[ca] Aquesta investigació qualitativa tenia com a objectiu indagar, com un grup d'estudiants xilens d'educació secundària, gestionen les fonts d'informació històrica quan aprenen a llegir, analitzar i interpretar aquestes fonts. Així mateix, pretenia explorar factors que podrien afavorir o dificultar el desenvolupament d'una actitud crítica dels estudiants, cap a la informació procedent d'una diversitat de fonts. La informació obtinguda a través d'un qüestionari, observació a l'aula, entrevistes grupals a estudiants, i entrevistes als seus professors, va permetre elaborar 3 tipologies d'estudiants, en relació al seu nivell de literacitat critica quan interactuen amb fonts històriques: els que 'llegeixen les línies', els que 'llegeixen entre línies' i els que 'llegeixen més enllà de les línies'. Es van avaluar aspectes com ara: capacitat per diferenciar fets d'opinions, identificar intencionalitat i ideologies a les fonts i elaboració de discursos o propostes alternatives. Durant la investigació es va concloure que utilitzar una varietat de fonts històriques en diferents formats, recórrer a fonts a internet en temps real i la seva comparació, afavoreix el desenvolupament de la literacitat crítica dels estudiants. Estratègies metodològiques com debats i discussions sobre temes o personatges controvertits de la història utilitzant fonts diverses, treball en grups de recerca amb fonts d'informació assignades pel professor i plenaris per exposar els seus resultats i guiar un procés d'elaboració de productes audiovisuals o digitals sobre personatges o episodis històrics, pogués contribuir al mateix objectiu.

[es] Esta investigación cualitativa tenía como objetivo indagar, cómo un grupo de estudiantes chilenos de educación secundaria, gestionan las fuentes de información histórica cuando aprenden a leer, analizar e interpretar dichas fuentes. Asimismo, pretendía explorar factores que podrían favorecer o dificultar el desarrollo de una actitud crítica de los estudiantes, hacia la información procedente de una diversidad de fuentes. La información obtenida a través de un cuestionario, observación en el aula, entrevistas grupales a estudiantes, y entrevistas a sus profesores, permitió elaborar 3 tipologías de estudiantes, en relación a su nivel de literacidad critica cuando interactúan con fuentes históricas: los que "leen las líneas", los que "leen entre líneas" y los que "leen más allá de las líneas". Se evaluaron aspectos tales como: capacidad para diferenciar hechos de opiniones, identificar intencionalidad e ideologías en las fuentes y elaboración de discursos o propuestas alternativas. Durante la investigación se concluyó que usar una variedad de fuentes históricas en distintos formatos, recurrir a fuentes en internet en tiempo real y su comparación, favorece el desarrollo de la literacidad crítica de los estudiantes. Estrategias metodológicas como debates y discusiones sobre temas o personajes controvertidos de la historia utilizando fuentes diversas, trabajo en grupos de investigación con fuentes de información asignadas por el profesor y plenarios para exponer sus resultados y guiar un proceso de elaboración de productos audiovisuales o digitales sobre personajes o episodios históricos, pudiera contribuir al mismo objetivo.