[ca] Tots els éssers humans formem part de grups i comunitats i, per tant, som interdependents. És per això que, en algun moment dels nostres processos vitals, necessitem ajuda d'altres persones: en la infància, en la malaltia, en la vellesa i, molt sovint, en el dia a dia. Les persones també som ecodependents: necessitem l'aire per respirar i els sistemes naturals per sobreviure. El model capitalista, històricament, ha omès aquestes dues dependències, provocant desigualtats i desequilibris.Tradicionalment, en la nostra cultura urbana i social, s'ha relacionat la productivitat i l'economia de mercat a l'esfera pública, mentre que les activitats domèstiques i de cura, assignades tradicionalment a les dones, s'han vist desvalorizadas, invisibilitzades i relegades a l'àmbit privat . La perspectiva de gènere pretén visibilitzar i problematitzar sobre aquestes desigualtats i, al seu torn, aportar una nova mirada a l'hora de dissenyar i construir les ciutats.L'urbanisme amb perspectiva de gènere posa el focus d'atenció en el coneixement dels processos de vida dels diferents col·lectius, i busca la manera permetre i donar suport a les necessitats quotidianes i, a el mateix temps, ser respectuós amb els ecosistemes.Les activitats de sosteniment de la vida com: comprar aliments, visitar-se en un centre mèdic, cura de nens o persones malaltes, jugar, socialitzar-o participar en la comunitat tenen una traducció espacial i temporal.Amb el propòsit de visibilitzar aquestes activitats hem dissenyat una eina "Manual d'urbanisme de la vida quotidiana"Aquesta eina s'ha construït després d'una àmplia investigació, a la ciutat de Barcelona, gràcies als projectes duts a terme, el Mapa de la vida quotidiana (Barcelona Regional, 2018), el Mapa de les marxes exploratòries (Barcelona Regional, 2018) , les diferències de gènere en l'ús i el discurs de l'espai públic (IGOP, 2009) i diverses col·laboracions en l'àmbit acadèmic.En el desenvolupament dels diferents projectes hem fet servir un conjunt de tècniques per a l'anàlisi de la ciutat de caràcter qualitatiu: la recerca documental, les cartografies socials, les marxes exploratòries, els tallers, i les enquestes obertes i l'observació participant. L'elecció d'aquest tipus de metodologia i de tècniques no ha estat casual ja que ens han permès: a) un acostament en profunditat de les diferents realitats urbanes analitzades; b) la possibilitat de generar coneixement teòric sobre la qüestió de la cura a la vida quotidiana de les urbs i c) la producció d'informació de rellevància per a la construcció de l'eina, objectiu principal del nostre treball. Aquesta investigació ha seguit un procés basat en la grounded theory. A diferència dels mètodes deductius que comencen per una teoria general i fan servir hipòtesis per a proves experimentals, la grounded theory és un mètode inductiu que comença la investigació per observació directa i després vam formar patrons, relacions o categories o conceptes generals.L'eina presenta una sèrie de plantilles que avaluen els espais segons uns criteris de qualitat, pel que fa a sis elements de l'espai físic i social, incloent façana, sòl, elements urbans, medi ambient, persones i usos socials. Mitjançant la mateixa tractem de reavaluar i visibilitzar les activitats de cura en els espais públics urbans i situar la vida de les persones en el centre de l'agenda urbana. Així doncs, l'objectiu de l'eina de la ciutat inclusiva és recopilar dades de les persones i el seu entorn a través de l'observació en un esforç per analitzar i diagnosticar quins factors faciliten les activitats de cura en l'espai públic. És a dir, la informació recopilada ajudarà els planificadors de Barcelona, i d'altres ciutats amb un teixit urbà semblant (compacte i divers), a preveure els desafiaments i oportunitats dels espais des d'una perspectiva de gènere i, per tant, a dissenyar espais més inclusius.

[en] All human beings are part of groups and communities and, therefore, we are interdependent. That is why, at some point in our vital processes, we need help from other people: in childhood, in illness, in old age and, very often, in everyday life. People are also eco-dependent: we need air to breathe and the ecosystems to survive. The capitalist model has historically omitted these two dependencies, causing inequalities and imbalances.Traditionally, in our urban and social culture, productivity and market economy have been related to the public sphere, while domestic and care activities, traditionally assigned to women, have been devalued, made invisible and relegated to the private sphere. The gender perspective aims to make visible and problematize these inequalities and provide a new perspective when designing and building cities.Urbanism from a gender perspective puts the focus on life processes of the different groups, and seeks to allow and support everyday needs and, at the same time, be respectful with ecosystems.Life support activities such as: buying food, visiting a medical center, caring for children or sick people, playing, socializing or participating in the community ... have a spatial and temporal translation.With the purpose of making these activities visible we have designed a tool "Manual of everyday life urban planning".This tool has been built after extensive research, in the city of Barcelona, thanks to different projects carried out, the Map of everyday life (Barcelona Regional, 2018), Map of Jane Jacob's walks (Barcelona Regional 2018), Gender differences in the use and discourse of public space (IGOP, 2009) and various collaborations in the academic field.In those projects we have used a set of techniques for the qualitative analysis of the city: documentary research, social cartography, go along methods, workshops, open surveys and participant observation. Those methodologies and techniques have allowed us to: a) an in-depth approach to the different urban realities analyzed; b) the possibility of generating theoretical knowledge on care in the daily life of cities and c) the production of relevant information for the construction of the tool, the main objective of our work. This research has followed a process based on grounded theory. Unlike deductive methods that begin with a general theory and use hypotheses for experimental tests, the grounded theory is an inductive method that begins the research by direct observation and then forms patterns, relationships, or general categories and concepts.The tool presents a series of templates that evaluate the spaces according to quality criteria, with respect to six elements of the physical and social space, including facade, floor, urban elements, environment, people and social uses. We try to reevaluate and make visible the care activities in urban public spaces and place people's lives at the center of the urban agenda. Thus, the objective of the inclusive city tool is to collect data from people and their environment through observation in an effort to analyze and diagnose what factors facilitate care activities in the public space. The data collected will help planners in Barcelona, and other cities with a similar urban net (compact and diverse), to anticipate the challenges and opportunities of spaces from a gender perspective and, therefore, to design more inclusive spaces.