BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] La indústria dels videojocs ha experimentat un creixement exponencial els darrers anys, generant una gran quantitat de dades derivades de les interaccions dels jugadors i les activitats competitives. Clash Royale, un joc mòbil de tàctica i competició, és un clar exemple d'aquest ecosistema, amb una escena professional vibrant en què jugadors i equips confien en les dades per obtenir avantatges competitius. Aquest projecte se centra en la creació d'una eina de visualització especialitzada per analitzar dades de partides competitives de Clash Royale. Mitjançant aquesta eina, els jugadors i analistes poden explorar tendències en l'ús de cartes, identificar combinacions de mazos efectives i avaluar el rendiment dels jugadors i equips al llarg del temps. Desenvolupada amb Altair i Streamlit, la plataforma ofereix visualitzacions personalitzables que proporcionen informació valuosa sobre les dinàmiques del joc competitiu, donant suport a la presa de decisions estratègiques i fomentant una millor comprensió del metajoc.

[es] La industria de los videojuegos ha crecido exponencialmente en los últimos años, generando grandes cantidades de datos derivados de las interacciones de los jugadores y las actividades competitivas. Clash Royale, un juego móvil estratégico y competitivo, es un claro ejemplo de este ecosistema, fomentando una escena profesional vibrante en la que jugadores y equipos confían en los datos para obtener una ventaja competitiva. Este proyecto se centra en la creación de una herramienta de visualización especializada para analizar datos de partidas competitivas de Clash Royale. Con esta herramienta, jugadores y analistas pueden explorar tendencias en el uso de cartas, identificar combinaciones de mazos efectivas y evaluar el rendimiento de jugadores y equipos a lo largo del tiempo. Desarrollada con Altair y Streamlit, la plataforma ofrece visualizaciones personalizables que proporcionan información valiosa sobre las dinámicas del juego competitivo, apoyando la toma de decisiones estratégicas y fomentando una mayor comprensión del metajuego.
[ca] La Colònia Güell conforma un teixit urbà d'interès arquitectònic, social, cultural i històric que perdura malgrat les amenaces de planejaments que no responen a les necessitats canviants que travessa la nostra societat, ni als models d'un urbanisme sostenible. En aquest sentit, i, en base a un procés participatiu dels habitants de la Colònia, es detecta la voluntat de recuperar la identitat i la cohesió social que defineixen les colònies industrials amb el binomi vida | treball. D'aquesta manera, el projecte actualment un buit per emplenar, es centra a donar continuïtat a dos realitats, el desenllaç de la trama d'habitatges i el barri de Can Julià; alhora, conservar i mimetitzar-se amb l'atmosfera natural de l'entorn immediat al costat de la Cripta Gaudí. Per tant, amb el menor impacte visual possible, el projecte pretén reactivar la població a partir d'un equipament de caràcter local que respongui a les mancances dels usuaris a cada moment. La manera com la nova aportació s'articula amb les preexistències serà una trobada fonamental que formarà un conjunt nou, però amb la mateixa identitat.

[es] La Colonia Güell conforma un tejido urbano de interés arquitectónico, social, cultural e histórico que perdura pese a las amenazas de planeamientos que no responden a las necesidades cambiantes que atraviesa nuestra sociedad, ni a los modelos de un urbanismo sostenible. En este sentido, y, en base a un proceso participativo de los habitantes de la Colonia, se detecta la voluntad de recuperar la identidad y cohesión social que definen las colonias industriales con el binomio vida | trabajo. De esta manera, el proyecto actualmente un vacío por colmatar, se centra en dar continuidad a dos realidades, el desenlace de la trama de viviendas y el barrio de Can Julià; a la vez que conservar y mimetizarse con la atmósfera natural del entorno inmediato junto a la Cripta Gaudí. Por tanto, con el menor impacto visual posible el proyecto pretende reactivar la población a partir de un equipamiento de carácter local que responda a las carencias de los usuarios en cada momento. La manera en que la nueva aportación se articula con las preexistencias será un encuentro fundamental que formará un conjunto nuevo, pero con la misma identidad.
[ca] La notable irrupció dels múltiples i interactius mitjans de comunicació ha afectat, sense precedents, la manera en què es construeix el coneixement. L'objectiu d'aquest article és el de raonar i donar exemples de com les noves plataformes de difusió digitals (pàgines web, intranets, wikis, blocs, xarxes socials, "moocs" -massive open online course-, audiovisuals a la carta i en línia ), influeixen i modifiquen la manera en què aprenem i, en conseqüència, en com hauríem ensenyar els docents aquells continguts disciplinaris a les universitats. La metodologia emprada en aquest article és empírica, ja que parteix de les pròpies experiències docents desenvolupades en diferents universitats i matèries que ens serviran per exemplificar algunes pràctiques i formats sobre com difondre i publicar els materials i resultats docents en diferents mitjans i suports.Les troballes derivades d'aquestes experiències formatives donen raó del paper predominant que pren la incorporació de la difusió en la docència, ja que la l'exposició pública del coneixement après millora el judici crític, atorga consciència a l'estudiant del que ha après i ofereix els seus resultats a l' judici de la comunitat científica i també de la societat en el seu conjunt. L'originalitat de l'article està doncs en què s'han analitzat i estructurat els principals canvis que els nous suports digitals de difusió atorguen al procés formatiu. Finalment, la seva publicació està contribuint tant a l'aprenentatge com a l'ensenyament de l'arquitectura.

[es] La notable irrupción de los múltiples e interactivos medios de comunicación ha afectado, sin precedentes, el modo en que se construye el conocimiento. El objetivo de este artículo es el de razonar y dar ejemplos de cómo las nuevas plataformas de difusión digitales (páginas web, intranets, wikis, blogs, redes sociales, "moocs" -massive open online course-, audiovisuales a la carta y en línea), influyen y modifican el modo en el que aprendemos y, en consecuencia, en cómo deberíamos enseñar los docentes aquellos contenidos disciplinares en las universidades. La metodología empleada en este artículo es empírica, ya que parte de las propias experiencias docentes desarrolladas en distintas universidades y materias que nos servirán para ejemplificar algunas prácticas y formatos sobre cómo difundir y publicar los materiales y resultados docentes en distintos medios y soportes.Los hallazgos derivados de estas experiencias formativas dan razón del papel predominante que toma la incorporación de la difusión en la docencia, pues la la exposición pública del conocimiento aprendido mejora el juicio crítico, otorga conciencia al estudiante de lo que ha aprendido y ofrece sus resultados al juicio de la comunidad científica y también de la sociedad en su conjunto. La originalidad del artículo está pues en que se han analizado y estructurado los principales cambios que los nuevos soportes digitales de difusión otorgan al proceso formativo. Finalmente, su publicación está contribuyendo tanto al aprendizaje como a la enseñanza de la arquitectura.
[ca] El propòsit d'aquest projecte és implementar un algorisme que permeti encaminar el tràfic de dades d'una xarxa òptica elàstica de manera adaptativa. Una xarxa òptica elàstica, també coneguda com a EON (Elastic Optical Network), és un tipus de xarxa que té un espectre òptic flexiblement divisible. A més, gaudeix de flexibilitat als transceptors. Això vol dir que aquests són capaços de generar diversos formats de modulació amb diferents velocitats de símbol. Aquest tipus de xarxa òptica serà simulada utilitzant el programari MATLAB. Podrem veure com la xarxa té la capacitat d'adaptar-se enfront de la congestió del moment i com es poden reduir el número de nodes que ha de travessar un missatge per anar des del seu origen al destí desitjat. També observarem les diferències entre una xarxa en la qual el "cost" del camí entre nodes es igual per tots els enllaços amb una xarxa que té diferents costos pels camins i, a més, es van carregant/alliberant segons la intensitat d'ús d'aquests recorreguts.

[es] El propósito de este proyecto es implementar un algoritmo que permita encaminar el tráfico de datos de una red óptica elástica de manera adaptativa. Una red óptica elástica, también conocida como EON (Elastic Optical Network), es un tipo de red que tiene un espectro óptico flexiblemente divisible. Además, posee flexibilidad en los transceptores. Esto significa que éstos son capaces de generar diversos formatos de modulación con diferentes velocidades de símbolo. Este tipo de red óptica será simulada utilizando el programa MATLAB. Podremos ver como la red tiene la capacidad de adaptarse frente a la congestión del momento y de cómo se pueden reducir el número de nodos que tiene que atravesar un mensaje para ir desde su origen al destino deseado. También observaremos las diferencias entre una red en la que el coste del camino entre nodos es igual para todos los enlaces con una red que tiene diferentes costes para los caminos y además se va cargando/liberando según la intensidad de uso de estos recorridos.
[ca] El treball desenvolupat tracta sobre un estudi mecànic i biomecànic de les extremitats inferiors del cos humà al realitzar una pedalada. Les anàlisis mecàniques es realitzen amb el suport del programari PAM mentre que les anàlisis del tipus biomecàniques es duran a terme a través de l'OpenSim. S'utilitzaran programes auxiliars de programació com són el Notepad++ i el Matlab

[es] El trabajo desarrollado trata de un estudio mecánico y biomecánico de las extremidades inferiores del cuerpo humano al realizar un pedaleo. Los análisis mecánicos se realizan con el soporte del programa PAM mientras que los análisis de tipo biomecánico se realizan a través del OpenSim. Se usarán programas auxiliares de programación como son el Notepad++ y el Matlab
[ca] Aquest treball estudia la sèrie de tretze complexos parroquials projectats per l'arquitecte Luis Cubillo d'Arteaga a Madrid entre 1970 i 1972, en què va buscar una estandardització amb què donar una resposta eficaç a la necessitat de nous temples sorgida del Pla Pastoral de Morcillo de 1965. Per això es va cenyir a les "Instruccions per a la construcció de complexos parroquials", publicades amb aquest propòsit per l'Arquebisbat. Un cop descrits antecedents immediats de la proposta de Cubillo, el text analitza en primer lloc tot allò referent al temple i els seus espais adjacents: l'elecció de la planta quadrada com la més adequada a la litúrgia postconciliar, les seves dimensions, la seva il·luminació i la seva singular estructura. Posteriorment s'analitza la resta del complex parroquial: la seva claredat programàtica, la sistematització de les solucions constructives, la capacitat d'adaptació a diferents entorns i les limitacions del model proposat. A tot el treball s'estableixen comparacions amb altres realitzacions precedents de l'arquitecte, tant a la seva arquitectura civil com religiosa. Es descobreixen, més enllà d'evidents diferències formals, continuïtats en les estratègies de projecte, com la base modular dels seus dissenys o el rigor en la resolució del programa funcional. Així mateix, la racionalitat constructiva d'aquests complexos parroquials i la seva economia van suposar una lògica continuació de l'àmplia experiència de Cubillo al camp de l'habitatge social a Madrid.

[es] Este trabajo estudia la serie de trece complejos parroquiales proyectados por el arquitecto Luis Cubillo en Madrid entre 1970 y 1972, en la que buscó una estandarización con la que dar una eficaz respuesta a la necesidad de nuevos templos surgida del Plan Pastoral de Morcillo de 1965. Para ello se ciñó a las "Instrucciones para la construcción de complejos parroquiales", publicadas al efecto por el Arzobispado. Una vez descritos antecedentes inmediatos de la propuesta de Cubillo, el texto analiza en primer lugar todo lo referente al templo y sus espacios adyacentes: la elección de la planta cuadrada como la más adecuada a la liturgia posconciliar, sus dimensiones, su iluminación y su singular estructura. Posteriormente se analiza el resto del complejo parroquial: su claridad programática, la sistematización de las soluciones constructivas, la capacidad de adaptación a diferentes entornos y las limitaciones del modelo propuesto. En todo el trabajo se establecen comparaciones con otras realizaciones precedentes del arquitecto, tanto en su arquitectura civil como religiosa. Se descubren, más allá de evidentes diferencias formales, continuidades en sus estrategias proyectuales, como la base modular de sus diseños o el rigor en la resolución del programa funcional. Así mismo, la racionalidad constructiva de estos complejos parroquiales y su economía supusieron una lógica continuación de la amplia experiencia de Cubillo en el campo de la vivienda social madrileña.
[ca] Durant la meva estada de mobilitat a la Universitat de Purdue en el semestre de Tardor de 2018, vaig desenvolupar i fabricar un prototip d'afinador automàtic, amb l'ajuda de tres estudiants mées. Aquest projecte va servir com el nostre "Senior Design Project", l'última gran assignatura per graduar-se en Enginyeria Electrònica i Informàtica a Purdue. Aquest prototip pot utilitzar-se per afinar, corda per corda, qualsevol guitarra, baix o ukelele, a més de funcionar també com a metrònom, per satisfer les necessitats d'un major rang d'usuaris. Aquesta tesi se centra en una de les parts en que va ser dividit el projecte: el subsistema de Processament de Senyal i Detecció de Freq üència, del qual vaig ser responsable. El meu treball comenca amb la investigació realitzada tant sobre els afinadors automàtics existents avui en el mercat, com sobre la teoria per implementar-los, complint sempre els requisits i especificacions tècniques prèviament definits pel grup de treball. Continua amb l'etapa de desenvolupament i fabricació, per concloure amb els resultats del projecte, així com amb les propostes de canvis per futures millores.

[es] Durante mi estancia de movilidad en la Universidad de Purdue en el semestre de Otoño de 2018, desarrollé y fabrique un prototipo de afinador automático, con la ayuda de tres estudiantes más. Este proyecto sirvió como nuestro "Senior Design Project", la última gran asignatura para graduarse en Ingeniería Electrónica e Informática en Purdue. Dicho prototipo puede utilizarse para afinar, cuerda por cuerda, cualquier guitarra, bajo o ukelele, además de funcionar también como metrónomo, para satisfacer las necesidades de un mayor rango de usuarios. Esta tesis se centra en una de las partes en las que fue dividido el proyecto: el subsistema de Procesado de Señal y Detección de Frecuencia, del cual fui responsable. Mi trabajo comienza con la investigación realizada tanto sobre los afinadores automáticos existentes hoy en el mercado, como sobre la teoría para implementarlos, cumpliendo siempre los requisitos y especificaciones técnicas previamente definidos por el grupo de trabajo. Continúa con la etapa de desarrollo y fabricación, para concluir con los resultados del proyecto, así como con las propuestas de cambios para futuras mejoras.
[ca] El present Treball Fi de Màster consisteix en la presentació d'una proposta de programació i disseny didàctic que ajudi al professorat a implementar el treball per competències a l'aula. La idea sorgeix a partir de l'observació realitzada durant l'estada al centre de pràctiques, durant la qual es detecta la dificultat per part del professorat de dur a terme el treball per competències, a més d'estudiar en profunditat si l'existència d'aquesta dificultat és generalitzada o solament d'aquest centre en concret. Per aconseguir-ho ha estat necessari la recollida d'evidències per a posteriorment analitzar-les, classificar-les i finalment, presentar la proposta de programació i disseny didàctic que ajudi a resoldre una necessitat observada, aquella que s'ha considerat més essencial a l'hora de millorar la implementació del treball per competències al centre. A més, aquest TFM es realitza en col·laboració amb un altre TFM en el qual es duu a terme un estudi similar, per tal d'analitzar els resultats obtinguts en els dos centres amb dificultats i treure'n conclusions.

[es] El presente Trabajo Fin de Máster consiste en la presentación de una propuesta de programación y diseño didáctico que ayude al profesorado a implementar el trabajo por competencias en el aula. La idea surge a partir de la observación realizada durante la estancia en el centro de prácticas, durante la cual se detecta la dificultad por parte del profesorado de llevar a cabo el trabajo por competencias, además de estudiar en profundidad si la existencia de esta dificultad es generalizada o solamente de este centro en concreto. Para ello ha sido necesario la recogida de evidencias para posteriormente analizarlas, clasificarlas y finalmente, presentar la propuesta de programación y diseño didáctico que ayude a resolver una necesidad observada, aquella que se ha considerado más esencial a la hora de mejorar la implementación del trabajo por competencias en el centro. Además, este TFM se realiza en colaboración con otro TFM en el que se lleva a cabo un estudio similar, a fin de analizar los resultados obtenidos en los dos centros con dificultades y sacar conclusiones.
[ca] Breu exposició i anàlisi de l'edifici de "La Torre", ubicat a Castellbell i el Vilar. Es genera una proposta de rehabilitació d'aquest, reformant la seva planta baixa amb un nou programa de bar-restaurant i les dues plantes superiors. Aquestes dues, oferiran un programa adaptat a les necessitats del nou propietari de l'edifici, que te la ferma intenció de convertir-lo en un "showroom" d'exposició dels seus productes i un edifici de caràcter administratiu. S'ofereix així una nova vida a l'antiga casa de l'amo ubicada al centre del nucli urbà, i que fa més de cinquanta anys que ha caigut en l'oblit, malmetent-se amb el pas del temps.

[es] Breve exposición y análisis del edificio de "La Torre", ubicado en Castellbell i el Vilar. Se genera una propuesta de rehabilitación del edificio, reformando su planta baja con un nuevo programa de bar-restaurante y las dos plantas superiores. Estas dos plantas ofrecerán un programa adaptado a las necesidades del nuevo propietario del edificio, que tiene la firme intención de convertirlo en un "showroom" de exposición para sus productos y un edificio de carácter administrativo. Se ofrece así una nueva vida en la antigua casa del amo ubicada en el centro del casco urbano, y hace más de cincuenta años que ha caído en el olvido, degradándose por el paso del tiempo.
[ca] Els semiconductors fets de materials abundants a la Terra poden ser una solució per la implementació a gran escala de cel·les solars poc costoses. El Zinc phosphide (Zn3P2) és un tipus de semiconductor fet de materials abundants, que té propietats optoelectròniques òptimes per utilitzar-se en dispositius solars. En aquest treball comprovem la resposta fotovoltaica de capes primes de Zn3P2 (gruix <1um) crescudes sobre substrats de 325um de gruix d'InP. Hem estudiat l'efecte del gruix d'un dels contactes selectius utilitzats, obtenint una eficiència de 2.4% en el cas òptim amb Zn3P2 policristal·lí . Addicionalment, hem observat que la combinació d'ITO i Ag com a contacte damunt la capa prima de Zn3P2 policristal·lí donava una eficiència de 4,4%. La selectivitat dels contactes es discuteix utilitzant mostres monocristal·lines crescudes sobre InP amb diferent dopatge. El tipus de dopatge i la estequiometria del Zn3P2 tenen un rol significant en el tipus de selectivitat i en el rendiment del dispositiu. L'estudi dona coneixement respecte l'arquitectura òptima per a cel·les solars basades en Zn3P2.

[es] Los semiconductores hechos de materiales abundantes a la Tierra pueden ser una solución por la implementación a gran escala de celdas solares poco costosas. El Zinc phosphide (Zn3P2) es un tipo de semiconductor hecho de materiales abundantes, que tiene propiedades optoelectrónicas óptimas para utilizarse en dispositivos solares. En este trabajo comprobamos la respuesta fotovoltaica de capas delgadas de Zn3P2 (grosor <1um) crecidas sobre sustratos de 325um de grosor de InP. Hemos estudiado el efecto del grosor de uno de los contactos selectivos utilizados, obteniendo una eficiencia de 2.4% en el caso óptimo con Zn3P2 policristalino . Adicionalmente, hemos observado que la combinación de ITO y Ag como contacto encima la capa delgada de Zn3P2 policristalino daba una eficiencia de 4,4%. La selectividad de los contactos se discute utilizando muestras monocristalinas crecidas sobre InP con diferente dopaje. El tipo de dopaje y la estequiometría del Zn3P2 tienen un rol significativo en el tipo de selectividad y en el rendimiento del dispositivo. El estudio da conocimiento respeto la arquitectura óptima para celdas solares basadas en Zn3P2.
[ca] Les Xarxes Neuronals Convolucionals s'han popularitzat gràcies a les seves prestacions vers l'anàlisi d'imatges, tant en classificació com en segmentació. Especialment dins l'àmbit de la medicina cada vegada és més comú l'ús de tècniques automàtiques per ajudar als especialistes amb el diagnòstic. En aquest treball, s'estudia el problema de classificació de lesions a la pell. Basant-nos en els reptes proposats per ISIC, donada la col·laboració amb l'Hospital Clínic de Barcelona i ajudant al desenvolupament de la base de dades del repte ISIC2019. Un dels punts clau del desenvolupament del projecte és l'obtenció d'un model que aconsegueixi classificar amb certesa una base de dades proporcionada. Per fer-ho, s'estudien les xarxes neuronals residuals i la tècnica d'ensembling amb el fi de millorar els resultats. L'objectiu d'aquest projecte, per tant és l'estudi, anàlisi i avaluació de les variants i modificacions de xarxes neuronals residuals per tal que s'adapti al nostre problema utilitzant un ensemble de xarxes. En el procés s'haurà d'abordar el repte de la desproporció entre classes.

[es] Las Redes Neuronales Convolucionales se han popularizado gracias a sus prestaciones respecto al análisis de imágenes, tanto clasificación como segmentación. Especialmente en el ámbito de la medicina es cada vez más común el uso de técnicas automáticas para ayudar a los especialistas con el diagnóstico. En este trabajo, se estudia el problema de clasificación de lesiones en la piel. Basándonos en los retos de ISIC, dado la colaboración con el Hospital Clínic de Barcelona y ayudando con el desarrollo de la base de datos del challenge ISIC2019. Unos de los puntos claves del desarrollo de este proyecto es la obtención de un modelo que consiga clasificar correctamente las imágenes de una base de datos proporcionada. Para ellos, se estudian las redes neuronales residuales y la técnica de ensembling para mejorar los resultados. El propósito de este proyecto, por lo tanto es el estudio, el análisis y la evaluación de las variantes y modificaciones de redes neuronales residuales para que se adapte a nuestro problema utilizando un ensemble de ellas. En el proceso se deberá afrontar el reto de la desproporción entre clases.