[ca] La pregunta que va orientar la investigació va ser com els ordres exigencials, normatius i valòrics del context xilè universitari neoliberalitzat, animen modes d'afecció ansiosos expressats en les experiències universitàries? Objectius específics: 1) descriure el procés de neoliberalització de la Universitat xilena durant els darrers 40 anys, les preocupacions pel malestar universitari han esdevingut progressivament objecte de preocupació. 2) caracteritzar com l-s professionals de Dispositius de Salut Mental Universitària (SMU), comprenen i gestionen el patiment de l-s estudiants. 3) Descriure les experiències universitàries d'ansietat i com es vinculen amb la vida quotidiana universitària 4) comprendre el procés d'esdevenir estudiant i les fonts d'ansietat universitària principals. Per abordar aquests objectius, vaig fer un estudi qualitatiu amb estudi de casos múltiples, en tres universitats xilenes. Vaig entrevistar 21 professionals de dispositius de salut mental universitària (entrevistes semiestructurades de final lliure) i vaig fer entrevistes en profunditat de tipus obert a 44 estudiants. Vaig estudiar 6 casos d'estudiants. En termes generals, les troballes d'aquesta investigació indiquen que les experiències d'ansietat universitària es caracteritzen per aspectes diferencials segons gènere i classe social; les dones de totes les classes socials són les que experimenten ansietat vinculada a les exigències de la vida universitària, referides tant al rendiment, a experiències de desigualtat i tensionament d'expectatives. En el cas dels estudiants, són els estudiants de classes baixes, en general primera generació de les seves famílies a accedir a la universitat, els qui pateixen majoritàriament en relació amb aquestes dimensions. Tanmateix, els ordres exigencials implicats en les experiències tenen elements complexos i diferencials segons universitat. Per part dels professionals, van emergir algunes controvèrsies al voltant de les exigències que recauen en ells (del sistema d'acreditació, per part de la institució i de les demandes estudiantils).

[en] The question that guided the research was how do the exigential, normative and value-based orders of the neoliberalised Chilean university context encourage modes of anxious affection expressed in university experiences? Specific objectives: 1) to describe the process of neoliberalisation of the Chilean University during the last 40 years, the concerns about university discomfort have progressively become an object of preoccupation. 2) to characterise how the professionals of University Mental Health Devices (SMU) understand and manage the suffering of students. 3) To describe university experiences of anxiety and how they are linked to everyday university life. 4) To understand the process of becoming a student and the main sources of university anxiety. To address these objectives, I conducted a qualitative multi-case study in three Chilean universities. I interviewed 21 university mental health professionals (semi-structured free-ended interviews) and conducted in-depth open-ended interviews with 44 students. I studied 6 student cases. In general terms, the findings of this research indicate that the experiences of university anxiety are characterised by differential aspects according to gender and social class, with women of all social classes experiencing anxiety linked to the demands of university life, referring both to performance, experiences of inequality, and tension of expectations. In the case of students, it is students from lower classes, usually the first generation of their families to enter university, who suffer the most in relation to these dimensions. However, the demands involved in the experiences have complex and differential elements depending on the university. On the part of the professionals, some controversies emerged regarding the demands placed on them (by the accreditation system, by the institution and by student demands).