BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] La matèria que es tracta al llarg del treball és la implicació de la població immigrant llatinoamericana al procés independentista català. S'ha comprovat que el grau d'implicació de la població llatinoamericana en el procés sobiranista ha vingut de la mà de l'associacionisme més que del suport electoral que hagi pogut mostrar respecte els partits independentistes per raó de la limitació legal que experimenta el col·lectiu immigrant i que impedeix participar electoralment. És per això que el comportament polític dels llatinoamericans s'ha donat en relació a accions col·lectives com la manifestació, els actes públics i el suport d'associacions immigrants. Destaca també la voluntat de desplaçar l'eix predominant a Catalunya com és el conflicte centre-perifèria i d'aquesta manera retornar la clivella socioeconòmica. Les demandes de la immigració llatinoamericana giren entorn la regularització legal de la seva estància, qüestió associada tradicionalment a posicions d'esquerra. Per tant, la immigració llatinoamericana dona suport a l'independentisme en tant que el procés afavoreixi les seves demandes com a persones migrades.

[en] The research's subject is the involvement of the Latin American immigrant population in the Catalan independence process. It has been verified that the degree of involvement of the Latin American population in the sovereignist process has come hand in hand with associationism rather than the electoral support it has been able to show regarding the pro-independence parties due to the legal limitation experienced by the immigrant group that prevents them from participating electorally. That is why the political behaviour of Latin Americans has been related to collective actions such as demonstrations, public events and the immigrant associations' support. It also highlights the desire to displace the predominant cleavage in Catalonia such as the centre-periphery conflict and thus return the socio-economic cleavage. The demands of Latin American immigration revolve around the legal regularisation of their stay, a matter traditionally associated with left-wing positions. Therefore, Latin American immigration supports independence as long as the process favours their demands as migrants.
[ca] Les eleccions municipals del 12 d'abril de 1931 atorgaren la majoria al republicanisme d'esquerres i conduïren al canvi de règim. A les comarques ponentines, com arreu del país, es visqué amb entusiasme la proclamació de la República el 14 i el 15 d'abril. Aquesta ponència, centrada en l'actual comarca del Pla d'Urgell, analitza: 1) l'impacte de l'adveniment de la República en els seus pobles; 2) la constitució dels ajuntaments republicans entre el 15 i el 17 d'abril; 3) el qüestionament de les eleccions que es produí en els municipis de Castellnou de Seana, Linyola i Mollerussa; 4) la posició dels nous alcaldes envers la República naixent; 5) els problemes que es consideraven heretats de la monarquia, i 6) la incidència que tingué el macianisme en el teixit sociopolític de la comarca. Com a corol·lari, proposa una aproximació a la pervivència de la primavera republicana de 1931en la memòria popular dels pladurgellencs.

[en] Municipal elections held on the 12th April 1931 revealed majoritarian support to left-wing republicanism and a regime change took place. The proclamation of the Second Spanish Republic (14th and 15th April 1931) was received with entusiasm both in the Ponent territories and the whole of Catalonia. This paper, focused in the current Pla d'Urgell county, analyses: 1) the impact of the Second Spanish Republic's proclamation in the Pla d'Urgell villages; 2) the formation of republican town councils between the 15th and the 17th April; 3) the questioning of the elections which took place in Castellnou de Seana, Linyola, and Mollerussa; 4) the new mayors' stance regarding the rising republic; 5) the problems that were considered as inherited from the previous monarchy, and 6) the impact that macianism had on Pla d'Urgell's sociopolitic networks. Finally, an approach to the survival of 1931's republican spring in local memory will be provided.
[ca] La tesi doctoral de Meritxell Martí, llegida al Departament d'Art i de Musicologia de la UAB, ha estudiat com apareix l'art clàssic a Internet, quins discursos s'utilitzen en aquesta aparició i quines són les pràctiques culturals que es realitzen al voltant de l'art a la xarxa. La tesi de Martí finalitza destacant la importància de l'art en la configuració de la ideologia de la societat en les noves formes de cultura sorgides arran de l'aparició dels nous mitjans de comunicació com Internet.

[en] Meritxell Martí's dissertation, read in the Department of Art and Musicology at the UAB, has studied how Classical art appears on the Internet, the discourses that are used in this occurrence and what cultural practices take place around Art in the net. Martí's thesis concludes by highlighting the importance of art in shaping the ideology of the society in the new forms of culture that emerged with new media such as the Internet.
[ca] Dins la geografia humana, la teoria de la localització i, concretament, de la localització industrial constitueix una de les temàtiques de més ampli recorregut en el temps i d'estreta interrelació entre disciplines. En aquest article s'esbossen les diferents aportacions en localització industrial des de l'anàlisi weberiana fins a l'economia de xarxes, sense deixar al calaix una aproximació al sistema de producció en massa o al Just-in-Time. Metodològicament, l'anàlisi de localització industrial s'emmarca dins l'estructura de globalització/regionalització en què es mouen les activitats econòmiques dels segles XX i XXI. També s'emmarca dins dels impactes que sobre el sistema productiu han fet els avenços en els camps de la tecnologia, de les infraestructures o de l'organització empresarial, i també de com s'han reflectit en l'espai industrial.

[en] In human geography, the theory of localisation and, specifically, that of industrial localisation has been one of the most broadly covered issues over time, and is closely related to other disciplines. This article outlines the various contributions made in industrial localisation, from Weberian analysis up to the network economy, without forgoing a consideration of mass-production or Just-in-Time systems. Methodologically, the analysis of industrial localisation is framed within the structure of Globalisation/regionalisation in which the economic activity of the 20th and 21st Centuries takes place. It also focuses on the impact on the productive system caused by innovation in areas such as technology, communication, infrastructures and business organisation, and how this has been reflected in industrial space.
[ca] L'objectiu d'aquest article és avaluar la fiabilitat de les fonts estadístiques que recullen el nombre de ciutadans estrangers que viuen a Espanya, mitjançant tres tipus d'anàlisi: primer, una comparació de les dades del Padró continu amb les del Cens de població de 2001; segon, analitzant la coherència de l'evolució de fecunditat dels estrangers en el període 1996-2004; i, finalment, realitzant una anàlisi de les dades de renovació dels permisos de residència, que proporcionen certa informació sobre els fluxos de sortida del migrants estrangers des de Espanya cap a altres països, pels quals no n'hi ha cap altra font estadística que ens doni una informació fiable.

[en] The aim of this paper is to evaluate the reliability of the data sources about the number of foreign citizens living in Spain, throughout three different exercises: firstly, foreign citizens' data coming from the Spanish continuous register (Padrón continuo) is compared to those coming from the 2001 Census; secondly, the coherence of the foreign women fertility trends is evaluated for the period 1996-2004; finally, we analyse recent data on residence permits' renovation to try to assess a type of flow for which there is no reliable information: the exit of foreign migrants from Spain to other countries.
[ca] Dona minera: resistir al Cerro Rico de Potosí és un documental sobre la lluita de les dones mineres del Cerro Rico de Potosí (Bolívia) contra l'explotació a què es veuen sotmeses dia rere dia per efecte del sistema que les rodeja. A través del testimoni de tres de les figures femenines més representatives del sector miner bolivià, les palliris, les guardes i les vídues dels miners, es mostra la flagrant vulneració de drets humans que pateixen les treballadores per part de les cooperatives mineres, dels seus socis i d'un Estat bolivià que ignora la legislació laboral del país.

[en] Miner women: to resist in Cerro Rico of Potosí is a documentary about the miner women fight in Cerro Rico of Potosí (Bolivia) against the exploitation they are subdued day after day due to the System they are surrounded by. Through the testimony of the three most representative feminine figures in the miner sector in Bolivia, the palliris, the guards and the miner widows, it is shown the exhausting infringement of the human rights that suffer the workers from the miner's cooperatives, from their partners and from a Bolivian State which ignores the labour legislation of its country.
[ca] A l'entramat filosofic, psicoanalític i lingüístic del projecte de Luce Irigaray la noció de mimesi guarda un lloc fonamental. Exhibit per l' autora com a recurs metodologic de recerca i coma praxi política, és una estrategia que pretén dislocar l' ordre discursiu que sosté la nostra cultura occidental, eminentment falogocentrica i patriarcal. Aquest antídot contra la uniformitat i la lógica original-copia que regeix la nostra tradició és desplegat a la seva obra en virtut de tres dimensions (Schor, 1993): la mascarada, la mimesi astuta i la reapropiació gojosa o diferencia positiva. En aquest text, i articulant aquests tres sentits, m'interessa tractar la cartografia d'aquesta noció en virtut d'alguns moments del projecte irigaria, atenent els seus aspectes genealogics, etics i polítics. L' aposta d'Irigaray pe! sentit transformador i creatiu del recurs de la mimesi, en contraposició al sentit d'imitació especular que travessa la nostra tradició d'un sol subjecte, reflecteix la tasca doble de la seva comesa: la crítica profunda a les bases de la tradició del pensament occidental i la necessitat de generar les condicions per transformar tota una cultura.

[en] In the philosophical, psychoanalytical, and linguistic framework of Luce Irigaray's project, the notion of mimesis holds a fundamental place. Exhibited by the author as a methodological research resource and as a political praxis, it is a strategy that seeks to dislocate the discursive order that sustains our Western culture, eminently phallocentric and patriarchal. This antidote against uniformity and the original-copy logic that governs our tradition is deployed in her work byvirtue ofthree dimensions (Schor, 1993): masquerade, sly mimesis, and joyful reappropriation or positive difference. In what follows, and articulating these three senses, I am interested in mapping this notion by virtue of sorne moments of Irigaray's project, attending to its genealogical, ethical, and political aspects. Irigaray' s wager on the transformative and creative sense of the resource of mimesis, as opposed to the sense of specular imitation that runs through our single-subject tradition, reflects the double task of his endeavour: the profound critique of the foundations of the Western tradition of thought and the need to generate the conditions for transforming an entire culture.
[ca] L'actitud cap al sexe i les relacions amoroses és producte de l'experiència i de la immersió cultural i familiar pròpies de cada persona. Tenint en compte aquesta premissa, el present estudi s'interessa per analitzar la influència de les ficcions seriades protagonitzades i dirigides per a adolescents en l'establiment de rols de gènere i actituds estereotipades en les seves relacions personals. Per a fer-ho, la recerca parteix de l'anàlisi de la representació narrativa de les relacions afectivo-amoroses dels personatges adolescents a les sèries Élite i Sex Education de Netflix.

[en] The attitude towards sexual and amorous relationships is the product of each individual's experience and their cultural and family immersion. Taking this premise into account, the study is interested in analyzing the influence of fictional series starred and targeted to adolescents in establishing gender roles and stereotypical attitudes in their personal relationships. To do this, the research starts from the analysis of the narrative representation of loving, physically-affective relationships between adolescent characters in the Netflix series Élite and Sex Education.
[ca] A través de la realitat augmentada es vol ajudar a imaginar com era la Seu Vella en l'edat mitjana, abans que les tropes de Felip IV la convertissin en caserna militar. La intenció d'aquest projecte és reconstruir part de l'interior de la Canonja a través de la projecció de les pintures de la Pia Almoina. Dotar de color i textures els espais buits i monocroms que dominen actualment. La tecnologia de la realitat augmentada permet completar la realitat a través d'una capa digital i vestir una catedral que reposa nua sobre el turó de Lleida.

[en] Through the augmented reality, wants to help to imagine how the Seu Vella was in the Middle Ages before the troops of Felip IV converted it into a military barrack. The aim of this project is to make a reconstruction of the inside of the Canonja through the projection of the paintings of Pia Almoina, providing the empty and monochrome spaces with color and textures. The technology of the augmented reality allows to complete the reality with a digital layer and to dress a beautiful cathedral that is resting undressed and quietly over the hill of Lleida.
[ca] Maragall va reivindicar sovint la figura de Joan Mañé y Flaquer, director del Diario de Barcelona, com a mestre, tot i la disparitat de caràcters i les distàncies ideològiques. Una anàlisi de les línies polítiques i estètiques dins les quals es movia Mañé ha de permetre veure la complexitat del seu plantejament, més enllà del reaccionari caricaturitzat pels seus contemporanis, i ajudar a entendre el pes i fins i tot la fascinació que va exercir en un jove Maragall. Estudiem aquí el projecte periodístic de Mañé i la seva manera d'enfocar alguns dels debats principals del seu temps: la defensa de la industrialització i de la ciutat de Barcelona, la gestió de les revoltes carlines i l'evolució, per a ell preocupant, del moviment catalanista. I hi intentarem remarcar els gèrmens d'algunes de les idees fonamentals del poeta.

[en] Maragall often revindicated the figure of Joan Mañé y Flaquer, director of the Diario de Barcelona, as his teacher, despite the disparities between their personalities and ideologies. An analysis of Mañé's political and aesthetic trends allows us to see the complexity of his approach beyond the reactionary person caricaturized by his contemporaries, and helps us understand the importance and even fascination that he exercised over a young Maragall. In this article we examine Mañé's journalistic endeavour and his way of approaching some of the most important topics of his time: his defence of the industrialization and the city of Barcelona, the control of the Carlist riots, and the evolution of Catalan nationalism, which he considered alarming. Besides, we will try to highlight the grounds of some of the poet's fundamental tenets.
[ca] Aquest article investiga la natura preposicional de les formes verbals no finites. A partir d'ob- servacions prou conegudes que relacionen les categories P i V, d'una banda, (v. Chomsky 1970, 1981, Demirdache & Uribe-Etxebarria 2000, Hale & Keyser 2002 i Svenonius 2003, 2007, 2008, entre altres), i P i C de l'altra (v. den Besten 1983, Emonds 1985, Kayne 2000, i van Riemsdijk 1978) argumento que alguns verbs no finits3⁄4concretament, els participis passats i els gerundis3⁄4 incorporen una preposició com a resultat de la interacció entre les categories C i T, que es pot manifestar com una espècie de P en contextos no finits (v. Demirdache & Uribe-Etxebarria 2000 i Pesetsky & Torrego 2004). Aquest enfocament no només explica diversos fets sintàctics de les oracions no finites, sinó que també contribueix a aclarir-ne algunes complexitats interpretatives.

[en] This paper investigates the prepositional nature of non-finite verbal forms. Assuming well-known observations that relate the categories P and V on the one hand (see Chomsky 1970, 1981, Demirdache & Uribe-Etxebarria 2000, Hale & Keyser 2002, and Svenonius 2003, 2007, 2008, among others), and P and C on the other (see den Besten 1983, Emonds 1985, Kayne 2000, and van Riemsdijk 1978) I argue that some non-finite verbs -in particular, past participles and gerunds- incorporate a preposition as a result of the interaction between the categories C and T, which can manifest itself as a species of P in non-finte contexts (see Demirdache & Uribe- Etxebarria 2000, and Pesetsky & Torrego 2004). This approach not only explains different syntactic facts concerning non-finite clauses, but also sheds some light on their interpretive intricacies.
[ca] L'aprenentatge socioemocional (socioemotional learning -SEL- en anglès) sorgeix en el període actual de la "Modernitat Tardana" i l'emergència d'un món globalitzat en un sistema capitalista en xarxa. Abarca una àmplia i evolutiva gamma d'habilitats "no cognitives" o "centrades en l'ésser humà" que es consideren essencials per aconseguir "l'eficàcia vital" al segle XXI. En aquest treball, examino com va emergir el SEL amb la popularització de noves espiritualitats en la Modernitat Tardana i com s'està implementant a les escoles públiques.

[en] Socioemotional Learning (SEL) arises in the present period of "Late Modernity" and the emergence of a globalised world in a networked capitalist system. It encompasses a broad and evolving range of "non-cognitive" or "human-centric" skills considered essential for achieving "life-effectiveness" in the 21st century. In this dissertation, I examine how SEL emerged with the popularisation of new spiritualities in Late Modernity and how it is being implemented in public schools.
[ca] El cas que es presenta en aquesta investigació aporta llum sobre quins aprenentatges conceptuals ocorren (o no) durant l'activitat de resoldre problemes. El cas està acotat a tres estudiants que resolen tres problemes d'hidrostàtica ia l'activitat cognitiva que esdevé al voltant del concepte d'empenta durant aquestes tres instàncies de resolució. La Teoria de classes de Coordinació desenvolupada per diSessa i Wagner (2005) permet entendre com i quan aquests estudiants realitzen progressos conceptuals a partir de certes dificultats trobades durant el procés de resolució. S'intenta d'aquesta manera "capturar" alguns aspectes de la dinàmica de aprenentatge i la seva relació amb les característiques contextuals dels problemes.

[en] The present work describes certain details of the conceptual understanding that does and does not occur during a particular problem solving activity. The case studied focuses on three introductory physics students (university level) as they approach three problems on static fluids. The cognitive activity registered takes place around the concept of buoyant force. To carry out the analysis, Coordination Class Theory (diSessa and Wagner, 2005) is used to carry out the analysis. Ultimately, we are able to understand how and when these students make a conceptual progress in their understanding after overcoming particular difficulties. A description is achieved of some aspects of the learning dynamics and its relation to the context-specific traits of the situations.
[ca] Aquesta recerca etnogràfica intenta descobrir quin tipus de malentesos poden sorgir entre tres nouvinguts adults a Barcelona i una persona espanyola durant la seva conversa, en anglès. A més a més, ens proposem detectar les creences o ideologies que apareixen en el discurs de cada interlocutor per determinar la seva incidència en el desenvolupament interactiu. Per a això, es van observar 15 classes de L2 (català i castellà) per a immigrants adults i es van realitzar 11 entrevistes. Concretament, en aquest estudi limitat analitzarem la conversa i el discurs de les entrevistes que es van dur a terme entre la investigadora i tres informants, dues persones del Pakistan i una altra de Bangladés. Els resultats mostren que no tots els malentesos que sorgeixen són deguts a la diferència cultural però que n'existeixen altres que, a causa d'una sèrie de valors, creences i ideologies diverses per a cada interlocutor, incideixen en la reacció dels interlocutors. Depenent del tipus de malentès (més o menys encobert, més o menys ideològic) l'efecte produït tendirà a ser més o menys negatiu. Finalment, s'espera que aquests resultats puguin aplicar-se en el àmbit d'ensenyament de segones llengües per a immigrants, ja que és allà on es pot començar a comprendre, gestionar i transmetre des d'un primer moment els punts més conflictius de la comunicació intercultural.

[en] This ethnographical research attempts to discover what type of misunderstandings can emerge between three adult immigrant newcomers in Barcelona and a Spanish person, during their conversation, in English. In addition, we intend to detect the beliefs or ideologies which turn up in the discourse of each interlocutor in order to determine their incidence in the interaction. For this purpose, 15 L2 (Catalan and Spanish) classes for adult immigrants were observed and 11 interviews were held. Specifically, in this limited study we will analyse the conversation and the discourse of the interviews between the researcher and three participants, two people from Pakistan and another one from Bangladesh. The results show that not all the misunderstandings that emerge in conversation are due to cultural differences. Nonetheless, we may find others which, due to the variety of values, beliefs and ideologies of each interlocutor, might have an influence on the interlocutors' reaction. Depending on the type of misunderstanding (more or less covert, more or less ideological) the effect will tend to be more or less negative. Finally, we hope that these results can apply in the field of teaching of second languages for immigrants, since that is the most appropriate context where one can start to understand, manage and transmit the most controversial points of the intercultural communication from the very beginning.
[ca] Reil·luminar una imatge és una tasca complexa que actualment no s'ha resolt a la perfecció. En aquest projecte ens endinsem en aquest món amb la investigació de diferents projectes i datasets existents, posant els projectes a prova per comprovar-ne l'efectivitat amb diferents imatges i comparant resultats per veure quin projecte ofereix millors resultats. Per aprofundir-ne encara més, s'estudia l'estructura interna d'un dels projectes per veure com funciona realment i provar de modificar el projecte amb l'objectiu de millorar-ne els resultats originals.

[en] Relighting an image is a complex task that has currently not been perfectly solved. In this project we enter this world with the investigation of different existing projects and datasets, putting the projects to the test to check their effectiveness with different images and comparing results to see which project offers better results. To delve even deeper, the internal structure of one of the projects is studied to see how it really works and try to modify the project in order to improve the original results.