BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] La tierra que empezaba a arder. Último regreso a Siria (2019) de Cynthia Edul configura una constel·lació d'imatges del poble Sirià a partir de tres estratègies de representació: figures espai-temporals; la inclusió intermèdia a partir de fotogrames i fotografies; i la trama familiar i personal que permet ampliar una escriptura que es fon en la intersecció entre ficció i investigació com a modes per figurar un poble que a priori es presenta com a esquivant.

[es] La tierra que empezaba a arder. Último regreso a Siria (2019) de Cynthia Edul configura una constelación de imágenes del pueblo sirio a partir de tres estrategias de representación: figuras espacio-temporales; la inclusión intermedial a partir de fotogramas y fotografías; y la trama familiar y personal que permite ampliar una escritura que se funde en la intersección entre ficción e investigación como modos para figurar un pueblo que a priori se presenta como inaprensible.
[ca] Durant els cursos acadèmics compresos del 2008 a 2012, i a dues assignatures de primer curs de l'antiga diplomatura i nou grau d'Educació Infantil, de la Universitat de Barcelona, es va implementar la modalitat d'AOP, basada en un treball conjunt entre universitat i centres escolars, i en la incorporació d'estratègies de pràctica reflexiva, per tal d'oferir la formació teòrico-pràctica necessària per al desenvolupament de la professió de mestre/a. Des d'aquest entorn d'aprenentatge s'ha pogut aprofondir en aquelles competències que l'estudiant universitari considera importants per a desenvolupar en l'exercici professional del mestre i ha portat, tant als mestres en actiu com al professorat universitari, a interrogar-se quina és la seva funció fonamental i com dur-la a terme. Aquest estudi es va realitzar en el marc de la recerca,"Aules obertes a la professionalització (AOP): anàlisi del seu impacte en la identitat i competències del formador" (REDICE 1002-29), de la que fou investigadora principal Begoña Piqué. Aquest article ofereix les competències professionalitzadores més destacades per estudiants i mestres, així com les relacions que consideren adients d'establir entre coneixement teòric i coneixement pràctic, en el Grau d'Educació Infantil.

[es] Durante los cursos académicos comprendidos entre el 2008 a 2012, y en dos asignaturas de primer curso de la antigua diplomatura y nuevo grado de Educación Infantil, de la Universidad de Barcelona, se implementó la modalidad de AOP, basada en un trabajo conjunto entre universidad y centros escolares, y en la incorporación de estrategias de práctica reflexiva, para ofrecer una formación teórica-práctica necesaria para el desarrollo de la profesión de maestro/a. Desde este entorno de aprendizaje se ha profundizado sobre aquellas competencias que el estudiante universitario considera importantes para llevar a cabo en el ejercicio profesional del maestro y ha llevado, tanto a los maestros en activo como al profesorado universitario, a interrogarse cual es su función fundamental y como llevarla a cabo. Este estudio se realizó en el contexto de la investigación "Aulas abiertas a la profesionalización (AOP): análisis de su impacto en la identidad y competencias del formador" (REDICE 1002-29), de la que fue investigadora principal Begoña Piqué. Este artículo ofrece las competencias profesionalizadoras más destacadas por los estudiantes y maestros, así como las relaciones que consideran adecuadas establecer entre el conocimiento teórico y el conocimiento práctico, en el Grado de Educación Infantil.
[ca] En els últims anys s'ha sentit parlar cada cop més de complexitat. Tot i això, com que hi ha una diversitat creixent de discursos sobre aquest tema, en lloc de generar coneixement, estem generant confusió. En aquest article s'ofereix una perspectiva per parlar clarament sobre complexitat des d'un punt de vista epistemològic.

[es] En años recientes hemos escuchado hablar más y más sobre complejidad. Pero pareciera que al haber una diversidad creciente de discursos sobre el tema, en lugar de generar conocimiento estamos generando confusión. En este artículo se ofrece una perspectiva para hablar claramente sobre la complejidad desde un punto de vista epistemológico.
[ca] El punt de partida que Joan Miró va establir per fer les divuit Pintures segons collage del 1933 ens serveix avui per fer una proposta que permeti pensar en algunes de les claus de la pintura contemporània. Temes com ara l'apropiació, l'autoria o la subjectivitat de l'artista es posen en joc quan s'activa el dispositiu del collage com a model. Aquí es planteja una activitat d'aprenentatge que confronta el treball individual amb el col·lectiu i que té com a principal objectiu la reflexió del llenguatge pictòric.

[es] El punto de partida que Joan Miró estableció para realizar las dieciocho Pintures segons collage de 1933 nos sirven hoy para hacer una propuesta que permita pensar en algunas de las claves de la pintura contemporánea. Términos como la apropiación, la autoría o la subjetividad del artista se ponen en juego cuando se activa el dispositivo del collage como modelo. Aquí se plantea una actividad de aprendizaje que confronta el trabajo individual con el colectivo y que tiene como objetivo principal la reflexión sobre el lenguaje pictórico.
[ca] En aquest article analitzem l'expansió de la xarxa de ferrocarril a Espanya des de la perspectiva de l'evolució de les companyies del sector durant el període 1848-1941. Amb aquest objectiu hem elaborat una nova base de dades que inclou els trams, les línies, les estacions i els baixadors de ferrocarril en els quals va operar cada companyia en cadascun dels anys d'aquest període. A més, utilitzem GIS per vincular aquest procés d'expansió amb el territori i les seves característiques. Els nostres resultats assenyalen que la xarxa es va desenvolupar majoritàriament seguint el criteris econòmics i de rendibilitat empresarial de les companyies.

[es] En este artículo analizamos la expansión de la red de ferrocarril en España a partir de la evolución de las compañías del sector durante el período 1848-1941. Para ello hemos elaborado una nueva base de datos que incluye los tramos, líneas y estaciones y apeaderos que operó cada compañía en cada uno de los años del período. Además, utilizamos GIS para vincular este proceso de expansión con el territorio y sus características. Nuestros resultados señalan que la red mayoritariamente se desarrolló siguiendo criterios económicos y de estrategias de rentabilidad empresarial de las compañías.
[ca] La següent experiència sorgeix de la inquietud dels autors per aconseguir una coherència més gran entre el seu discurs pedagògic (aprenentatge cooperatiu, pedagogia crítica...) i la pràctica educativa en la formació dels futurs docents i educadors. Lamentablement, aquesta pràctica és desvirtuada per les nombroses barreres estructurals que oposa el context institucional: individualisme i aïllament docents, competitivitat, fragmentació curricular... Per aconseguir-ho, es va intentar transformar cada grup d'estudiants en una comunitat d'aprenentatge, fomentant la seva implicació i participació per tal de que poguessin integrar el coneixement acadèmic amb el coneixement social o interaccional, descobrir el valor de la reflexió sobre la pràctica i desenvolupar co-responsabilitat a l'aprenentatge. En definitiva, es tractava d'establir corrents dialògiques entre les subjectivitats de cada alumne, i entre aquests i els professors. En avaluar l'experiència vàrem poder constatar un increment de l'atenció sostinguda durant tot el curs, al trencar amb el costum de confiar l'avaluació a l'esforç final davant l'examen, així com una més sòlida cohesió de grup que va afavorir la interacció, l'intercanvi de coneixements i la col·laboració. Al mateix temps, els mateixos autors van poder experimentar una major satisfacció professional, intel·lectual i emocional.

[es] La siguiente experiencia surge de la inquietud de los autores por alcanzar mayor coherencia entre su discurso pedagógico (aprendizaje cooperativo, pedagogía crítica, etc.) y la práctica educativa en la formación de los futuros docentes y educadores. Lamentablemente, esta práctica está desvirtuada por las numerosas barreras estructurales que opone el contexto institucional: individualismo y aislamiento docentes, competitividad, fragmentación curricular, etc. Para conseguirlo, se intentó transformar cada grupo de estudiantes en una comunidad de aprendizaje, fomentando su implicación y participación para que pudieran integrar el conocimiento académico con el conocimiento social o interaccional, descubrir el valor de la reflexión sobre la práctica y desarrollar corresponsabilidad en el aprendizaje. En definitiva, se trataba de establecer corrientes dialógicas entre las subjetividades de cada estudiante, y entre estos y los docentes. Al evaluar la experiencia pudimos constatar un incremento de la atención mantenida a lo largo del curso, al romper con la costumbre de confiar la evaluación al esfuerzo final ante el examen, así como una mayor cohesión de grupo que favoreció la interacción, el intercambio de conocimiento y la colaboración. Al mismo tiempo, los propios autores pudieron experimentar una mayor satisfacción profesional, intelectual y emocional
[ca] Tenint present la funció social de l'educació i la necessitat d'un enfocament pedagògic integrat en l'educació preescolar d'acord amb un desenvolupament integral i holístic del nen, presentem un projecte d'intervenció educativa, construït i dinamitzat en el marc de la formació inicial i professionalització d'educadors infantils. El projecte "Descobrim Prínceps i Princeses... Castells i Dragons" es basa en una pedagogia infantil que valora la preeminència de la veu del nen, constructora activa del seu recorregut d'aprenentatge, pensada en una dinàmica d'(ínter)acció integradora centrada en l'enfocament STEAM. Es tracta d'un estudi de cas en què les dades recollides permeten reconèixer les contribucions del projecte que segueix la pedagogia STEAM per a l'aprenentatge dels nens i per a una acció reflexiva de fort caràcter formatiu per a les educadores involucrades. A partir de la proposta elaborada, es va copsar l'acció STEAM tenint en compte l'acció del nen, element principal de l'acció pedagògica, a partir de la resolució de problemes. També es va poder constatar la promoció de l'aprenentatge a través d'aquesta metodologia en l'àmbit cognitiu, amb el desenvolupament de la innovació, la implicació, la creativitat, el treball en equip i la comunicació.

[es] Teniendo presente la función social de la educación y la necesidad de un enfoque pedagógico integrado en la educación preescolar en acorde con un desarrollo integral y holístico del niño, presentamos un proyecto de intervención educativa, construido y dinamizado en el marco de la formación inicial y profesionalización de educadores infantiles. El proyecto - Vamos a descubrir Príncipes y Princesas... Castillos y Dragones - se basa en una pedagogía infantil que valoriza la primacía de la voz del niño, constructora activa de su recorrido de aprendizaje, pensada en una dinámica de (ínter)acción integradora centrada en el enfoque STEAM. El estudio llevado a cabo adoptó la forma de un estudio de caso y los datos recogidos permiten reconocer las contribuciones del proyecto anclado en la pedagogía STEAM para el aprendizaje de los niños y para una acción reflexiva de fuerte carácter formativo para las educadoras involucradas.
[ca] Aquest treball pretén analitzar els paràmetres temporals de les consonants oclusives sordes [p, t, k] en la parla espontània d'un parlant amb afàsia de Broca i apràxia de la parla en tres moments diferents de la seva malaltia, per tal de determinar el nivell d'afectació respecte a la seva producció sense patologia, així com la seva evolució després de vint-i-dos mesos de teràpia logopèdica. Les principals variables estudiades han estat la durada consonàntica, la de la fase de silenci i la del VOT (Voice Onset Time). Els resultats estadístics indiquen que els paràmetres temporals presenten valors més alts als que s'han observat en parlants sense patologia i que disminueixen al llarg de la rehabilitació, especialment en el cas de realitzacions bilabials. Les variacions en la duració depenen, fonamentalment, del punt d'articulació i dels processos de manteniment o debilitament de la sonoritat. A més, s'ha constatat que les principals millores s'han produït durant el període de recuperació espontània i que les característiques acústiques de la realització bilabial es diferencien de les de les consonants dental i velar, de tal manera que és la primera la que presenta els valors de duració més alts i els patrons de millora més significatius.

[es] Este trabajo pretende analizar los parámetros temporales de las consonantes oclusivas sordas [p, t, k] en el habla espontánea de un hablante con afasia de Broca y apraxia del habla en tres momentos diferentes de su enfermedad, a fin de determinar el nivel de deterioro respecto a su producción sin patología, así como su evolución tras veintidós meses de terapia logopédica. Las principales variables estudiadas han sido la duración consonántica, de la fase de silencio y del VOT. Los resultados estadísticos indican que los parámetros temporales presentan valores mayores a los observados en hablantes sin patología y que estos van en descenso a lo largo de la rehabilitación, especialmente para la realización bilabial. Las variaciones en la duración dependen, fundamentalmente, del punto de articulación y de los procesos de mantenimiento o debilitamiento de la sonoridad. Además, se ha advertido que las principales mejoras se han producido durante el periodo de recuperación espontánea y que las características acústicas de la realización bilabial se diferencian de las de las consonantes dental y velar, siendo la primera la que presenta los valores de duración más altos, así como los patrones de mejora más significativos.
[ca] Murals com a portadors de memòria. Anàlisi dels significats que se'ls donen i de les actituds dels seus creadors El fenomen de les pintures murals s'ha anat desenvolupant a l'espai públic des de la Revolució Mexicana. Els murals s'utilitzen, entre altres finalitats, per capturar records.A més, són una de les formes més populars de representació del passat a l'espai públic, comunament anomenats portadors de memòria. En la discussió de la recerca que s'està duent a terme, es posaran de manifest les oportunitats associades a la formació de consciència històrica i actituds envers el passat de la societat a través de murals commemoratius. La recerca es va dur a terme de juliol a novembre de 2020. Es va basar en l'anàlisi dels materials existents: fotografies de murals commemoratius (elements significatius i marcats) i entrevistes amb agents de memòria semiestructurada. La primera etapa de la investigació descrita es va centrar en els autors de murals commemoratius. L'objectiu de la recerca ha estat determinar el significat i els valors que els creadors de murals han donat en general i en particular als murals commemoratius realitzats per ells mateixos. La recerca va permetre, entre d'altres, respondre preguntes sobre el camí artístic dels creadors (entorn del graffiti), quins factors van influir en el procés d'elaboració del mural (història familiar, passat propi, finances, implicació social), visió del món i valors del creadors declarats (patriotisme) i actitud davant la política de la memòria.

[es] Los murales como portadores de recuerdos. Análisis de los significados que se les atribuyen y las actitudes de sus creadores El fenómeno de las pinturas murales se viene desarrollando en el espacio público desde la Revolución Mexicana. Los murales se utilizan, entre otros fines, para capturar recuerdos. Además, son una de las formas más populares de representación del pasado en el espacio público, comúnmente llamados portadores de memoria. En la discusión de la investigación que se realiza, se resaltarán las oportunidades asociadas a la formación de conciencia histórica y actitudes hacia el pasado de la sociedad a través de murales conmemorativos.La investigación se realizó de julio a noviembre de 2020. Se basó en el análisis de los materiales existentes: fotografías de murales conmemorativos (elementos significativos y marcados) y entrevistas con agentes de memoria semiestructurada. La primera etapa de la investigación descrita se centró en los autores de murales conmemorativos.El objetivo de la investigación fue determinar el significado y los valores que los creadores de murales han dado en general y en particular a los murales conmemorativos realizados por ellos mismos. La investigación permitió, entre otras cosas, dar respuesta a interrogantes sobre la trayectoria artística de los creadores (entorno de graffiti), qué factores influyeron en el proceso de realización del mural (historia familiar, propio pasado, finanzas, implicación social), cosmovisión y valores de creadores declarados (patriotismo) y actitud ante la política de la memoria.
[ca] Tornant a casa amb Virginia: una lectura amorosa de la novel·la "To the Lighthouse". A partir de la lectura de la novel·la To the Lighthouse de Virginia Woolf i de les meves impressions i afectes per ella i la seva obra, acumulats durant anys de lectura i admiració a Virginia, elaboro una reflexió sobre la fidelitat de l'autora a la llengua materna. Aquesta fidelitat, que apareix tant en la temàtica com en l'estètica de l'obra, permet recuperar la casa natal mitjançant el reconeixement que la seva poesia prové exactament de la seva mare, alhora que aborda les paradoxes i els dolors d'aquesta relació. Les eleccions narratives de Virginia mostren una lucidesa extrema en alimentar una idea, que són les relacions entre dones les que permeten superar la violenta ruptura masculina dels llaços entre dones, teixint novament el tapís dels nostres afectes primordials i originaris.

[es] A partir de la lectura de la novela To the Lighthouse de Virginia Woolf y de mis impresiones y afectos por ella y su obra, acumulados durante años de lectura y admiración a Virginia, elaboro una reflexión sobre la fidelidad de la autora a la lengua materna. Esta fidelidad, que aparece tanto en la temática como en la estética de la obra, le permite recuperar la casa natal mediante el reconocimiento de que su poesía proviene exactamente de su madre, al tiempo que aborda las paradojas y los dolores de esta relación. Las elecciones narrativas de Virginia muestran una lucidez extrema al alimentar la idea de que son las relaciones entre mujeres las que permiten superar la violenta ruptura masculina de los lazos entre mujeres, tejiendo de nuevo el tapiz de nuestros afectos primordiales y originarios.
[ca] Aquest article reflexiona i analitza la funció social de la investigació. Evidencia la importància i la complementarietat dels tres àmbits del coneixement científic que són: la Tecnologia com a component present en gairebé la totalitat d'investigacions; la Ciència, element clau i bàsic per explicar els fets, dades o esdeveniments que s'investiguen; i la Innovació, que és la que garanteix que continuï avançant el coneixement. L'article analitza els aspectes clau de la funció social de la investigació i les seves especificitats, tant en la investigació bàsica com en l'aplicada. El text conclou amb l'anàlisi de la responsabilitat social de la investigació així com la importància de la transferència dels resultats de la mateixa a la societat, animant a la construcció social d'una comunitat investigadora que continuï treballant per repercutir socialment els resultats de les seves investigacions.

[es] Este artículo reflexiona y analiza la función social de la investigación. Evidencia la importancia y complementariedad de los tres ámbitos del conocimiento científico que son: la Tecnología como componente presente en casi la totalidad de investigaciones. La Ciencia, elemento clave y básico para explicar los hechos, datos o acontecimientos que se investigan, así como la Innovación, que es la que garantiza que siga avanzando el conocimiento. El artículo se detiene a analizar los aspectos clave de la función social de la investigación y sus especificidades, tanto en la investigación básica como en la aplicada. Concluye el texto con el análisis de la responsabilidad social de la investigación así como la importancia de la transferencia de los resultados de la misma a la sociedad, animando a la construcción social de una comunidad investigadora que siga trabajando para repercutir socialmente los resultados de sus investigaciones.
[ca] El present article ofereix una exhaustiva anàlisi sobre dues dimensions fonamentals de la pronunciació, la intel·ligibilitat i la comprensibilitat, les quals no han rebut gaire atenció en el camp de l'espanyol com a L2. L'estudi neix, per tant, de la necessitat d'ampliar el coneixement d'aquestes dimensions, ressaltar-ne la importància i subratllar les implicacions que ofereixen els resultats de les recerques adreçades a l'ensenyament i l'avaluació de la pronunciació de l'espanyol. L'article està dividit en tres seccions. Les dues primeres estan dedicades a la intel·ligibilitat i a la comprensibilitat, amb especial referència a l'espanyol L2. S'hi descriuen les característiques d'aquestes dimensions i s'hi aborden aspectes estretament relacionats amb totes dues, com la variabilitat que pot produir-se en la percepció del senyal en funció del tipus d'oient, els estudis sobre intel·ligibilitat mútua en llengua franca o la teoria de la càrrega funcional. Finalment, tanca el treball una tercera secció dedicada a l'anàlisi de les principals vies de recerca que, sobre aquestes dimensions, queden obertes en l'àmbit de l'espanyol L2. Paraules clau: Intel·ligibilitat; Comprensibilitat; Pronunciació; Avaluació; Espanyol L2

[es] El presente trabajo ofrece un exhaustivo análisis sobre dos dimensiones fundamentales de la pronunciación, la inteligibilidad y la comprensibilidad, que apenas han recibido atención en el campo del español L2. El estudio nace, por tanto, de la necesidad de ampliar el conocimiento sobre estas dimensiones, resaltar su importancia y subrayar las implicaciones que ofrecen los resultados de las investigaciones para la enseñanza y la evaluación de la pronunciación del español. Con este fin, el trabajo está dividido en tres secciones. Las dos primeras están dedicadas respectivamente a la inteligibilidad y a la comprensibilidad, con especial referencia al español L2. El trabajo describe aquí las características de ambas dimensiones y aborda aspectos estrechamente relacionados con ellas, como la variabilidad que puede producirse en la percepción de la señal en función del tipo de oyente, los estudios sobre inteligibilidad mutua en lengua franca o la teoría de la carga funcional. Finalmente, cierra el trabajo una tercera sección dedicada al análisis de las principales vías de investigación que, sobre estas dimensiones, quedan abiertas en el ámbito del español L2. Palabras clave: Inteligibilidad; Comprensibilidad; Pronunciación; Evaluación; Español L2