[ca] Aquesta tesi analitza les desigualtats ètniques i de gènere en l'accés al mercat de treball durant el període de la Gran Recessió. El primer article estudia les probabilitats que tenen les persones desocupades d'accedir al mercat de treball. Les dades emprades per a I f article provenen del primer trimestre de l'Enquesta de Població Activa per al període 2006-2016. Aquestes dades permeten estudiar l'accés a l locupació tant en els moments previs com en els posteriors a la crisi socioeconòmica sorgida el 2008 i l'efecte de les responsabilitats familiars sobre les trajectòries laborals d'homes i dones. Els resultats estableixen que malgrat l'alta destrucció d'ocupació masculina conseqüència de la crisi, les dones han tingut pitjors oportunitats d'accedir al treball remunerat en comparació amb els seus coetanis homes. Així mateix, es demostra que malgrat un major nivell educatiu assegura unes millors oportunitats laborals per a homes i dones, els homes tenen sempre més opcions d t accedir al mercat laboral. En tercer 110c, aquest article confirma la "penalització a la maternitat" —penalització laboral soferta per les dones quan tenen fills— i del "premi a la paternitat" —associació positiva entre la paternitat i la probabilitat de trobar una ocupació—. Finalment, estableix que les persones amb nacionalitat estrangera tenen més probabilitats de trobar una ocupació que les persones amb nacionalitat espanyola. El segon article de la tesi analitza la integració social de la població immigrada i examina fins a quin punt els canvis de cicle econòmic han coincidit amb una reconfiguració del mercat de treball a Espanya i amb una modificació en la integració de les persones estrangeres. Les dades seleccionades provenen dels segons trimestres de l'Enquesta de Població Activa per al període 2006-2016. Els resultats mostren una distribució de la població immigrada en l'estructura social molt desigual en funció de l'origen nacional. Mentre que els immigrants de països enriquits mostren altes probabilitats d'integrar-se en les classes socials més altes, els immigrants de països empobrits es troben sobre-representats en les classes socials més baixes indistintament dels seus nivells educatius. Finalment, es demostra que la recuperació socioeconòmica donada a partir de l'any 2014 només va beneficiar la integració de les persones amb nacionalitat espanyola. El tercer i últim article de la tesi analitza la inserció laboral dels titulats universitaris cinc anys després de la finalització dels estudis. Els resultats mostren que si bé les probabilitats d'acabar sobre-educats són altes per a homes i dones, una major inversió educativa assegura millors oportunitats laborals per a tots dos. A més, es confirma en la línia dels articles anteriors, que les dones, en igualtats formatives tenen més dificultats que els homes per a accedir a les ocupacions de qualitat. Així mateix, s'estableix que les carreres que presenten major ocupabilitat són les sanitàries i les enginyeries i les que pitjors possibilitats laborals presenten són les científiques, les ciències socials i les humanístiques. Finalment, es comprova que les persones amb estudis sexe-atípics carreres en les quals hi ha una sobre-representació de persones del gènere oposat— tenen més dificultats per a inserir-se laboralment i majors probabilitats d'acabar sub-ocupats situació que es dóna quan les persones tenen una formació superior a la demandada en el seu lloc de treball—, especialment les dones amb títols obtinguts en camps masculinizats.

[es] Esta tesis analiza las desigualdades de étnicas y de género en el acceso al mercado de trabajo durante el periodo de la Gran Recesión. El primer artículo estudia las probabilidades que tienen las personas desempleadas de acceder al mercado de trabajo. Los datos empleados para el artículo provienen del primer trimestre de la Encuesta de Población Activa para el periodo 2006-2016. Estos datos permiten estudiar el acceso al empleo tanto en los momentos previos como en los posteriores a la crisis socioeconómica surgida en 2008 y el efecto de las responsabilidades familiares sobre las trayectorias laborales de hombres y mujeres. Los resultados establecen que a pesar de la alta destrucción de empleo masculino consecuencia de la crisis, las mujeres han tenido peores oportunidades de acceder al trabajo ren-žunerado en comparación con sus coetáneos varones. Asimismo, se demuestra que a pesar de que un mayor nivel educativo asegura unas mejores oportunidades laborales para hombres y mujeres, los hombres tienen siempre más opciones de acceder al mercado laboral. En tercer lugar, este artículo confirma la "penalización a la maternidad" —penalización laboral sufrida por las mujeres cuando tienen hijos— y del "premio a la paternidad" —asociación positiva entre la paternidad y la probabilidad de encontrar un empleo—. Finalmente, establece que las personas con nacionalidad extranjera tienen más probabilidades de encontrar un empleo que las personas con nacionalidad española. El segundo artículo de la tesis analiza la integración social de la población inmigrada y examina hasta qué punto los cambios de ciclo económico han coincidido con una reconfiguración del mercado de trabajo en España y con una modificación en la integración de las personas extranjeras. Los datos seleccionados son los segundos trimestres de la Encuesta de Población Activa para el periodo 2006-2016. Los resultados muestran una distribución de la población inmigrada en la estructura social muy desigual en función del origen nacional. Mientras que los inmigrantes de países enriquecidos muestran altas probabilidades de integrarse en las clases sociales más altas, los inmigrantes de países empobrecidos se encuentran sobrerrepresentados en las clases sociales más bajas indistintamente de sus niveles educativos. Finalmente, se demuestra que la recuperación socio-económica dada a partir del año 2014 solo benefició la integración de las personas con nacionalidad española. El tercer y último artículo de la tesis analiza la inserción laboral de los titulados universitarios cinco años después de la finalización de los estudios. Los resultados muestran que si bien las probabilidades de acabar sobreeducados son altas para hombres y mujeres, una mayor inversión educativa asegura mejores oportunidades laborales para ambos. Además, se confirma en la línea de los artículos anteriores, que las mujeres, en igualdades formativas tienen más dificultades que los hombres para acceder a los empleos de calidad. Asimismo, se establece que las carreras que presentan mayor empleabilidad son las sanitarias y las ingenierías y las que peores posibilidades laborales presentan son las científicas, las ciencias sociales y las humanísticas. Por último, se comprueba que las personas con estudios sexo-atípicos —carreras en las que hay una sobrerrepresentación de personas del género opuesto— tienen más dificultades para insertarse laboralmente y mayores probabilidades de acabar sub-empleados situación que se da cuando las personas tienen una formación superior a la demandada en su puesto de trabajo—, especialmente las mujeres con títulos obtenidos en campos masculinizados.