[ca] Introducció: la dislèxia és el trastorn de l'aprenentatge més freqüent en la població infantil amb repercussions importants en el desenvolupament acadèmic, social i emocional dels infants que la pateixen. En els darrers anys s'ha fet un gran esforç per identificar quins són els factors de risc de les dificultats lectores i desenvolupar noves metodologies per ajudar als infants a superar-les. S'ha demostrat que la intervenció primerenca té més èxit que la tardana i que els programes d'entrenament intensiu poden beneficiar els nens i les nenes amb dificultats de lectura. Objectiu: avaluar els canvis cognitius i cerebrals associats a l'aplicació d'un programa intensiu d'entrenament fonològic informatitzat per millorar el rendiment lector en infants de primer cicle d'educació primària amb dificultats lectores. Metodologia: trenta-dos nens i nenes amb dificultats de lectura es van assignar aleatòriament a cadascun dels dos grups d'intervenció amb una durada de 16 setmanes, el grup amb dificultats lectores d'entrenament intensiu informatitzat (sessions diàries individuals de 10-15 minuts, 5 dies a la setmana), DLEI (n=20), centrat en el treball de consciència fonològica, fonèmica, descodificació i velocitat lectora i el grup amb dificultats lectores d'entrenament ordinari a l'aula (1 sessió setmanal de 50 minuts cadascuna, en grup reduït), DLEO (n=12), que va rebre reforç tradicional de lectura a l'escola basat en lectura col·lectiva i modelatge de la mestra. Els nens i les nenes sense dificultats lectores es van assignar al grup de control C (n=24). Tots/es els i les alumnes van ser valorats mitjançant un protocol cognitiu i de neuroimatge en dos moments temporals, abans i després de la intervenció. Resultats: tant els infants del grup DLEI com DLEO van mostrar un major rendiment de lectura després de la intervenció sent superior el del grup DLEI. El grup de C no va mostrar canvis significatius durant el mateix període. Vam observar que presentar rendiments baixos en les variables de precisió i velocitat lectora de pseudoparaules, precisió lectora de paraules i text així com en ortografia natural són predictores d'un baix rendiment en lectura. Tanmateix, la velocitat lectora de lletres, la precisió lectora de pseudoparaules i l'ortografia natural serien les tres variables predictores de l'èxit de la reeducació intensiva. El perfil lector dels alumnes amb dificultats lectores (65,62%) va ser d'afectació mixt. Les anàlisis VBM van objectivar un % de VSB superior en el grup DLEI associat a la intervenció intensiva. Conclusions: els resultats suggereixen que la intervenció primerenca intensiva basada en l'entrenament fonològic, és una estratègia eficaç per solucionar les dificultats de lectura que s'hauria d'utilitzar a l'escola com a primer enfocament per afrontar-les.

[es] ntroducción: la dislexia es el trastorno de aprendizaje más frecuente en la población infantil con repercusiones importantes en el desarrollo académico, social y emocional de los niños y las niñas que la padecen. En los últimos años se ha hecho un gran esfuerzo para identificar cuáles son los factores de riesgo de las dificultades lectoras y desarrollar nuevas metodologías para ayudar a los niños y niñas a superarlas. Se ha demostrado que la intervención precoz tiene más éxito que la tardía y que los programes de entrenamiento intensivo pueden beneficiar a los niños y niñas con dificultades lectoras. Objetivo: evaluar los cambios cognitivos y cerebrales asociados a la aplicación de un programa intensivo de entrenamiento fonológico informatizado para mejorar el rendimiento lector en niños y niñas de primer ciclo de educación primaria con dificultades lectoras. Metodología: treinta y dos niños y niñas con dificultades lectoras fueron asignados aleatoriamente a cada uno de los dos grupos de tratamiento con una duración de 16 semanas, el grupo de entrenamiento intensivo informatizado (sesiones diarias individuales de 10-15 minutos, 5 días a la semana), DLEI (n=20), centrado en el trabajo de conciencia fonológica, fonémica, decodificación y velocidad lectora y el grupo de entrenamiento ordinario en el aula (1 sesión semanal de 50 minutos cada una, en grupo reducido), DLEO (n=12), que recibió refuerzo tradicional de lectura en la escuela basado en lectura colectiva y modelado de la maestra. Los niños y niñas sin dificultades lectoras fueron asignados al grupo control, C (n=24). Todos los alumnos y alumnas fueron valorados mediante un protocolo cognitivo y de neuroimagen en dos momentos temporales, antes y después de la intervención. Resultados: los niños y niñas del grupo DLEI y DLEO mostraron un mayor rendimiento de lectura después de la intervención siendo superior el del grupo DLEI. El grupo C no mostró cambios significativos durante el mismo período. Pudimos observar que presentar rendimientos bajos en las variables de precisión y velocidad de pseudopalabras, precisión lectora de palabras y texto así como en ortografía natural son predictoras de dificultades lectoras. A su vez, la velocidad lectora de letras, la precisión lectora de pseudopalabras y la ortografía natural serían las tres variables predictoras del éxito de la reeducación intensiva. El perfil lector de los y las alumnos/as con dificultades lectoras (65,62%) fue de afectación mixto. Los análisis VBM objetivaron un % de VSB superior en el grupo DLEI asociado a la intervención intensiva. Conclusiones: los resultados sugieren que la intervención precoz intensiva basada en entrenamiento fonológico, es una estrategia eficaz para solucionar las dificultades de lectura y que se puede utilizar en la escuela como primer enfoque para afrontar estas dificultades.