[ca] La investigació que es presenta pretén aprofundir en el coneixement de les pràctiques funeràries de la societat argàrica (2200-1550 cal ANE), una de les més importants de la prehistòria recent europea, a través de l'estudi de la necròpolis del jaciment epònim de El Argar (Antas, Almería) . Els estudis sobre la mort han estat tractats des de nombroses disciplines de les ciències socials. En les últimes dècades, des de l'arqueologia i la prehistòria s'han obert noves línies d'investigació que han realitzat aportacions rellevants al respecte i que han contribuït de manera important a la comprensió del món funerari de El Argar Malgrat aquests èxits, la investigació ha girat al voltant de la consideració del valor i la riquesa dels ítems trobats a les tombes i les seves possibles implicacions socials. Una de les contribucions d'aquesta proposta rau en aproximar-se a elles a través de l'anàlisi de la composició i disposició espacial del objectes en les sepultures argàriques. La revisió documental de l'Archivo Siret al Museo Arqueológico Nacional juntament amb l'anàlisi espacial basat en tècniques estadístiques ha estat l'eix vertebrador d'aquest estudi. La premissa central d'aquest treball ha estat que la presència i el posicionament dels artefactes en la tomba argàrica expressen una dimensió més de la pràctica funerària. Aquesta dimensió pot ser explorada a través de l'anàlisi i la comparació. Conèixer si van existir composicions de la mort semblants i la seva variabilitat permetrà conèixer si hi va haver una/unes forma/es normativa/es d'enterrament i si aquestes van expressar una noció comuna i compartida entre el grup social o comunitat.

[es] La investigación que se presenta pretende profundizar en el conocimiento sobre las prácticas funerarias de la sociedad argárica (2200-1550 cal ANE), una de las más importantes de la prehistoria reciente europea, a partir del estudio de la necrópolis del yacimiento epónimo de El Argar (Antas, Almería). Los estudios sobre la muerte han sido abordados desde numerosas disciplinas dentro de las ciencias sociales. En las últimas décadas, desde la arqueología y la prehistoria se han abierto nuevas líneas de investigación que han realizado aportaciones relevantes al respecto y que han contribuido de forma importante en la compresión del mundo funerario de El Argar. Pese a esta diversidad de logros, la investigación ha girado en torno a la consideración del valor y la riqueza de los ítems hallados en las tumbas y sus posibles implicaciones sociales. Una de las contribuciones de esta propuesta radica en aproximarse a ellos a través del análisis de la composición y disposición espacial de los objetos en las sepulturas argáricas. La revisión documental del Archivo Siret en el Museo Arqueológico Nacional junto con el análisis espacial basado en técnicas estadísticas ha sido el eje vertebrador de este estudio. La premisa central de este trabajo ha sido que la presencia y el posicionamiento de artefactos en la tumba argárica expresan una dimensión más de la práctica funeraria. Esta dimensión puede ser explorada a través del análisis y la comparación. Conocer si existieron composiciones de la muerte semejantes y su variabilidad permitirá conocer si hubo o hubieron forma/s normativa/s de enterramiento y si estas expresaron una noción común y compartida entre el grupo social o comunidad.