BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] L'article de Barrera respon a la petició dels organitzadors de les Jornades objecte d'aquest número d'assumir la representació de l''Espanya monolingüe'. Per això, l'autor ha estructurat la seva aportació en tres parts: a la primera i la segona es glossen les idees de dos sociòlegs espanyols; a la tercera es presenten una sèrie de consideracions del propi autor a l'entorn del debat polític i ideològic que ha generat la diversitat lingüística espanyola en els últims vint-i-cinc anys.El primer sociòleg les idees del qual apareixen exposades i comentades és Juan José Linz. Segons Barrera, les posicions de Linz semblen estar influïdes per un hispanocentrisme 'lliberal' molt arrelat, però receptiu als fets diferencials i al caràcter plural d'Espanya. En conjunt, Linz defensa un bilingüisme 'asimètric' que afavoreix la persistència de la posició dominant del castellà. El segon sociòleg glossat és Ninyoles, que parteix d'una perspectiva completament diferent a l'anterior, atès que la seva proposta se situa dins d'una òptica 'socialdemòcrata-perifèrica'. Defensa el plurilingüisme a Espanya a través de dues vies alternatives: l'unilingüisme oficial a cadascuna de les circumscripcions lingüístiques seguint el model general als països multilingües, i la consideració de la territorialitat dels drets lingüístics.A l'última part de l'article, Barrera detalla l'evolució del debat sobre la diversitat de llengües des de 1974 fins a 2004 i centra la seva atenció en la qüestió lingüística de Catalunya. La seva aportació es tanca amb optimisme, ja que considera que des del març de 2004 hi ha una oportunitat per garantir una Espanya plural tolerant cap a la diversitat.

[en] This paper responds to the organizers' desire to have Dr. Andrés Barrera represent 'Monolingual Spain' in the issue. The author has structured his paper in three parts: Part One and Part Two present the ideas of two Spanish sociologists; in Part Three, the author contributes some reflections of his own on the political and ideological debate on linguistic diversity in Spain during the past 25 years.The first ideas commented on are those put forward by Spanish sociologist José Linz. According to Barrera, Linz's positions are influenced by liberal 'Hispanocentrism', though relatively open to Spain's diversity and plurality. On the whole, Linz proposes asymmetrical bilingualism, which favours the dominant position of Castilian. The second sociologist whose ideas are explored is Rafael Lluís Ninyoles. His position is completely different from that of Linz, and can be defined as 'peripheral and social-democratic'. Ninyoles argues for plurilingualism in Spain in two ways: official monolingualism in each linguistic domain, in accordance with the practices of other multilingual countries, and primacy of the principle of territoriality.In the last section, Barrera covers the evolution of the debate on linguistic pluralism between 1974 and 2004, focussing his attention on Catalonia. His final words are optimistic, arguing that a new opportunity to establish tolerance towards diversity has existed in Spain since the March 2004 elections.
[ca] Al llarg de l'última dècada, les investigacions educatives, han posat en relleu la importància del desenvolupament d'habilitats emocionals en l'entorn acadèmic, en tots els nivells educatius. Que l'alumnat posi en pràctica habilitats intrapersonals i interpersonals afavoreix el desenvolupament de la competència Aprendre a Aprendre (AaA), denominada competència clau, així com promou una societat amb major potencial. Així doncs, l'objectiu general d'aquest estudi consisteix en conèixer quin és el grau d'adquisició de diferents habilitats que es recullen entre les cinc dimensions que integren la competència AaA: cognitiva, metacognitiva, afectiva/motivacional, social/relacional i ètica segons Gargallo-López et al. (2020). Per a això, s'ha subministrat el qüestionari CECAPEU durant el curs 2022-2023 entre una mostra de 80 alumnes del grau en pedagogia de la Universitat de València. Els resultats d'aquest estudi incideixen en la necessitat de desenvolupar en major mesura la dimensió social/relacional, on podrien situar-se les habilitats emocionals.

[en] Throughout the last decade, educational research has highlighted the importance of developing emotional skills in the academic environment, at all educational levels. The fact that the student possess intrapersonal and interpersonal skills favors the development of the Learning to Learn (LTL) competence, called key competence, as well as promotes a society with greater potential. The general objective of this study is to find out the degree of acquisition of different skills that are collected among the five dimensions that make up the LTL competence: cognitive, metacognitive, affective/motivational, social/relational and ethical according to Gargallo-López et al. (2020). For this, the CECAPEU questionnaire has been supplied during the 2022-2023 academic year among a sample of 80 students of the degree in pedagogy from the University of Valencia. The results of this affect the need to further develop the social/relational dimension, where emotional skills could be studied.
[ca] En les pàgines que segueixen s'il·lustren les tendències que existeixen a Europa en matèria de protecció d'adults i l'impacte que ha tingut el Conveni de Nova York, de 2006, sobre els drets de les persones amb discapacitat, en els sistemes jurídics nacionals. Més concretament, s'analitza el sistema legal de protecció a Catalunya, denominat "assistència", que és una institució adequada per a una multitud de casos, però especialment apta per a aquelles persones fràgils que, a causa de la seva avançada edat, sofreixen una deterioració física i mental o intel·lectual. La conclusió és que aquesta institució ha de substituir aquelles altres que impliquin una limitació judicial de la capacitat d'obrar i convertir-se en una institució d'aplicació general no només a Catalunya, sinó també a tot el territori espanyol.

[en] The following pages illustrate the trends in Europe in terms of adult protection and the impact the Convention on the Rights of Persons with Disabilities (New York, 2006) has on national legal systems. In particular, the paper analyses the legal system of guardianship in Catalonia, called "assistència", which is a suitable institution for a myriad of cases and seems to be especially convenient for those fragile people who, due to advanced age, suffer physical and/or mental or intellectual deterioration. The conclusion is that it should replace institutions that involve judicial limitation of legal capacity and become an institution of general application in the whole Spanish territory.
[ca] S'analitza l'avortament com un bé social des de les diferents mirades que té la societat pel que fa a l'avortament i les lleis que ho regulen. Es critica la posició dels diferents actors socials pel que fa a la posició de l'Església o la d'aquells que estan a favor de la vida. Aquests actors no haurien d'estar influenciats per les seves creences personals sinó per les necessitats de la població i de les polítiques públiques. S'estudia la necessitat de despenalitzar l'avortament per motius de salut pública i de la dignitat de les dones.

[en] Abortion is analyzed as a social good. This article considers the different views society has regarding abortion and its regulation. The positions of different social actors are criticized, when related to the view of the Catholic Church or pro-life positions, for social actors should not be influenced by their personal beliefs but by the requirements of public policy and people's needs. The need of de-penalizing abortion is defended based on public health and women´s dignity.
[ca] Aquest treball de recerca és de caràcter empíric, descriptiu i instrumental. La pronunciació es una necessitat no coberta a l'aula, no es disposa d'un material en el que s'utilitzi la llengua oral espontània per a treballar-la. En aquest estudi ens proposem analitzar quines son les realitzacions reals de les vibrants en situacions de comunicació real amb la finalitat de modificar, a partir dels resultats obtinguts en aquest estudi, l'ensenyança de la pronunciació basant-la en exemples significatius per a l'alumne, en la comunicació oral. Aquest és un estudi prospectiu i més endavant en futures investigacions, desprès d'haver ampliat l'anàlisi de les vibrants del espanyol mitjançant un corpus que engloba totes les varietats dialectals de l'espanyol, ens dedicarem a portar a terme l'explotació de les implicacions didàctiques que pot tenir aquest estudi. L'anàlisi es s'efectua amb el programa d'anàlisi fonètic PRAAT que ens mostra tant el oscil·lograma com l'espectrograma dels sons. El corpus utilitzat, de parla espontània, està compost per 122 enunciats orals, més de 6 hores de gravació obtingudes de diferents programes de televisió. D'aquest corpus s'han extret un total de 197 vibrants que ens han permès descriure els trets característics dels mateixos. Mostrem els resultats de l'anàlisi acústic i sistemàtic de les diverses realitzacions dels sons de les vibrants per a poder caracteritzar-los acústicament en situacions de comunicació real, de parla espontània.

[en] This research work is empirical, descriptive, instrumental cutting. The pronunciation is a need not covered in the classroom, there is a material in which spontaneous oral language is used to knead it. In this study we analyse what are the real achievements of the vibrant in situations of real communication with the purpose of change, based on the results obtained in this study, the teaching of pronunciation based on significant examples for the student, in oral communication. We will try to carry out exploitation of the didactic implications which may have this study this study is prospective in nature and later in future investigations, after having expanded analysis of the vibrating of the Spanish through a corpus encompassing the different dialectal varieties of the Spanish. The analysis is performed by program Praat-phonetic analysis that shows us the oscillogram and spectrogram of sounds. The used of spontaneous speech corpus is composed of 122 oral statements, more than 6 hours of recording taken from various TV shows. This corpus has provided a total of vibrant 197 that have allowed to describe the acoustic features of them. We show the results of acoustic and systematic analysis of the different realizations of the vibrant sounds of the Spanish to be able to characterize them acoustically in real communication, of spontaneous speech situations.
[ca] En aquest article ens fixarem en la divulgació de la llengua catalana en una xarxa social molt usada entre els catalanoparlants, Twitter, que avui dia es considera una eina difusora equiparable als mitjans de comunicació, atès que molts dels usuaris manifesten que també la fan servir per informar-se. Ens centrarem en els comptes més seguits que difonen continguts lingüístics per mirar de calibrar quin impacte tenen entre la part de la comunitat lingüística que fa servir les xarxes socials. D'una banda, farem una classificació dels diferents comptes més seguits segons si són institucions, comptes impersonals de divulgació o persones independents, i seleccionarem els més seguits de cada classe. Tindrem en compte els que tracten sobre la normativa, l'adequació, la genuïnitat, els barbarismes, la paremiologia, els dialectalismes, etc. Es tracta de comptes com ara el de l'Optimot, l'IEC, però també de Josep Maria Virgili, El català com cal, etc. D'una altra banda, de cada compte determinarem quants seguidors tenen, quants continguts han estat publicats fins al moment, si hi ha interaccions amb la resta d'usuaris i des de quan tenen activitat. També establirem quina mena d'activitat tenen, amb quina periodicitat publiquen i de quina manera presenten la informació.

[en] In this article we will talk about the dissemination of the Catalan language in a social network widely used among Catalan speakers, Twitter, which nowadays has a similar function to the media, as many users say they also use it to get informed. We will focus on the most followed accounts that disseminate language content to have an idea of the impact they have in the part of the language community that uses social media. On the one hand, we will classify the most followed accounts according to whether they are institutions, anonymous accounts with linguistic content or independent people, and we will select the most followed one in each class. We will consider those that deal with norms, adequacy, genuineness, barbarisms, idioms, dialectalisms, and so on. These are accounts such as that of Optimot and IEC, but also that of Josep Maria Virgili, El català com cal, etc. On the other hand, we will determine how many followers each account has, how much content they have published so far, whether they have interactions with other users and since when they have activity. We will also establish what kind of activity they have, how often they publish, and how they present the information.
[ca] El propòsit d'aquest article és cartografiar alguns dels debats actuals del moviment feminista de l'Estat espanyol. En concret, veurem que en les actuals orientacions feministes existeix un feminisme liberal que, a més d'una posició de classe, reflecteix l'etnocentrisme de dones blanques que aspiren a compartir els privilegis dels homes blancs, adults, però hi trobem també les propostes del feminisme decolonial, el feminisme del 99%, el feminisme interseccional o el feminisme queer. En la nostra anàlisi, s'hi tractarà també la qüestió de com la presència massiva al carrer, durant les cites clau que s'estan produint des de 2018, no es tradueix necessàriament en una més gran fortalesa organitzativa.

[en] The aim of this paper is to map some of the present debates within the feminist movement in the Spanish state. In particular, we shall see that, among the different present approaches to feminism, there is a liberal feminism which, besides a particular class position, is a reflexion of the ethnocentrism of white women seeking to enjoy the privileges of adult white men, but there are also the approaches of decolonial feminism, feminism for the 99%, intersectional feminism, or queer feminism. Our analysis will also deal with the issue of how the massive presence of feminism in the streets during the key rendezvous taking place since 2018 does not necessarily translate into greater organizational strength.
[ca] Resum : El 1884 es va implementar la Llei d'Educació Comuna núm. 1420 a la Capital Federal i als Territoris Nacionals. Aquesta llei es va aplicar a la Patagònia amb l'objectiu de dur a terme una política de " argentinització " i " homogeneïtzació " que s'havia proposat l'Estat nacional. Els sistemes educatius estatals i salesians van buscar legitimar un sistema educatiu en construcció, a través dels seus projectes homogeneïtzadors i mitjançant estratègies discursives i pràctiques socials contraposades per monopolitzar l'educació en els Territoris Nacionals.

[en] In 1884 the Law of Common Education Num. 1,420 was implemented in Buenos Aires and in the national territories. This law was applied in Patagonia in order to carry out a policy of "Argentinization" and "homogenization", which had been proposed by the State. Educational, State and Salesian systems sought to legitimize a developing educational system through these homogenizing projects and through opposing discourse strategies and social practices in order to monopolize education in the territories.
[ca] Finalitzada la Guerra de Successió, la nova monarquia borbònica va desenvolupar a Catalunya un seguit de mesures orientades a aconseguir una vigilància efectiva del territori i un seu millor control. La definicó d'espai duaner i el desplegament dels mecanismes necessaris per al seguiment dels tràfics de mer caderies van ser endegats de manera immediata, atès que significaven una projecció directa de l'exercici de la sobirania de l'estat en termes de fiscalitat. S'hi va aplicar principalment el resguardo de rentas, que va comptar amb la col·laboració de les Esquadres de Valls des de la seva creació, així com també de l'exèrcit i d'un eficaç grup de "contrabandistes improvisats policies", que col·laboraren amb les autoritats d'Hisenda, tot coincidint amb l'increment del frau. Les pàgines d'aquesta ponència estan destinades a les reformes i fun cions dels dits cossos, així com a les reticències i crítiques de que van ser ob jecte per raó de les seves actuacions, des de les promogudes pels intendents Rodrigo Caballero en 1718 i Antonio de Sartine en 1729 fins a les realitzades des de mitjant segle en endevant, juntament amb la implicació de l'exèrcit en la persecució del contraban i els inevitables xocs de competències que van sorgir entre les diferents instàncies del poder central presents en el Principat.

[en] After the War of the Spanish Succession, the new Bourbon Monarchy put in practice in Catalonia a series of measures in order to achieve effective super vision and control of the territory. A customs map and the means to monitor commercial traffic were rapidly set up, as they constituted an obvious feature of sovereignty with regard to taxation. The resguardo de rentas was the best example. It relied from the beginning on the collaboration of the Esquadres of Valls, and also on that of the army and an efficient group of "smugglers turned cops", who helped the fiscal authorities, as fraud increased. This paper deals with the reforms and duties of the said forces as well as with the reti cence they met with and criticism they received for their actions, from that expressed by intendants Rodrigo Caballero in 1718 and Antonio de Sartine in 1729 to that voiced from mid-century onwards. It also looks at the role of the army in fighting contraband and the inevitable clashes of jurisdictions that ensued between different bodies of the Crown in the Principality.
[ca] La implementació d'iniciatives ambientalment sostenibles a l'interior de les organitzacions és un tema de recerca compartit tant en la investigació sobre la sostenibilitat com en l'empresa familiar. Utilitzant un enfocament d'estudi de cas, aquest article ofereix una exploració en profunditat de la presència, el paper i la naturalesa estratègica dels processos ambientalment sostenibles a la indústria vitivinícola xilena. El nostre procés va donar lloc a 21 entrevistes entre juliol i novembre de 2014. Els nostres resultats suggereixen que la tendència reconeguda de les empreses familiars a participar i beneficiar-se de pràctiques de sostenibilitat no només es deu al seu desig de preservar la riquesa sòcio-emocional familiar, sinó que també la capacitat única d'incorporar, aplicar i beneficiar-se eficaçment d'aquestes inversions. Aquestes troballes amplien el treball anterior en aquesta àrea reconeixent processos addicionals necessaris per al desenvolupament de pràctiques de sostenibilitat proactives que no es consideren utilitzant l'esquema basat en la motivació comú en el treball actual. Les nostres troballes s'analitzen i es discuteixen ja que es relacionen tant amb l'empresa familiar com amb la recerca de sostenibilitat i serveixen de pont entre aquests dos dominis de recerca relacionats.

[en] The implementation of environmentally sustainable initiatives within organizations is a shared research topic across both sustainability and family business research. Using a case study approach, this paper provides an in-depth exploration of the presence, role, and strategic nature of environmentally sustainable processes within the Chilean wine industry. Our interview process resulted in 21 interviews between July and November of 2014. Our findings suggest that the recognized tendency of family firms to both engage in and benefit from sustainability practices may not only be owed to their desire to preserve family socio-emotional wealth, but also the unique ability to better incorporate, apply, and effectively benefit from such investments. These findings extend previous work in this area by recognizing additional processes necessary for the development of proactive sustainability practices which are not considered using the motivation-based schema common in extant work. Our findings are analyzed and discussed as they relate to both family business and sustainability research and serve as a bridge between these two related research domains.
[ca] En l'entrevista radiofònica, el periodista ha de ser hàbil en la utilització dels codis d'entonació emocional convencional perquè l'entrevistat se senti còmode amb les preguntes i pugui obtenir-ne la informació que considera d'interès per a la seva audiència. En aquest article, presentem els primers resultats de l'anàlisi de les preguntes periodístiques en el context discursiu de les entrevistes radiofòniques, tenint en compte els patrons entonatius associats a situacions comunicatives concretes i els elements discursius típics d'aquestes interrogatives periodístiques, perquè aquests dos aspectes ens permetran observar els codis culturals de l'entonació emocional convencional en aquesta transacció informativa.

[en] On radio interviews, the journalist must be skilled in using conventional emotional intonation codes so that the interviewee feels comfortable with the questions and he can obtain the information he considers of interest to his audience from him. In this paper, we present the first results of the analysis of journalistic questions in the discourse context of radio interviews, attending to the intonation patterns associated with specific communicative situations, as well as the discourse elements typical of these journalistic interrogatives, because both aspects will allow us to observe the cultural codes of conventional emotional intonation in this informative interchange.
[ca] La noblesa catalana fou un estament social molt plural: dels ciutadans honrats a l'aristocràcia titulada, gaudia d'un ampli escenari territorial i irradiava el seu poder des de les institucions del país fins a les més altes instàncies de la monarquia hispànica. Tot i el seu procés de castellanització i estranyament, la cúpula de la noblesa catalana mantingué en bona mesura el seu prestigi polític. El gruix de l'estament militar era una barreja entre cavallers i donzells de noblesa poc antiga, procedents d'arreu del país, i una emergent burgesia, sobretot barcelonina, assimilada als primers en drets i reconeixement social. Foren aquests sectors els que establiren una veritable simbiosi amb les institucions d'àmbit nacional, en particular amb la Diputació del General, la delegació permanent de la Cort general, que per moments actuà com a veritable veu de l'estament. El nostre objectiu és fer un repàs a les sòlides relacions bastides entre l'estament militar (dins i fora de la Cort general) i la Diputació del General de Catalunya, en les seves diferents esferes

[en] Catalan nobility was a very plural social estate: from the ciutadans honrats ("honourable citizens") to the titled aristocracy, it enjoyed a wide territorial stage and its power radiated from the country's institutions to the highest instances of the monarchy. In spite of the processes of castilianisation and estrangement, the elite of Catalan nobility largely maintained its political prestige. The bulk of the military estate was a mix of knights and doncels of newly˗made nobility from around the country and an emergent bourgeoisie, especially in Barcelona, assimilated to the former in rights and social recognition. These were the sectors that established true symbiosis with the national institutions, in particular, with the Diputació del General, the permanent delegation of the General Court, which at times operated as the true voice of the social estate. Our aim is to carry out a review of the solid relations built between the military estate (within and outside of the General Court) and the Diputació del General of Catalonia, in its different spheres