BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] El treball que es presenta a continuació és el disseny del projecte educatiu Repassem Junts, és el resultat de la detecció de necessitats dels infants, adolescents i famílies del districte Sarrià - Sant Gervasi. El projecte s'emmarca a l'escola dels Salesians de Sarrià, com a centre que el duu a terme, donant resposta a les necessitats dels destinataris/es i realitzant intervencions socioeducatives, juntament amb Serveis Socials del districte i altres agents educatius que hi col·laboren. Així doncs, el projecte es realitza des d'un treball multidisciplinar, amb els agents implicats.

[es] El trabajo que se presenta a continuación es el diseño del proyecto educativo Repassem Junts, es el resultado de la detección de necesidades de los niños/as, adolescentes y familias del distrito Sarriá - Sant Gervasi. El proyecto se enmarca en la escuela de los Salesianos de Sarriá, como centro que lo lleva a cabo, dando respuesta a las necesidades de los destinatarios/as y realizando intervenciones socioeducativas, con Servicios Sociales del distrito y otros agentes educativos que colaboran. El proyecto se realiza desde un trabajo multidisciplinar, con los agentes implicados.
[ca] L'objectiu d'aquest Treball de Final de Grau és, des d'una perspectiva d'aprofundiment teòric, analitzar de quina forma la dimensió espiritual de les persones és un repte i una oportunitat per a la intervenció social. Com a metodologia de treball, la recerca s'ha dut a terme a partir de l'anàlisi d'autors referents en el tema proposat, encara que des de camps d'estudi divers: filosofia, psicologia, teologia i treball social. També s'han utilitzat entrevistes i estudis de cas. Amb aquests fonaments teòrics s'han definit els conceptes bàsics del tema i s'ha reflexionat sobre el repte aquest suposa pel professional. En conclusió, és necessari que com a professionals revisem la nostra comprensió sobre l'espiritualitat i la incloguem en la nostra intervenció.

[es] El objetivo de este Trabajo de Final de Grado es, desde una perspectiva de profundización teórica, analizar de qué forma la dimensión espiritual de las personas es un reto y una oportunidad para la intervención social. Como metodología de trabajo, la investigación se ha llevado a cabo a partir del análisis de autores referentes en el tema propuesto, aunque desde campos de estudio diverso: filosofía, psicología, teología y trabajo social. También se han utilizado entrevistas y estudios de caso. Con estos fundamentos teóricos se han definido los conceptos básicos del tema y se ha reflexionado sobre el reto que este supone para el profesional. En conclusión, es necesario que como profesionales revisemos nuestra comprensión sobre la espiritualidad y la incluyamos en nuestra intervención.
[ca] Les llengües han estat classificades segons les seves propietats rítmiques en, principalment, dos grups: les llengües de ritme accentual (com l'anglès, l'alemany o l'holandès) i les llengües de ritme sil·làbic (com l'espanyol, el francès o l'italià). A causa d'una manca d'estudis sobre el ritme del català, aquest treball té com a objectiu analitzar si es produeix transferència del ritme del català L1 a l'anglès L2. Per dur a terme la tasca proposada, s'han enregistrat divuit parlants nadius de català amb diferents nivells d'anglès, des de l'A1 fins el C2, llegint dos textos fonèticament equilibrats, un en anglès i un altre en català, per separar-los posteriorment en tres grups (A, B, C). Les gravacions es van segmentar mitjançant el programa Praat i es van analitzar amb Correlatore fent servir les combinacions de paràmetres proposades per estudis reconeguts. Els resultats obtinguts en aquest estudi suggereixen que es produeix transferència rítmica del català a l'anglès.

[es] Las lenguas han sido clasificadas según sus propiedades rítmicas en, principalmente, dos grupos: lenguas de ritmo acentual (como el inglés, el alemán y el holandés) y lenguas de ritmo silábico (como el español, el francés y el italiano). Debido a una falta de estudios sobre el ritmo del catalán, este trabajo pretende analizar si se produce transferencia del ritmo del catalán central L1 al inglés L2. Para llevar a cabo la tarea propuesta, se han grabado dieciocho hablantes nativos de catalán con distintos niveles de inglés, desde A1 hasta C2, leyendo dos textos fonéticamente equilibrados, uno en inglés y otro en catalán, para posteriormente separarlos en tres grupos (A, B, C). Las grabaciones se segmentaron mediante el programa Praat y se analizaron con Correlatore mediante el uso de parámetros propuestos por estudios reconocidos. Los resultados obtenidos en este estudio muestran que se produce transferencia rítmica del ritmo del catalán al inglés
[ca] Aquest present treball és un projecte individual d'intervenció emocional al Centre Educatiu de justícia juvenil l'Alzina. S'ha dut a terme amb dos joves. A través de dues instàncies en centres de règim tancat, gràcies a les pràctiques de tercer i quart curs, s'ha pogut percebre la necessitat de millora en el tractament de gestió emocional dels interns. Per fer una intervenció emocional de qualitat, cal establir les línies d'acció i objectius de la intervenció, a través d'unes emocions realistes explicades pel mateix intern. Aquestes emocions es podran veure a través de l'experimentació i creació de situacions.

[es] Este presente trabajo es un proyecto individual de intervención emocional al Centro Educativo de justicia juvenil la Encina. Se ha llevado a cabo con dos jóvenes. A través de dos instancias en centros de régimen cerrado, gracias a las prácticas de tercero y cuarto curso, se ha podido percibir la necesidad de mejora en el tratamiento de gestión emocional de los internos. Para hacer una intervención emocional de calidad, hay que establecer las líneas de acción y objetivos de la intervención, a través de unas emociones realistas explicadas por el mismo interno. Estas emociones se podrán ver a través de la experimentación y creación de situaciones.
[ca] Aquest article presenta una proposta de descripció de lloc de treball com a eina bàsica en la gestió de persones en els centres residencials d'acció educativa d'atenció a la infància i l'adolescència. La seva elaboració sorgeix del resultat d'una investigació realitzada entre el col·lectiu d'educadors/es socials dels recursos residencials d'atenció a la infància de Barcelona i província. Inclou una exposició a l'entorn de la necessitat que el tercer sector social incorpori polítiques integrals de gestió del talent per analitzar els reptes actuals d'un context complex que exigeix professionalització, qualitat, eficàcia i eficiència. Per finalitzar, es presenten els beneficis, les limitacions i les conclusions de l'aplicació de les descripcions de llocs de treball en els recursos residencials.

[es] Este artículo presenta una propuesta de descripción de puesto de trabajo como herramienta básica en la gestión de personas en los centros residenciales de acción educativa de atención a la infancia y la adolescencia. Su elaboración surge del resultado de una investigación realizada entre el colectivo de educadores/as sociales de los recursos residenciales de atención a la infancia de Barcelona y provincia. Además, incluye una exposición sobre la necesidad de que el tercer sector social incorpore políticas integrales de gestión del talento para abordar los retos actuales de un contexto complejo que exige profesionalización, calidad, eficacia y eficiencia. Por último, se presentan los beneficios, las limitaciones y las conclusiones de la aplicación de las descripciones de puestos de trabajo en los recursos residenciales.
[ca] L'article recull una entrevista a Pepe Aponte, que va iniciar-se en el budisme fa gairebé quaranta anys, molt als inicis que aquesta religió es fes present al nostre país. Practica el budisme en el marc de l'escola Nyingma del budisme tibetà. Des de 2015 és el president de la Coordinadora Catalana d'Entitats Budistes (CCEB). Abans d'iniciar la conversa compartim la presentació del budisme que fa la mateixa Coordinadora Catalana d'Entitats Budistes.

[es] El artículo recoge una entrevista a Pepe Aponte, quien se inició en el budismo hace casi cuarenta años, muy al principio de que esta religión se hiciera presente en nuestro país. Practica el budismo en el marco de la escuela Nyingma del budismo tibetano. Desde 2015 es el presidente de la Coordinadora Catalana de Entidades Budistas (CCEB). Antes de iniciar la conversación compartimos la presentación del budismo que hace la propia Coordinadora Catalana de Entidades Budistas.
[ca] Les Actuacions Educatives d'Èxit que es realitzen dins la Comunitat d'Aprenentatge del Joaquim Ruyra tenen trets en comú amb les funcions i tasques que defineixen el perfil professional de l'educador social. L' estreta relació entre la tasca educativa que es realitza a l'escola Joaquim Ruyra i el paper de l'educador social en l'educació reglada, ofereix la possibilitat d'enriquir l'equip docent d'aquesta escola incorporant l'educador social com un membre més d'aquesta comunitat educativa, generant així un equip multidisciplinari que contempli diferents visions educatives per encarar la tasca a realitzar. "Una mirada més" aprofundeix de manera teòrica en els trets en comú del treball educatiu que es realitza dins la Comunitat d'Aprenentatge de l'escola Joaquim Ruyra i el perfil professional de l'educador social per evidenciar l'enriquidor que seria per a tots els agents implicats incorporar la figura de l'educador social dins d'aquesta escola.

[es] Las Actuaciones Educativas de Éxito que se realizan en la Comunidad de Aprendizaje del Joaquim Ruyra tienen aspectos en común con las funciones y tareas que definen al perfil profesional del educador social. Esta estrecha relación entre la tarea educativa que se realiza en la escuela Joaquim Ruyra y el papel del educador social en la educación formal, ofrece la posibilidad de enriquecer el equipo docente de esta escuela incorporando al educador social como a un miembro más de esta comunidad educativa, generando así un equipo multidisciplinar que contemple diferentes visiones educativas para abordar la tarea a realizar. "Una mirada más" profundiza en los rasgos en común del trabajo educativo que se realiza dentro de la Comunidad de Aprendizaje de la escuela Joaquim Ruyra y el perfil profesional del educador social para evidenciar lo enriquecedor que sería para todos los agentes educativos implicados incorporar la figura del educador social dentro de esta escuela.
[ca] La proposta d'intervenció que es planteja en el següent projecte consisteix en la creació d'un Grup d'Ajuda Mútua, per tal de contribuir en el procés de sanació de dones supervivents de violència sexual durant el conflicte armat que es va produir a Guatemala del 1960 al 1996. Per aquest motiu, el projecte s'estructura a partir de dues línies estratègiques relacionades amb la promoció del suport mutu i la formació de les facilitadores, que es desenvoluparan mitjançant una metodologia participativa. Com a conclusió s'obté, queperquè les supervivents puguin reconciliar-se amb el seu passat i el seu dolor, és necessari tornar a construir la xarxa social malmesa des de l'amor, la solidaritat i l'afecte.

[es] La propuesta de intervención que se plantea en el siguiente proyecto consiste en la creación de un Grupo de Ayuda Mutua, para contribuir en el proceso de sanación de mujeres supervivientes de violencia sexual durante el conflicto armado que se produjo en Guatemala del 1960 al 1996. Por este motivo, el proyecto se estructura a partir de dos líneas estratégicas relacionadas con la promoción del apoyo mutuo y la formación de las facilitadoras, que se desarrollaran mediante una metodología participativa. Como conclusión vemos que para que las supervivientes puedan reconciliarse con su pasado y su dolor, es necesario volver a construir la red social dañada des del amor, la solidaridad y el afecto.
[ca] El 1970, Pier Paolo Pasolini va dirigir Appunti per un'Orestiade africana, la base cinematogàfica per a un futur projecte de filmació de l'Orestíada d'Èsquil, ambientada a l'Àfrica subsahariana, i que finalment no va veure la llum. El treball que proposem situa la pel·lícula en el context d'un possible nou gènere cinematogràfic (els "apunts") i del postcolonialisme de la dècada de 1970. Així mateix, es posa de relleu la lectura crítica de Pasolini a partir de la seva obra i del text d'Èsquil.

[es] El 1970, Pier Paolo Pasolini dirigió Appunti per un'Orestiade africana, la base cinematogàfica para un futuro proyecto de filmación de la Orestíada de Esquilo, ambientada en la África subsahariana y que finalmente no vio la luz. El trabajo que proponemos sitúa la película en el contexto de un posible nuevo género cinematográfico (los "apuntes") y del postcolonialismo de la década de 1970. Así mismo, se pone de relevo la lectura crítica de Pasolini a partir de su obra y del texto de Esquilo.
[ca] L'objectiu d'aquest projecte ha estat dissenyar i implementar iD-Stress: una aplicació d'iPhone que ajudarà a gestionar l'estrès en col·laboració amb el Centro Enlace [11]. El projecte ha estat desenvolupat en Relajatech!, un equip de quatre integrants, motiu pel qual aquest document presenta una part del total. En aquesta memòria la perspectiva del projecte es de la planificació del treball, el seguiment de les activitats lligades al seu desenvolupament i la gestió i producció del projecte. S'explica la metodología de gestió utilitzada, la planificació cronológica i, a més, inclou el Pla de Màrqueting Estratégic per al producte desenvolupat i la justificació económica del mateix.

[es] El objetivo de este proyecto ha sido diseñar e implementar iD-Stress: una aplicación iPhone que ayudará a gestionar el estrés en colaboración con el Centro Enlace [11]. El proyecto ha sido desarrollado por RelajaTech!, un equipo de cuatro integrantes, por lo que este documento presenta una parte del total. En esta memoria la perspectiva del proyecto es la de la planificación del trabajo, el seguimiento de las actividades ligadas a su desarrollo y la gestión y producción del proyecto. Se explica la metodología de gestión utilizada, la planificación cronológica y, además, incluye el Plan de Márketing Estratégico para el producto desarrollado y la justificación económica del mismo.
[ca] El següent treball busca conèixer en quin estat es troba l'esport inclusiu i l'esport adaptat en la pràctica diària de les sessions d'educació física d'un centre ordinari. El municipi estudiat ha estat el del Vendrell i juntament amb una entitat municipal s'ha dissenyat la primera jornada esportiva inclusiva de la comarca. Es objectius principals són promoure l'esport adaptat, donar a conèixer als docents diferents esports, afavorir la relació i la normalització de col·lectius amb diversitat funcional mitjançant activitat física de forma lúdica i cooperativa. S'ha aconseguit una jornada molt atractiva per tot l'alumnat i un projecte educatiu esportiu interessant a nivell de municipi per potenciar la inserció al món esportiu de joves amb diversitat funcional.

[es] El Trabajo que encuentran a continuación busca conocer en qué estado se encuentra el deporte inclusivo y adaptado en la práctica diaria de las sesiones de educación física de un centro ordinario. El municipio estudiado es El Vendrell y de la mano de una entidad municipal se ha diseñado la primera jornada deportiva inclusiva de ámbito comarcal. Los principales objetivos son promover el deporte adaptado, ofrecer a los docentes diferentes deportes nuevos, favorecer la relación y la normalización de colectivos con diversidad funcional mediante la actividad física practicada de forma lúdica y cooperativa. Se consigue una jornada muy atractiva para todo el alumnado y un proyecto educativo deportivo interesante en el ámbito municipal para potenciar la inserción al mundo del deporte de jóvenes con diversidad funcional.
[ca] Girem la truita és un projecte socioeducatiu que volprevenir, sensibilitzar i identificar la violència masclista, a través d'una metodologia participativa, vivencial i coeducativa. Vol introduir als infants d'entre sis i nou anys en un procés d'aprenentatge significatiu per tal de que esdevinguin capaços d'identificar i prevenir conductes masclistes perquè no les perpetuïn. La base teòrica del treball final de grau, sustenta de manera rigorosa que gran part de la transmissió desigual dels rols de gènere es dona als nuclis familiar, com a primer espai de socialització dels infants. D'altra banda, s'argumenta la intervenció en aquest franja d'edat en la qual els infants consoliden la seva identitat i el seu rol social a partir de la Teoria de l'Aprenentatge Social d'Albert Bandura (1977). Per aquest motiu conscienciar i identificar la transmissió desigual dels rols és essencial per començar a canviar el sistema patriarcal. Judit Butler, entre d'altre autores, ens ajuda argumentar com es crea i s'integra un rol de gènere desigual i com fomenta que es generi qualsevol tipus violència masclista, que pot arribar a causar víctimes mortals, entre d'altres conseqüències greus

[es] Girem la truita es un proyecto socioeducativo que quiere prevenir, sensibilizar e identificar la violencia machista, a través de una metodología participativa, vivencial y coeducativa. Quiere introducir a los niños/as de entre seis y nueve años en un proceso de aprendizaje significativo para que acontezcan capaces de identificar y prevenir conductas machistas para que no las perpetúen. La base teórica del trabajo final de grado, sustenta de manera rigorosa que gran parte de la transmisión desigual de los roles de género se da en los núcleos familiares, como primer espacio de socialización de los niños/as. Por otro lado, se argumenta la intervención en estas edades en la cual los niños/as consolidan su identidad y su rol social, a partir de la Teoría del Aprendizaje Social de Albert Bandura (1977). Por este motivo concienciar e identificar la transmisión desigual de los roles es esencial para empezar a cambiar el sistema patriarcal. Judit Butler, entre otras autoras, nos ayuda a argumentar como se crea y se integra un rol de género desigual y como fomenta que se genere cualquier tipo de violencia machista, que puede llegar a causar víctimas mortales,entre otras consecuencias graves.
[ca] La pretensió d'aquest article és repassar alguns reductors de complexitat que ens permetin apropar-nos a situacions familiars diverses, amb les seves contradiccions i paradoxes, i contribuir a potenciar els seus recursos per afrontar-les. Es farà un exercici d'aplicació a àmbits socials i educatius d'algunes propostes nascudes inicialment en àmbits psicoterapèutics. S'entén que algunes de les lògiques d'intervenció útils en la pràctica clínica poden resultar també eficaces en la pràctica socioeducativa, tot i estar atents a assimilacions automàtiques d'un àmbit a un altre. Cal acceptar el fet de la necessària mirada social, política, econòmica, contextual ... imprescindible en els escenaris educatius i socials i potser no tan clarament en els escenaris clínics.

[es] La pretensión de este artículo es repasar algunos reductores de complejidad que nos permitan acercarnos a situaciones familiares diversas, con sus contradicciones y paradojas, y contribuir a potenciar sus recursos para afrontarlas. Se hará un ejercicio de aplicación en ámbitos sociales y educativos de algunas propuestas nacidas inicialmente en ámbitos psicoterapéuticos. Se entiende que algunas de las lógicas de intervención útiles en la práctica clínica pueden resultar también eficaces en la práctica socioeducativa, a pesar de estar atentos a asimilaciones automáticas de un ámbito a otro. Hay que aceptar el hecho de la necesaria mirada social, política, económica, contextual… imprescindible en los escenarios educativos y sociales y quizás no tan claramente en los escenarios clínicos.
[ca] Les administracions públiques locals, són organitzacions vives, i com a tals, estan influenciades per l'entorn, la societat i les persones que les conformen. Amb la idea de donar resposta als nous reptes que afronta la gestió pública local i la seva organització interna, es presenten un seguit d'idees, reflexions i estratègies, com a solucions possibles, als nous paradigmes econòmics, socials i polítics, en un món cada vegada més globalitzat i líquid. Una proposta inspirada en els principis de l'autogestió i la innovació organitzacional on, lluny de donar solucions definitives i tancades als reptes emergents, pretén possibilitar, inspirar i motivar, nous models de gestió interna. Obtenint així un major impacte en les polítiques públiques, millor clima laboral, eficiència i agilitat en la gestió d'aquestes organitzacions.

[es] Las administraciones públicas locales, són organizaciones vivas, y como tales, están influenciadas por el entorno, la sociedad y las persones que las conforman. Con la idea de dar respuesta a los nuevos retos que afronta la gestión pública local y su organización interna, se presentan una serie de ideas, reflexiones y estrategias, como posibles soluciones a los nuevos paradigmas económicos, sociales y políticos, en un mundo cada vez más globalizado y líquido. Una propuesta inspirada en los principios de la autogestión y la innovación organizacional, donde, lejos de dar soluciones definitivas y cerradas a los retos emergentes, pretende posibilitar, inspirar y motivar nuevos modelos de gestión interna. Obteniendo así un mejor impacto en las políticas públicas, mejor clima laboral, eficiencia y agilidad en la gestión de estas organizaciones.
[ca] Al present article, s'ha optimitzat i s'ha revalidat el procediment d'anàlisi de nitrogen en mostres de taurina mitjançant el mètode Kjeldahl. La Associació Espanyola de Farmacèutics de la Indústria (AEFI) proposa un model de càlcul que permet determinar el número de replicats a realitzar, d'acord amb el coeficient de variació de la repetibilitat del procediment (C.V.%) i el valor límit acceptat, que en el cas de la determinació de la puresa, correspon al valor màxim o mínim de les especificacions de la mostra. A l´aplicar aquest model, considerant la incertesa de calibratge de l´equip, como el mínim valor possible per al C.V.%, i tenint en compte les especificacions establertes per a la taurina en la U.S. Pharmacopeia 30, s'obté que el número de replicats a realitzar és de cinc o sis, segons les condicions de treball.

[es] En el presente artículo, se ha optimizado y se ha revalidado el procedimiento de análisis de nitrógeno en muestras de taurina mediante el método Kjeldahl. La Asociación Española de Farmacéuticos de la Industria (AEFI) propone un modelo de cálculo que permite determinar el número de replicados a realizar, en función del coeficiente de variación de la repetibilidad del procedimiento (C.V.%) y el valor límite aceptado, que en el caso de la determinación de la pureza, corresponde al valor máximo o mínimo de las especificaciones de la muestra. Al aplicar dicho modelo, considerando la incertidumbre de calibración del equipo, como el mínimo valor posible para el C.V.%, y teniendo en cuenta las especificaciones establecidas para la taurina en la U.S. Pharmacopeia 30, se obtiene que el número de replicados a realizar es de cinco o seis, según las condiciones de trabajo.