BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Davant dels canvis socioeconòmics provocats per l'ús de plataformes tecnològiques, com a intermediaris de serveis, el nostre objectiu és analitzar les transformacions tecnològiques operatives en l'espai geogràfic brasiler i en les relacions socials, durant les dues primeres dècades del segle XXI. Les plataformes de treball digital controlen i subordinen les persones i les relacions de producció, ja que les tasques depenen progressivament de la mediació establerta per les empreses. L'ús de les tecnologies sempre ha estat implicat en els processos de desenvolupament del treball i, en les últimes dècades, s'han aplicat per dotar d'infraestructura i suport a les plataformes digitals, generant intensos processos de precarietat. Dialècticament, les tecnologies hi juguen un paper, però no són l'únic vector de canvis en el món laboral. Estan subjectes a condicions específiques, com ara les característiques regionals i la seva posició en la divisió internacional del treball (països centrals o països perifèrics). Així, a les últimes dècades han sorgit noves formes de treball –i de treballar– tant com a reflex de la reorganització dels processos productius i del capital, quant pel paper de les tecnologies de la informació i la comunicació.

[es] Ante los cambios socioeconómicos provocados por el uso de plataformas tecnológicas, como intermediarias de servicios, nuestro objetivo es analizar las transformaciones tecnológicas operacionalizadas en el espacio geográfico brasileño y en las relaciones sociales, durante las dos primeras décadas del siglo XXI. Las plataformas de trabajo digitales controlan y subordinan a las personas y las relaciones de producción, a medida que las tareas se vuelven progresivamente dependientes de la mediación establecida por las empresas. El uso de las tecnologías siempre ha estado involucrado en los procesos de desarrollo laboral y, en las últimas décadas, se han aplicado para dotar de infraestructura y soporte a las plataformas digitales, generando intensos procesos de precarización. Dialécticamente, las tecnologías desempeñan un papel, pero no son el único vector de cambios en el mundo del trabajo. Están sujetos a condiciones específicas como las características regionales y su posición en la división internacional del trabajo (países centrales o países periféricos). Así, en las últimas décadas han surgido nuevas formas de trabajo – y de trabajar – tanto como reflejo de la reorganización de los procesos productivos y del capital, cuanto por el papel de las tecnologías de la información y la comunicación.
[ca] Aquest article passa comptes del projecte d'investigació-acció In-diferencias, que es va dur a terme a la Facultat d'Educació, Psicologia i Treball Social (FEPTS) de la Universitat de Lleida, el curs 2015-2016. Explica com les mediacions entre una exposició urbana, l'espai virtual i la lectura de textos, ens van permetre reflexionar i representar un lloc polític per a les diferències. Visitar l'exposició "Efecto GEZI" ens va facilitar connectar amb altres contextos i obrir el debat al voltant de l'art com a mediador polític en la formació inicial del professorat. Tot plegat ens va permetre investigar el lloc de les mediacions –entre textos, visualitats i contextos– per a desplaçar un pensament inicial estereotipat sobre les diferències. En aquest sentit, les aportacions de la nostra recerca, delimiten algunes oportunitats i dificultats de l'educació artística, quan s'aborden temàtiques complexes d'interès educatiu a través de la creació visual i de l'ús de mediacions artístiques i tecnològiques.

[es] Este artículo da cuenta del proyecto de investigación-acción In-diferencias, que se llevó a cabo en la Facultat d'Educació, Psicologia i Treball Social (FEPTS) de la Universitat de Lleida, el curso 2015-2016. Explica como las mediaciones entre una exposición urbana, el espacio virtual y la lectura de textos, nos permitieron reflexionar y representar un lugar político para las diferencias. Visitar la exposición "Efecto GEZI" nos facilitó conectar con otros contextos y abrir el debate en torno al arte como mediador político en la formación inicial del profesorado. Todo ello nos permitió investigar el lugar de las mediaciones –entre textos, visualidades y contextos– para desplazar un pensamiento inicial estereotipado sobre las diferencias. En este sentido, las aportaciones de nuestra investigación, delimitan algunas oportunidades y dificultades de la educación artística, cuando se abordan temáticas complejas de interés educativo a través de la creación visual y del uso de mediaciones artísticas y tecnológicas.
[ca] Aquest treball té com a objectiu descriure els contorns melòdics de les declaratives del protuguès de Brasil parlat a Minas Gerais, establerts a través de l'anàlisi melòdica dels trets distintius que composen l'entonació d'aquesta llengua i que va formar part del corpus analitzat a la tesi de mestrat de Araújo (2014) titulada: Entonação das interrogativas e das declarativas do português brasileiro falado em Minas Gerais: Modelos para o Ensino de Línguas.

[es] Este trabajo tiene como objetivo describir los contornos melódicos de las declarativas del portugués de Brasil hablado en Minas Gerais, establecidos a través del análisis de los rasgos distintivos que componen la entonación de esta lengua y que formaron parte del corpus analizado en la tesis de maestría de Araújo (2014) titulada: Entonação das interrogativas e das declarativas do português brasileiro falado em Minas Gerais: Modelos para o Ensino de Línguas.
[ca] Resum En aquest article es reflexiona sobre el recurs anomenat Punt de Voluntariat (PV) que acompanya, orienta i reforça la tasca de les entitats del Tercer Sector d'Acció Social (TSAS). A partir de les entrevistes realitzades a les professionals que gestionen els 5 punts de voluntariat que hi ha actualment a la província de Lleida, volem oferir arguments per reflexionar sobre la funció del voluntariat social en la nostra comunitat i sobre els reptes que es deriven per l'administració que ha d'acompanyar aquesta realitat. Els resultats obtinguts en les entrevistes es posen en relació amb les demandes recollides en l'últim estudi panoràmic de l'any 2019 on es mostra la realitat del TSAS i s'expressen les necessitats que prioritza el sector.

[es] En este artículo se reflexiona sobre el recurso llamado Punto de Voluntariado (PV) que acompaña, orienta y refuerza la labor de las entidades del Tercer Sector de Acción Social (TSAS). A partir de las entrevistas realizadas a los/las profesionales que gestionan los 5 puntos de voluntariado que hay actualmente en la provincia de Lleida, queremos ofrecer argumentos para reflexionar sobre la función del voluntariado social en nuestra comunidad y sobre los retos que se derivan para la Administración, que debe acompañar esta realidad. Los resultados obtenidos se ponen en relación con las demandas recogidas en el último estudio "El Panoràmic" del año 2019, donde se muestra la realidad del TSAS en Cataluña y expresan las necesidades que prioriza el sector para su desarrollo.
[ca] Ortensio Lando va ser un humanista de reconegut prestigi, no només per la qualitat de la seva vasta producció literària, sinó també per la seva conflictiva personalitat i les controvèrsies que van originar alguns dels seus escrits, considerats herètics en molts aspectes. Tal va ser la seva fama i l'interès que van suscitar els seus escrits per tota Europa que moltes de les seves obres van ser traduïdes en diferents idiomes al cap de poc temps de veure la llum; de manera especial els seus Paradossi, cioè sententie fuori del comun parere, publicats el 1543 i ràpidament ocultats i censurats, però, al seu torn, traduïts, reeditats, imitats i glossats per nombrosos autors. Pel que fa a la seva recepció a Espanya, cal assenyalar que l'autor va tenir una notable acollida, però, igual que a Itàlia i en altres països europeus, les seves obres van ser immediatament censurades, apareixent el seu nom a tots els índexs de llibres prohibits i, especialment, els seus Paradossi, tant en la versió italiana com espanyola. Precisament, de la seva recepció i de la seva censura al nostre país pretenem donar compte en aquest estudi, analitzant quins van poder ser els motius que van portar a prohibir la producció de l'humanista i quins aspectes de la seva figura i la seva obra van despertar més interès o rebuig.

[es] Ortensio Lando fue un humanista de reconocido prestigio, no solo por la calidad de su vasta producción literaria, sino también por su conflictiva personalidad y las controversias que originaron algunos de sus escritos, considerados heréticos en muchos aspectos. Tal fue su fama y el interés que suscitaron sus escritos por toda Europa que muchas de sus obras fueron traducidas en diferentes idiomas al poco tiempo de ver la luz; de manera especial sus Paradossi, cioè sententie fuori del comun parere, publicados en 1543 y rápidamente ocultados y censurados, pero, a su vez, traducidos, reeditados, imitados y glosados por numerosos autores. Por lo que respecta a su recepción en España, cabe señalar que el autor tuvo una notable acogida, pero, al igual que en Italia y en otros países europeos, sus obras fueron inmediatamente censuradas, apareciendo su nombre en todos los Índices de libros prohibidos y, en especial, sus Paradossi, tanto en su versión italiana como española. Precisamente, de su recepción y de su censura en nuestro país pretendemos dar cuenta en este estudio, analizando cuáles pudieron ser los motivos que llevaron a prohibir la producción del humanista y qué aspectos de su figura y su obra despertaron mayor interés o rechazo.
[ca] La Intel·ligència Artificial (IA) forma part de la vida de tots els ciutadans des de fa diversos anys. Tot i així, l'aparició de la IA generativa (GenAI), accessible per a tothom, ha suscitat debats sobre les qüestions ètiques que plantegen, especialment en l'educació. Les eines de GenAI generen contingut d'acord amb les sol·licituds dels usuaris, però els estudiants fan servir aquestes eines de manera ètica i segura? Poden els professors orientar els alumnes en aquest ús i utilitzar aquestes eines en les seves activitats docents? En aquest article s'argumenta que el desenvolupament professional docent (DPT) és un desencadenant clau essencial en l'adopció d'aquestes tecnologies emergents. L'article presentarà una revisió integradora de la literatura que analitza els components de la TPD que poden empoderar els docents per guiar els seus estudiants cap a l'ús ètic i segur de la GenAI. D' acord amb la revisió de la literatura, un component clau de la TPD hauria de ser l' alfabetització en IA, que implica comprendre la IA, les seves capacitats, les seves limitacions i els seus possibles beneficis i inconvenients en l' educació. Realitzar activitats pràctiques que involucrin els mestres i els estudiants, també és un component essencial en l' ús actiu d' aquestes eines durant el procés de capacitació. El document determinarà els avantatges de treballar amb eines de GenAI i dissenyarà plans/projectes/esquemes de lliçons per implementar-los críticament a l'aula.

[es] La Inteligencia Artificial (IA) forma parte de la vida de todos los ciudadanos desde hace varios años. Aun así, la aparición de la IA generativa (GenAI), accesible para todos, ha suscitado debates sobre las cuestiones éticas que plantean, especialmente en la educación. Las herramientas de GenAI generan contenido de acuerdo con las solicitudes de los usuarios, pero ¿los estudiantes usan estas herramientas de manera ética y segura? ¿Pueden los profesores orientar a los alumnos en este uso y utilizar estas herramientas en sus actividades docentes? En este artículo se argumenta que el desarrollo profesional docente (DPT) es un desencadenante clave esencial en la adopción de estas tecnologías emergentes. El artículo presentará una revisión integradora de la literatura que analiza los componentes de la TPD que pueden empoderar a los docentes para guiar a sus estudiantes hacia el uso ético y seguro de la GenAI. De acuerdo con la revisión de la literatura, un componente clave de la TPD debería ser la alfabetización en IA, que implica comprender la IA, sus capacidades, sus limitaciones y sus posibles beneficios e inconvenientes en la educación. Realizar actividades prácticas que involucren a los maestros y a los estudiantes, también es un componente esencial en el uso activo de estas herramientas durante el proceso de capacitación. El documento determinará las ventajas de trabajar con herramientas de GenAI y diseñará planes/proyectos/esquemas de lecciones para implementarlos críticamente en el aula.
[ca] L'article analitza els cossos amb diversitat funcional i els que han estat trasplantats des de la seva condició de cossos que parlen. El fet que puguem fer una lectura dels cossos des de la seva dimensió simbòlica ens obre un ampli ventall de possibilitats interpretatives més enllà de la comprensió d'aquests cossos com a no comunicants. L'article estudia de manera separada les característiques que configuren aquestes dimensions, tant pel que fa als cossos amb diversitat funcional com als cossos que han estat trasplantats, però aporta elements globals per a la comprensió conjunta.

[es] El artículo analiza los cuerpos con diversidad funcional y aquellos que han sido trasplantados desde su condición de cuerpos que hablan. El hecho de que podamos hacer una lectura de los cuerpos desde su dimensión simbólica nos abre un amplio abanico de posibilidades interpretativas más allá de la comprensión de los mismos como no comunicantes. El artículo estudia de forma separada las características que configuran estas dimensiones, tanto en relación con los cuerpos con diversidad funcional como con los que han sido trasplantados, pero aporta elementos globales para su comprensión conjunta.
[ca] El principal objectiu de l'article és explorar, des del republicanisme, el problema dels abastos i límits de la llibertat individual durant la pandèmia. Per a això, es considera que un important percentatge de la població mundial, en nom d'una defensa de la llibertat, es va oposar a l'obligatorietat de l'ús de màscares, la prohibició de reunions, el tancament de les fronteres i l'exigència de passades de vacunació. Però va resultar justificat interpretar aquestes mesures governamentals com atemptats contra la llibertat? Una genuïna vida lliure solament pot ser equivalent a una vida amb escassíssimes obligacions cíviques? A més, quina relació existeix entre aquesta manera d'entendre la llibertat i els enfocaments liberal i neoliberal hegemònics en les societats democràtiques actuals? I quina pot ser l'aportació del republicanisme per a abordar les fronteres legítimes tant de la llibertat individual com de l'acció de l'Estat en temps de crisi com els presents?

[es] El principal objetivo del artículo es explorar, desde el republicanismo, el problema de los alcances y límites de la libertad individual durante la pandemia. Para ello, se considera que un importante porcentaje de la población mundial, en nombre de una defensa de la libertad, se opuso a la obligatoriedad del uso de mascarillas, la prohibición de reuniones, el cierre de las fronteras y la exigencia de pases de vacunación. Pero ¿resultó justificado interpretar estas medidas gubernamentales como atentados contra la libertad? ¿Una genuina vida libre solamente puede ser equivalente a una vida con escasísimas obligaciones cívicas? Además, ¿qué relación existe entre esta forma de entender la libertad y los enfoques liberal y neoliberal hegemónicos en las sociedades democráticas actuales? ¿Y cuál puede ser el aporte del republicanismo para abordar las fronteras legítimas tanto de la libertad individual como de la acción del Estado en tiempos de crisis como los presentes?
[ca] A la dècada dels noranta no només es va qüestionar el passat soviètic, sinó que també es van recuperar episodis silenciats, com el cas del final del tsar Nicolau II i la família. Aquest article estudia l'imaginari nacional dels darrers Romanov mitjançant un producte cultural: el cinema. L'anàlisi de dues pel·lícules, una produïda a l'inici i una altra al final de la dècada dels 90, ens permetrà conèixer els matisos en el tractament del final de la Família Imperial Russa en aquest període.

[es] En la década de los noventa no solo se cuestionó el pasado soviético, sino que también se recuperaron episodios silenciados, como el caso del final del zar Nicolás II y su familia. El presente artículo estudia el imaginario nacional de los últimos Romanov a través de un producto cultural: el cine. El análisis de dos películas, una producida al inicio y otra al final de la década de los 90, nos permitirá conocer los matices en el tratamiento del final de la Familia Imperial Rusa en este periodo.
[ca] La cámara de Pandora. La fotografi@ después de la fotografia és el darrer llibre de Joan Fontcuberta. En aquest text reflexiona sobre el canvi de paradigma que suposa el pas de la fotografia analògica a la digital, i la necessitat de trobar noves formes de llegir-la i estudiar-la. L'article analitza aquests assumptes alhora que situa l'artista dins la tradició de creadors que utilitzen l'escriptura i la producció artística de forma paral·lela. En aquest sentit la figura de Joan Fontcuberta és un exemple interessant de recerca artística.

[es] La cámara de Pandora. La fotografí@ después de la fotografía&nbsp;es el último libro de Joan Fontcuberta. En este texto reflexiona sobre el cambio de paradigma que supone el paso de la fotografía analógica a la digital, y la necesidad de hallar nuevas formas de leerla y estudiarla. El artículo analiza estos asuntos al mismo tiempo que sitúa al artista en la tradición de creadores que utilizan la escritura y la producción artística de forma paralela. En este sentido la figura de Joan Fontcuberta es un ejemplo interesante de investigación artística.&nbsp;
[ca] El passat 7 de gener va morir a Londres Stanley Cohen, treballador social de formació, sociòleg, criminòleg i defensor de drets humans d'ofici, nascut el 23 de febrer de 1942 a Johannesburgo, Sudàfrica. Considerat per molts com un dels més influents criminòlegs crítics de parla anglesa Cohen va tenir una llarga i distingida carrera.

[es] El pasado 7 de enero falleció en Londres Stanley Cohen, trabajador social de formación, sociólogo, criminólogo y defensor de derechos humanos de oficio, nacido el 23 de febrero de 1942 en Johannesburgo, Sudáfrica.Considerado por muchos como uno de los más influyentes criminólogos críticos de habla inglesa Cohen tuvo una larga y distinguida carrera
[ca] Presentem una contribució teòrico-pràctica d'educació STEAM integrada. D'una banda, el marc teòric sintetitza els beneficis educatius i els reptes que suposa la implementació de l'educació STEAM a l'aula. Seguint aquest marc, es presenta una proposa educativa dissenyada per al 6è curs d'educació primària que integra continguts de diverses disciplines, elements transversals i competències curriculars. La seqüència didáctica fou valorada per 13 professionals de l'educació que van establir-ne la seva viabilitat i rellevància davant de la impossibilitat de la seva implementació degut a la COVID-19. En destaquen la selección del repte artístic per a la motivació, la bona seqüènciació d'activitats i la gran diversitat de recursos generats per a la implementació i l'avaluació del projecte.

[es] Se presenta una contribución teórico-práctica de educación STEAM integrada. Por un lado, el marco teórico sintetiza los beneficios educativos y los retos que supone la implementación de la educación STEAM en las aulas. De acuerdo con este, se presenta una propuesta educativa diseñada para 6.° curso de educación primaria que integra contenidos de diversas disciplinas, elementos transversales y competencias curriculares. La secuencia didáctica fue valorada por 13 profesionales de la educación quienes establecieron su viabilidad y relevancia ante la imposibilidad de su implementación debido a la COVID-19. Estos destacan la selección del reto artístico para la motivación, la buena secuenciación de actividades y la gran diversidad de recursos generados para la implementación y la evaluación del proyecto.
[ca] El guió de cine A Madrid: 682 de l'escriptor Juan Ignacio Luca de Tena reprodueix alguns dels llocs comuns de la propaganda escrita pel bàndol rebel durant la guerra civil espanyola. No obstant això, al marge de la tergiversació del relat històric contrastat respecte a alguns fets —com ocorre amb el setge de l'Alcázar de Toledo— crida l'atenció el mitjà pel qual Luca de Tena engipona el seu text. Així, la incorporació d'il·lustracions de l'artista bolivià Arturo Reque Meruvia s'estudia aquí com un mitjà addicional, molt significatiu, de transmissió i consolidació de la propaganda franquista durant la guerra mitjançant l'anàlisi de la funció que exerceixen les il·lustracions en relació amb el text, intensificadores de l'estètica grotesca present en algunes escenes.

[es] El guion de cine A Madrid: 682 del escritor Juan Ignacio Luca de Tena reproduce algunos de los lugares comunes de la propaganda escrita por el bando sublevado durante la guerra civil española. No obstante, al margen de la tergiversación del relato histórico contrastado con respecto a algunos hechos —como ocurre con el asedio del Alcázar de Toledo—, llama la atención el medio por el cual Luca de Tena pergeña su texto. Así, la incorporación de ilustraciones del artista boliviano Arturo Reque Meruvia se estudia aquí como un medio adicional, muy significativo, de transmisión y consolidación de la propaganda franquista durante la guerra mediante el análisis de la función que desempeñan las ilustraciones en relación con el texto, intensificadoras de la estética grotesca presente en algunas escenas.
[ca] El text presenta una experiència d'aprendre amb estudiants d'Antropologia y Sociologia de l'Art, assignatura de caràcter obligatori del primer any del grau de Belles Arts. Considerant els canvis acadèmics que experimenten els estudiants en iniciar les seves carreres acadèmiques, el curs va plantejar algunes estratègies d'aprendre de manera autònoma anant més enllà dels continguts prescrits; per dur a terme això, per una banda, es va proposar centrar el curs en els temes d'interès dels estudiants, i per una altra banda, se'ls va posar en el paper d'investigadors que aprenen a partir de les seves pròpies vivències. Aquesta tasca es va desenvolupar dins d'una perspectiva autoetnogràfica d'investigació assumint qüestions que les situaven dins del context social de l'art viscudes en primera persona. En aquest sentit, el present article mostra l'experiència des d'una doble dimensió: per una banda, la relacionada amb els dilemes metodològics i el paper dels estudiants com a autors dels seus estudis, i per una altra banda, una dimensió reflexiva al voltant d'aspectes de la sociologia de l'art posats en qüestió des de l'assignatura.

[es] El texto presenta una experiencia de aprender con estudiantes de Antropología y Sociología del Arte, asignatura de carácter obligatoria del primer año del grado en Bellas Artes. Considerando los cambios académicos que experimentan los estudiantes al iniciar sus carreras académicas, el curso planteó algunas estrategias de aprender de modo autónomo yendo más allá de los contenidos prescritos; para ello, por un lado, se propuso centrar el curso en los temas de interés de los estudiantes, y por otro, se les colocó en el lugar de investigadores que aprenden a partir de sus propias vivencias. Esta labor se desarrolló dentro de una perspectiva autoetnográfica de investigación asumiendo cuestiones que les situaban dentro del contexto social del arte vividas en primera persona. En este sentido, el presente artículo muestra la experiencia desde una doble dimensión: por un parte, aquella relacionada con los dilemas metodológicos y el papel de los estudiantes como autores de sus propios estudios; y por otro, una dimensión reflexiva en torno a aspectos de la sociología del arte puestos en cuestión desde la asignatura.