la novela Golpes de Luz (2021) de Ledicia Costas.
[ca] L'avaluació de l'acompliment està àmpliament estesa en els estudis universitaris de les arts; no obstant això, les rúbriques són encara poc utilitzades en aquest context. La introducció de noves metodologies d'avaluació troba resistències en el camp de l'educació artística. Existeix la preocupació que l'especificitat d'aquestes disciplines requereix un model al qual no s'adeqüen les recents tendències d'avaluació. L'article descriu la introducció d'un sistema d'avaluació basat en rúbriques en una assignatura impartida en els graus de Belles arts, Disseny i Conservació-Restauració. Es va realitzar un estudi empíric de les opinions de 94 estudiants sobre l'ús de les rúbriques. El càlcul dels estadístics bàsics i els coeficients de correlació van mostrar que les rúbriques van ajudar els estudiants a entendre l'entorn d'aprenentatge, a planificar i desenvolupar el seu treball i a promoure un aprenentatge d'alt nivell cognitiu. Però la seva utilitat en l'autoavaluació i l'avaluació entre iguals va obtenir valoracions més baixes.

[es] La evaluación del desempeño está ampliamente extendida en los estudios universitarios de las artes; sin embargo, las rúbricas son todavía poco utilizadas en este contexto. La introducción de nuevas metodologías de evaluación encuentra resistencias en el campo de la educación artística. Existe la preocupación de que la especificidad de estas disciplinas requiere un modelo al que no se adecúan las recientes tendencias de evaluación. El artículo describe la introducción de un sistema de evaluación basado en rúbricas en una asignatura impartida en los grados de Bellas Artes, Diseño y Conservación-Restauración. Se realizó un estudio empírico de las opiniones de 94 estudiantes sobre el uso de las rúbricas. El cálculo de los estadísticos básicos y los coeficientes de correlación mostraron que las rúbricas ayudaron a los estudiantes a entender el entorno de aprendizaje, a planificar y desarrollar su trabajo y a promover un aprendizaje de alto nivel cognitivo. Pero su utilidad en la auto-evaluación y la evaluación entre iguales obtuvo valoraciones más bajas.
[ca] Durant el curs acadèmic 2013/2014 vaig cursar el màster "Arts visuals i educació: un enfocament construccionista", a la Universitat de Barcelona. La investigació que vaig realitzar per al treball final de màster (TFM), va partir de les pràctiques dutes a terme a un institut públic de secundària, amb joves que aleshores cursaven 2n d'ESO. Malgrat aquesta es va articular en dos eixos d'investigació, a saber, les relacions pedagògiques i la relació dels joves amb el visual, el viatge es desplegà en moltes més dimensions. El present article exposa una part d'aquesta investigació, posant el focus sobre les tensions i aprenentatges que sorgiren en el trànsit d'espais i subjectivitats. Doncs quan passo d'estudiant de màster en pràctiques a investigadora, dins el mateix espai de classe, tot canvia i cal ser repensat. Així, en aquest escrit, posaré l'èmfasi precisament en aquests aprenentatges sorgits de l'inesperat; del no saber lidiar amb una situació nova que proposo a les i els joves de l'institut; de les tensions i negociacions implícites en els modes de relació (pedagògica en relació amb el visual); i dels trànsits als que no sabíem que hauríem de fer front (totes i tots els que hi van participar, inclosa jo).

[es] Durante el curso académico 2013/2014 cursé el máster "Artes visuales y educación: un enfoque construccionista", en la Universidad de Barcelona. La investigación que realicé para el trabajo final de máster (TFM), partió de las prácticas llevadas a cabo en un instituto público de secundaria, con jóvenes que entonces cursaban 2° de ESO. Aunque esta se articuló en dos ejes de investigación, a saber, las relaciones pedagógicas y la relación de los jóvenes con lo visual, el viaje se desplegó en muchas más dimensiones. El presente artículo expone una parte de esta investigación, poniendo el foco sobre las tensiones y aprendizajes que surgieron en el tránsito de espacios y subjetividades, pues cuando se pasa de estudiante de máster en prácticas a investigadora, dentro del mismo espacio de clase, todo cambia y debe ser repensado. Así, en este estudio, pondré el énfasis precisamente en los aprendizajes que surgieron de lo inesperado; del no saber lidiar con una situación derivada de una propuesta a los jóvenes del instituto; de las tensiones y negociaciones implícitas en los modos de relación (pedagógica en relación con lo visual); y de los tránsitos a los que no sabíamos que tendríamos que hacer frente (todos y todas las que participaron, incluyéndome a mí misma).
[ca] Aquest article és fruit d'anys d'investigació en acció sobre programes basats en la creació de contingut digital o prosumirtuació en el context de l'aprenentatge de l'espanyol com a llengua estrangera (ELE). El treball es basa, d'una banda, en la justificació d'un marc teòric basat en l'anàlisi de dades quantitatives (reflexió i actitud crítica, competència digital, dimensió afectiva i emotiva, servei, participació i cooperació); d'altra, s'introdueixen eines o serveis web útils per a l'accés, gestió i creació de contingut digital. A més, i no menys important, aquest estudi revela l'essència d'ecosistemes de treball sustentats en eines digitals amb el principal objectiu de proporcionar a la comunitat científica un canal de reflexió sobre el lloc que ocupen les tecnologies en la recerca sobre l'ensenyament/aprenentatge de segones llengües i llengües estrangeres. Finalment, es mostren exemples de les TIC amb les quals hem recopilat les dades que han estat objecte d'estudi en els nostres projectes de prosumirtuació.

[es] Este artículo es fruto de años de investigación en acción sobre programas basados en la creación de contenido digital o prosumirtuación en el contexto del aprendizaje del español como lengua extranjera (ELE). El trabajo se basa, por un lado, en la justificación de un marco teórico basado en el análisis de datos cualitativos (reflexión y actitud crítica, competencia digital, dimensión afectiva y emotiva, servicio, participación y cooperación); por otro, se introducen herramientas o servicios web útiles para el acceso, gestión y creación de contenido digital. Además, y no menos importante, este estudio revela la esencia de ecosistemas de trabajo sustentados en herramientas digitales con el principal objetivo de proporcionar a la comunidad científica un canal de reflexión sobre el lugar que ocupan las tecnologías en la investigación en torno a la enseñanza‑aprendizaje de segundas lenguas y lenguas extranjeras. Finalmente, se muestran ejemplos de las TIC con las que hemos recopilado los datos objeto de estudio en nuestros proyectos de prosumirtuación.
[ca] La presència del culte de santa Elisabeth d'Hongria, ben documentada al regne d'Aragó, encara no ha estat adequadament estudiada en l'entorn de Castella. Partint del manuscrit París, BnF, Nouvelles Acquisitions Latines 868, aquest article examina les possibles rutes d'entrada de textos dedicats a santa Elisabeth en els territoris castellans. S'hi analitza també el rol passiu que va poder tenir Beatriu de Suàbia en la propagació del culte, a través del seu enterrament al monestir cistercenc de Las Huelgas, i el paper de l'autor franciscà Juan Gil de Zamora. S' hi inclou per primera vegada una anàlisi material del manuscrit Londres, BL, Add. MS 41070, únic testimoni escrit de les seves Legende Sanctorum.

[es] La presencia del culto de santa Isabel de Hungría, bien documentada en el reino de Aragón, no ha sido todavía adecuadamente estudiada en el entorno de Castilla. Partiendo del manuscrito París, BnF, Nouvelles Acquisitions Latines 868, este artículo examina las posibles rutas de entrada de textos dedicados a santa Isabel en los territorios castellanos. Se analiza también el rol pasivo que pudo tener Beatriz de Suabia en la propagación del culto, a través de su enterramiento en el monasterio cisterciense de Las Huelgas, y el papel jugado por el autor franciscano Juan Gil de Zamora. Se incluye por primera vez un análisis material del manuscrito Londres, BL, Add. MS 41070, único testimonio escrito de sus Legende Sanctorum.
[ca] Aquest article proposa un primer apropament a dos llibres de recent publicació, Seré un anciano hermoso en un gran país (2015) i La aurora cuando surge (2022) de Manuel Astur, contextualitzats en una deriva intimista i no-ideològica de la literatura contemporània. Prenent com a punt de partida l'enunciació d'una indignació generacional, es proposa un recorregut per tots dos "assajos emocionals"en vista de les tensions entre el discurs confessional de l'autor i el paisatge asturià de la seva infantesa. L'article explora, en darrer terme, el problema contemporani de la identitat en crisi, i la recerca d'una solució poèticalligada a l'espai geogràfic.

[es] Este artículo propone un primer acercamiento a dos libros de reciente publicación, Seré un anciano hermoso en un gran país (2015) y La aurora cuando surge (2022) de Manuel Astur, contextualizados en una deriva intimista y no-ideológica de la literatura contemporánea. Tomando como punto de partida la enunciación de una indignación generacional, se propone un recorrido por ambos "ensayos emocionales" a la luz de las tensiones entre el discurso confesional del autor y el paisaje asturiano de su infancia. El artículo explora, en última instancia, el problema contemporáneo de la identidad en crisis yla búsqueda de una solución poética ligada al espacio geográfico.
[ca] El present article pretén analitzar des d'una perspectiva soci-jurídica el fenomen del feminicidi, partint de la concepció d'aquest terme en els anys setanta per part de la sociòloga i activista Diana Russell, així com el treball realitzat per l'antropòloga Marcela Lagarde, qui el porta al context llatinoamericà. Una vegada establert els seus orígens en el camp de la sociologia, es presentarà l'evolució del feminicidi: des del seu caràcter merament conceptual, fins a la consagració del mateix com un delicte autònom en la legislació colombiana. Finalment, s'analitzarà, a partir de xifres presentades per la Fiscalia General de la Nació, l'Observatori Feminicidis de Colòmbia, i l'Institut Nacional de Medicina Legal i Ciències Forenses, la realitat colombiana del feminicidi com a forma extrema de violència contra les dones, a més de la impunitat que tendeix a caracteritzar a aquest delicte, que sovint es deriva d'un sistema judicial misogin i masclista. Paraules clau: Feminicidi, sociologia, impunitat, violència contra les dones, misogínia.

[es] El presente artículo pretende analizar desde una perspectiva socio-jurídica el fenómeno del feminicidio, partiendo de la concepción de dicho término en los años setenta por parte de la socióloga y activista Diana Russell, así como el trabajo realizado por la antropóloga Marcela Lagarde, quien lo trae al contexto latinoamericano. Una vez establecido sus orígenes en el campo de la sociología, se presentará la evolución del feminicidio: desde su carácter meramente conceptual, hasta la consagración del mismo como un delito autónomo en la legislación colombiana. Finalmente, se analizará, a partir de cifras presentadas por la Fiscalía General de la Nación, el Observatorio Feminicidios de Colombia, y el Instituto Nacional de Medicina Legal y Ciencias Forenses, la realidad colombiana del feminicidio como forma extrema de violencia contra las mujeres, además de la impunidad que tiende a caracterizar a este delito, que a menudo se deriva de un sistema judicial misógino y machista. Palabras clave: Feminicidio, sociología, impunidad, violencia contra las mujeres, misoginia.