BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] La Neuroeducació ha adquirit una rellevància especial els últims anys. En base a aquest concepte, que prové de la neurociència, s'ha intentat comprendre com aprenen els éssers humans i quins són els fonaments neurobiològics que sostenen aquest procés. Les aportacions d'aquesta àrea han estat substantives, considerant la seva ingerència a l'àmbit de l'Educació Especial, específicament a les Necessitats Educatives Especials. És així com en aquest treball es donarà a conèixer una perspectiva actualitzada sobre aquesta relació conceptual, començant pels orígens del concepte de Necessitats Educatives Especials, el rol de la Neurociència com a eix que direcciona el sorgiment de la Neuroeducació i el rol d'aquesta última com a directriu a la feina que els professionals de la neurorehabilitació realitzen diàriament amb les persones amb les quals treballen. Finalment, es donarà a conèixer una sèrie de neuromits que es troben, d'una manera o altra, vinculats amb el treball en Necessitats Educatives Especials i que contribueixen a considerar perspectives realistes i actualitzades amb vista a enfortir els processos d'ensenyament i aprenentatge en les persones que es troben en aquestes condicions. D'aquesta manera es busca a més generar un panorama reflexiu i crític davant d'aquesta rellevant temàtica que, a través del temps, ha generat cada cop més impacte en els processos educatius.

[es] La Neuroeducación ha cobrado especial relevancia en los últimos años. En base a este concepto, que proviene de la Neurociencia, se ha intentado comprender cómo aprenden los seres humanos y cuáles son los fundamentos neurobiológicos que sostienen este proceso. Los aportes de esta área han sido sustantivos, considerando su injerencia en el ámbito de la Educación Especial, específicamente en las Necesidades Educativas Especiales. Es así como en el presente trabajo se dará a conocer una perspectiva actualizada sobre esta relación conceptual, comenzando por los orígenes del concepto de Necesidades Educativas Especiales, el rol de la Neurociencia como eje que direcciona el surgimiento de la Neuroeducación y el rol de esta última como directriz en el trabajo que los profesionales de la neurorrehabilitación realizan a diario con las personas con las cuales trabajan. Finalmente, se dará a conocer una serie de neuromitos que se encuentran, de una u otra forma, vinculados con el trabajo en Necesidades Educativas Especiales y que contribuyen a considerar perspectivas realistas y actualizadas con miras a fortalecer los procesos de enseñanza y aprendizaje en las personas que se encuentran en estas condiciones. De este modo se busca además generar un panorama reflexivo y crítico frente a esta relevante temática que, a través del tiempo, ha generado cada vez más impacto en los procesos educativos.
[ca] Un testimoni és una representació selectiva d'experiències molt complexes. En aquest testimoni em torno a la mentalitat imperial civilitzada també inculcada a les escoles i les universitats. Espero que aquest concepte ajudi a entendre com, encara que sigui inconscientment o contra la seva voluntat, professors i escoles renuncien al pensament autònom per complir les missions tecnocientífiques que els encomana la seva professió. La pregunta més important per a un sociòleg segueix sense resposta: què han ensenyat quaranta anys d'experiència professional a la meva generació de professors de sociologia?

[es] Un testimonio es una representación selectiva de experiencias altamente complejas. En este testimonio recurro a la mentalidad imperial civilizada que también se inculca en escuelas y universidades. Espero que este concepto pueda ayudar a comprender cómo, incluso inconscientemente o contra su voluntad, los profesores y las escuelas renuncian al pensamiento independiente para cumplir las misiones tecnocientíficas que les asigna su profesión. La pregunta más importante para un sociólogo sigue sin respuesta: ¿qué me han enseñado cuarenta años de experiencia profesional a mi generación de profesores de sociología?
[ca] Si la investigació sobre la gentrificació a Llatinoamèrica ja és reduïda, a ciutats andines com Quito és pràcticament inexistent. Mitjançant un estudi sobre diferents formes de transformació socioespacial de quatre casos divergents i paradigmàtics de Quito, es mostren les formes en què s'expressa la gentrificació durant la primera quinzena del segle XXI, context marcat per un intervencionisme més gran de l'Estat i increment de la classe mitjana. A partir de la comparació de casos des d'un enfocament que relaciona l'escala barrial i metropolitana, l'estudi conclou que les transformacions socioespacials principals a Quito tenen caràcter periurbà i estan promogudes per l'Estat. No obstant això, el predomini de la classe popular a l'espai urbà porta a processos de gentrificació lenta i de desplaçament indefinit.

[es] Si la investigación sobre la gentrificación en Latinoamérica ha sido reducida, en ciudades andinas como Quito es prácticamente inexistente. Mediante un estudio sobre diferentes formas de transformación socioespacial de cuatro casos divergentes y paradigmáticos de Quito, se muestran las formas en que se expresa la gentrificación durante la primera quincena del siglo XXI, contexto marcado por un mayor intervencionismo del Estado e incremento de la clase media. A partir de la comparación de casos desde un enfoque que relaciona la escala barrial y metropolitana, el estudio concluye que las principales transformaciones socioespaciales en Quito tienen carácter periurbano y están promovidas por el Estado. No obstante, el predominio de la clase popular en el espacio urbano lleva a procesos de gentrificación lenta y desplazamiento indefinido.
[ca] L'objectiu d'aquest estudi és investigar com la gamificació mitjançant eines Web 2.0 afecta les habilitats de comprensió auditiva dels estudiants de secundària en un curs d'alemany com a segona llengua. Els subpropòsits són investigar els resultats de l'estudi, com ara l'interès del curs i la motivació acadèmica. El disseny de l'estudi es basa en la investigació--acció, un dels mètodes reconeguts d'investigació qualitativa. Els participants de l'estudi eren 34 estudiants de novè de batxillerat (15 homes, 19 dones) de 14 o 15 anys inscrits a una escola pública. Es van utilitzar entrevistes de grups focals, diaris reflexius tant d'estudiants com de professors, i una prova de rendiment acadèmic per avaluar les habilitats de comprensió auditiva dels estudiants participants. Segons les conclusions de l'estudi, l'ús d'eines Web 2.0 mitjançant el mètode de gamificació va ajudar a captar l'atenció dels estudiants i a reforçar els passos realitzats per millorar les seves habilitats d'aprenentatge d'idiomes. Tot i que els estils d'aprenentatge dels estudiants variaven, un punt en comú era l'ús de la gamificació.

[es] El objetivo de este estudio es investigar cómo la gamificación mediante herramientas Web 2.0 afecta a las habilidades de comprensión auditiva de los estudiantes de secundaria en un curso de alemán como segunda lengua. Los subpropósitos son investigar los resultados del estudio como el interés del curso y la motivación académica. El diseño del estudio se basa en la investigación-acción, uno de los métodos reconocidos de investigación cualitativa. Los participantes del estudio eran 34 estudiantes de noveno de bachillerato (15 hombres, 19 mujeres) de 14 o 15 años inscritos en una escuela pública. Se utilizaron entrevistas de grupos focales, diarios reflexivos tanto de estudiantes como de profesores, y una prueba de rendimiento académico para evaluar las habilidades de comprensión auditiva de los estudiantes participantes. Según las conclusiones del estudio, el uso de herramientas Web 2.0 mediante el método de gamificación ayudó a captar la atención de los estudiantes y reforzar los pasos realizados para mejorar sus habilidades de aprendizaje de idiomas. Aunque los estilos de aprendizaje de los estudiantes variaban, un punto en común era el uso de la gamificación.
[ca] L'objecte del treball és reconstruir i analitzar la forma de comprendre "l'escolta de l'altre" de docents compromesos amb altres pràctiques educatives. S'utilitza una aproximació hermenèutica al problema de la relació dels altres a l'aula universitària. Es revisen les aportacions de diversos docents en les actes d'unes jornades sobre la relació pedagògica a la universitat. El diàleg amb aquestes experiències i altres evidències aportades per l'investigador (altres docents en altres xarxes, devolucions a grups formatius) ofereix algunes referències sobre el procés d'escolta de l'altre. L'escolta de l'altre part d'una crítica a les formes més tradicionals de treball en l'ensenyament (preocupada per un altre futur, per trobar una altra forma de manifestar-se), d'un compromís humanista i social (una militància difícil de percebre) o d'un desafiament per a desenvolupar un altre tipus d'ensenyament, una provocació als nostres estudiants. Té abast d'ordre polític, en el coneixement, i en l'estatut i activitat del docent. Modifica, amb dificultats, la quotidianitat i dinàmica tant dels grups d'aprenentatge com de les propostes del docent que generen un ambient de treball (formes, temps, espai) i sobre l'avaluació.

[es] El objeto del trabajo es reconstruir y analizar la forma de comprender "la escucha del otro" de docentes comprometidos con otras prácticas educativas. Para ello, se utiliza una aproximación hermenéutica al problema de la relación de los otros en el aula universitaria. Se revisan las aportaciones de diversos docentes en las actas de unas jornadas sobre la relación pedagógica en la Universidad. El diálogo con estas experiencias y otras evidencias aportadas por el investigador (otros docentes en otras redes, devoluciones a grupos formativos) ofrece algunas referencias sobre el proceso de escucha del otro. La escucha del otro parte de una crítica a las formas más tradicionales de trabajo en la enseñanza (preocupada por otro futuro, por encontrar otra forma de manifestarse), de un compromiso humanista y social (una militancia difícil de percibir) o de un desafío para desarrollar otro tipo de enseñanza, una provocación a nuestros estudiantes. Tiene alcances de orden político, en el conocimiento, y en el estatuto y actividad del docente. Modifica, con dificultades, la cotidianeidad y dinámica tanto de los grupos de aprendizaje como de las propuestas del docente que generan un ambiente de trabajo (formas, tiempo, espacio) y sobre la evaluación.
[ca] Què és la mescla social? La mescla social és la convivència al mateix espai de diferents grups socials, ètnics i generacionals. La seva escala geogràfica pot ser un edifici, una illa, un barri, un districte o ciutat. Com els planificadors urbans poden crear mescla social? A escala de barri, hi ha tres maneres d'instaurar la mescla social: construir habitatges socials a barris de classe alta, edificis d'alt standing a barris populars i crear barris nous mixtos. Què són els efectes negatius relacionats amb les desigualtats territorials a què poden pal·liar la mescla social? Principalment la segregació, la marginalització, l'exclusió i la gentrificació. Quins efectes positius té la mescla social? Se'n destaquen dues: l'eficiència econòmica i l'equitat distributiva. Els membres de les diferents classes socials poden formar una comunitat i beneficiar-se de millores urbanístiques, educatives i oportunitats laborals. No obstant això, no hem d'oblidar que la mescla social és un fenomen complex que cal acompanyar d'altres mesures. L'objectiu d'aquest article és demostrar la necessitat de la creació de mescla social a l'espai, incorporant-la a la planificació territorial, particularment a la planificació urbana, per millorar el benestar i la qualitat de vida dels ciutadans.

[es] ¿Qué es la mezcla social? La mezcla social es la convivencia en el mismo espacio de diferentes grupos sociales, étnicos y generacionales. Su escala geográfica puede ser un edificio, una manzana, un barrio, un distrito o una ciudad. ¿Cómo los planificadores urbanos pueden crear mezcla social? A escala de barrio, hay tres maneras de instaurar la mezcla social: construir viviendas sociales en barrios de clase alta, edificios de alto standing en barrios populares y crear barrios nuevos mixtos. ¿Qué son los efectos negativos relacionados con las desigualdades territoriales a que pueden paliar la mezcla social? Principalmente, la segregación, la marginalización, la exclusión y la gentrificación. ¿Qué efectos positivos tiene la mezcla social? Se destacan dos: la eficiencia económica y la equidad distributiva. Los miembros de las diferentes clases sociales pueden formar una comunidad y beneficiarse de mejoras urbanísticas, educativas y de oportunidades laborales. Sin embargo, no debemos olvidar que la mezcla social es un fenómeno complejo que se debe acompañar de otras medidas. El objetivo de este artículo es demostrar la necesidad de la creación de mezcla social en el espacio, incorporándola en la planificación territorial, particularmente en la planificación urbana, para mejorar el bienestar y la calidad de vida de los ciudadanos.
[ca] En els últims anys el desenvolupament de models in vitro amb cèl·lules mare humanes que simulen el desenvolupament embrionari primerenc ha viscut un gran progrés. Les dificultats per a accedir a embrions humans, l'escassetat de material embrionari i els desafiaments tècnics, legals i ètics existents sobre la recerca i experimentació amb embrions humans in vitro continuen sent una barrera per a avançar en el coneixement de la embriogènesi després de la gastrulació. Per això diferents mecanismes cel·lulars subjacents a la formació de les línies cel·lulars en els éssers humans continuen sent desconeguts. En el present treball intentaré reflectir diversos dels aspectes que són motiu d'incerteses jurídiques internacionals en relació amb la recerca amb embrioides com a model experimental.

[es] En los últimos años el desarrollo de modelos in vitro con células madre humanas que simulan el desarrollo embrionario temprano ha vivido un gran progreso. Las dificultades para acceder a embriones humanos, la escasez de material embrionario y los desafíos técnicos, legales y éticos existentes sobre la investigación y experimentación con embriones humanos in vitro siguen siendo una barrera para avanzar en el conocimiento de la embriogénesis tras la gastrulación. Por ello distintos mecanismos celulares subyacentes a la formación de las líneas celulares en los seres humanos siguen siendo desconocidos. En el presente trabajo intentaremos reflejar varios de los aspectos que son motivo de incertidumbres jurídicas internacionales en relación con la investigación con embrioides como modelo experimental.
[ca] L'obra que es sotmet a la consideració dels lectors constitueix, en una primera afirmació, alguna cosa més que un anàlisi històric com podria deduir-se del propi títol i el seu subtítol per la invocació que es fa en els dos a una suposada narració i exposició d'esdeveniments passats i dignes de memòria. L'afirmació adelitada es confirma, amb amplitud, no únicament per el significar que ha adquirit l'expressió "solució final" (Endlösung, la qual no tant adquireix la seva originalitat i autèntic significat en idioma alemany sinó que li ha permès atorgar a la seva traducció en castellà tota la força persecutòria i eliminatòria d'éssers humans que suposa); també posseeix una arribada terminant i definitiva per la cultura universal.

[es] La obra que se somete a la consideración de los lectores constituye, en una primera afirmación, algo más que un análisis histórico como podría deducirse del propio título y su subtítulo por la invocación que se hace en ambos a una supuesta narración y exposición de acontecimientos pasados y dignos de memoria. La afirmación adelantada se confirma, con amplitud, no únicamente por el significado que ha adquirido la expresión "solución final" (Endlösung, la cual no tanto adquiere su original y auténtico significado en idioma alemán sino que le ha permitido otorgar a su traducción en castellano toda la fuerza persecutoria y eliminatoria de seres humanos que conlleva); también posee un alcance terminante y definitivo para la cultura universal.
[ca] Durant el període 2018-2019, es desenvolupa, progressivament, un canvi de model de biblioteca pública a Catalunya, basat en la creació de coneixements i la innovació ciutadana, en què destaquen les activitats de descoberta i experimentació. En aquest model, la participació ciutadana i el factor tecnològic tenen un paper important. L'article recull una selecció de programes, accions i serveis que han dut a terme les biblioteques públiques catalanes, principalment en l'àmbit de la promoció i el foment de la lectura. També se citen les jornades i trobades professionals més destacades, així com els premis, estudis de recerca i les publicacions principals sobre la matèria que s'han publicat en aquest bienni.

[es] Durante el periodo 2018-2019, se desarrolla, progresivamente, un cambio de modelo de biblioteca pública en Cataluña, basado en la creación de conocimientos y la innovación ciudadana y en el que destacan las actividades de descubrimiento y experimentación. En este modelo, la participación ciudadana y el factor tecnológico tienen un papel importante. El artículo recoge una selección de programas, acciones y servicios que han llevado a cabo las bibliotecas públicas catalanas, principalmente en el ámbito de la promoción y el fomento de la lectura. También se comentan las jornadas y encuentros profesionales más destacadas, así como los premios, estudios de investigación y las publicaciones principales sobre la materia que se han publicado en este bienio.
[ca] Un panorama de la revista Indice Histórico Español des de la seva creació l'any 1953 pel conegut historiador Dr. Jaume Vicens Vives. L'article observa els objectius que es perseguien amb els seus plantejaments historiogràfics basats en la presentació de bibliografia breu sobre història d'Espanya i obres de gran repercussió. Uns objectius nous en el seu moment que es van anar alterant en la seva forma i plantejament amb la introducció de les noves tecnologies. Es destaquen alguns aspectes vinculats a aquests canvis, així com la tasca realitzada per alguns col·laboradors que amb la seva tenacitat han permès mantenir la revista fins a l'actualitat.

[es] Un panorama de la revista Indice Histórico Español desde de su creación en el año 1953 por el conocido historiador Dr. Jaume Vicens Vives. En este articulo se observan los objetivos que se perseguían con sus planteamientos historiográficos basados en la presentación de bibliografia breve sobre historia de España y obras de gran repercusión. Unos objetivos novedosos en su momento que se fueron alterando en su forma y planteamiento con la introducción de las nuevas tecnologías. Se destacan algunos aspectos vinculados a estos cambios, junto a la labor realizada por algunos colaboradores que ha permitido mantener la revista hasta la actualidad.
[ca] Aquest article proposa l'ús de l'aula invertida i l'aprenentatge en equip per millorar les actituds d'aprenentatge de l'alumnat en els Grups d'Intensificació d'Estudis (GIE) a la Universitat de Barcelona. El GIE està dissenyat per a aquell alumnat que repeteix una assignatura en algun dels graus impartits a la Facultat d'Economia i Empresa de la Universitat de Barcelona. Hem implementat dues metodologies en tres GIE impartits per la secció de Teoria Econòmica del Departament d'Economia de la Universitat de Barcelona. Els resultats obtinguts en els anys acadèmics 2013-2014 i 2014-15 revelen millores significatives en el rendiment dels estudiants que van seguir aquestes metodologies.

[es] Este artículo propone el uso del aula invertida y el aprendizaje en equipo para mejorar las actitudes de aprendizaje del estudiante en los Grupos de Intensificación de Estudio (GIE). Los GIE están diseñados para aquel estudiante que repite una asignatura en alguno de los grados impartidos en la Facultad de Economía y Empresa de la Universitat de Barcelona. Hemos implementado ambas metodologías en tres GIE impartidos por la sección de Teoría Económica del Departamento de Economía de la Universitat de Barcelona. Los resultados obtenidos en los años académicos 2013-2014 y 2014-15 revelan mejoras significativas en el rendimiento de los estudiantes que siguieron estas metodologías.
[ca] La correspondència que Maria Victòria (Madrid, 1718–Lisboa, 1781) va mantenir amb la seva mare, la reina Isabel Farnesio, entre 1729 i 1766, data de la seva mort, i posteriorment amb els seus germans, permet un coneixement detallat de l'educació, les aficions i la vida conjugal d'aquesta infanta a Madrid, París i Lisboa. Destinada ja el 1721 a casar-se amb Lluís XV de França, els nous plans matrimonials del darrer la portaren a esposar el 1732 el futur Josep I de Portugal. Juntament amb els seus embarassos i el naixement de les seves filles, l'etiqueta de la cort portuguesa, els regals intercanviats, la casa de què Maria Victòria finalment va disposar i altres facetes palatines, les cartes recullen també, com a rerefons, els esdeveniments d'aquells anys: les difícils relacions entre Espanya i Portugal per la demarcació de les seves fronteres a Amèrica, reformes administratives del comte d'Oeiras, el terratrèmol de Lisboa de 1755 i l'ascens del marquès de Pombal. Més en particular, l'atemptat patit pel seu marit el 1758 va donar pas al seu nomenament com a governadora durant dos mesos i posteriorment va exercir la regència en 1776-1777. A continuació, i com a reina vídua, va visitar Espanya. La correspondència aporta llum molt reveladora sobre aquella infanta i reina culta, aficionada a l'equitació i a la música, una reina de la Il·lustració.

[es] La correspondencia que María Victoria (Madrid, 1718 – Lisboa, 1781) mantuvo con su madre la reina Isabel Farnesio entre 1729 y 1766, fecha de su fallecimiento, y posteriormente con sus hermanos permite un conocimiento detallado de la educación, aficiones y vida conyugal de esa infanta de España en Madrid, París y Lisboa. Destinada ya en 1721 a casar con Luis XV de Francia,los nuevos planes matrimoniales de este la llevaron a desposar en 1732 al futuro José I de Portugal. Junto a sus embarazos y el nacimiento de sus hijas, la etiqueta de la corte lisboeta, los regalos intercambiados, la casa de que María Victoria finalmente dispuso y otras facetas palatinas, las cartas recogen, como trasfondo, los sucesos de aquellos años: las difíciles relaciones entre España y Portugal por la demarcación de sus fronteras en América, las reformas administrativas del conde de Oeiras, el terremoto de Lisboa de 1755 y el ascenso del marqués de Pombal. Más en particular, el atentado sufrido por su esposo en 1758 dio paso a su nombramiento como gobernadora durante dos meses y posteriormente ejerció la regencia en 1776-1777. A continuación, y como reina viuda, visitó España. La correspondencia arroja una luz muy reveladora sobre aquella infanta y reina culta, aficionada a la equitación y a la música, una reina de la Ilustración