BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Aquest article se centra en l'anàlisi de les causes, els actors principals i les conseqüències de la polèmica crítica que es va iniciar a la revista barcelonina Destino al juny de 1959 sobre la situació del teatre català: les causes de la seva decadència, les possibles solucions, les seves necessitats, etc. El debat es va prolongar durant sis mesos i, després del primer article del director de Destino, Néstor Luján, hi van intervenir nombroses personalitats de l'escena catalana com Josep Maria de Sagarra, Joan Oliver i Frederic Roda, i del món cultural barceloní com l'editor Jaume Aymà.

[es] Este artículo se centra en analizar las causas, los actores principales y las consecuencias de la polémica crítica que se inició en la revista barcelonesa Destino en junio de 1959 sobre la situación del teatro catalán: las causas de su decadencia, posibles soluciones, sus necesidades, etc. El debate se prolongó a lo largo de seis meses y, después del primer artículo del director de Destino, Néstor Luján, intervinieron numerosas personalidades de la escena catalana como Josep Maria de Sagarra, Joan Oliver y Frederic Roda, y del mundo cultural barcelonés como el editor Jaume Aymà.
[ca] L'intent de reconstruir la realitat socioeconòmica de la Corona dAragó del segle XV ens ha portat a analitzar les empreses fundades i gestionades pel mercader Joan de Torralba. La vinculació de dues de les principals ciutats comercials del Quatre-cents i seus de la companyia -Saragossa i Barcelona- amb els centres financers d'avantguarda de l'època -ciutats italianes, en particular Venècia, Pisa-Florència i Gènova- va situar l'empresa en una posició única. Aquest article estudia dos components fonamentals de la nostra companyia, la gestió empresarial i la gestió financera, amb la finalitat de demostrar la complexitat de la gestió de les empreses baixmedievals de la Corona d'Aragó i, alhora, demostrar la difusió del coneixement i l'extensió i importància de les xarxes dintercanvi. El nostre objectiu és presentar com es va desenvolupar l'administració de la companyia Torralba, considerant paràmetres locals i regionals, fent especial èmfasi en la gestió i els contactes a través de la Mediterrània i emprant l'anàlisi històrica i de gestió. Els resultats revelen que les empreses de la Corona d'Aragó, de les quals Torralba és un estudi de cas, es van beneficiar d'un enfocament de gestió integral i avançat, i que, per tant, la posició de les elits mercantils van tenir un lloc destacat en la conformació de l'espai mercantil mediterrani. D'això es conclou que el pes dels darrers segles de l'edat mitjana, considerant l'àrea de la Mediterrània Occidental, resultés essencial en la transició per construir un espai econòmic de tall modern.

[es] El intento de reconstruir la realidad socioeconómica de la Corona de Aragón del siglo XV nos ha llevado a analizar las empresas fundades y gestionades por el mercader Joan de Torralba. La vinculación de dos de las principales ciudades comerciales del Cuatrocientos y sedes de la compañía -Zaragoza y Barcelona- con los centros financieros de vanguardia de la época -ciudades italianas, en particular, Venecia, Pisa-Florencia y Génova- situó a la empresa en una posición única. Este articulo estudia dos componentes fundamentales de nuestra compañía, la gestión empresarial y la gestión financiera, con la finalidad de demostrar la complejidad de la gestión de las empresas bajomedievales de la Corona de Aragón y, al mismo tiempo, demostrar la difusión del conocimiento y la extensión e importancia de las redes de intercambio. Nuestro objetivo es presentar cómo se desarrolló la administración de la compañía Torralba, considerando parámetros locales y regionales, haciendo especial hincapié en la gestión y en los contactos a través del Mediterráneo y empleando el análisis histórico y de gestión. Los resultados revelan que las empresas de la Corona de Aragón, de las cuales Torralba es un estudio de caso, se beneficiaron de un enfoque de gestión integral y avanzado, y que, por consiguiente, la posición de las élites mercantiles tuvieron un lugar destacado en la conformación del espacio mercantil mediterráneo. De ello se concluye que el peso de los últimos siglos de la Edad Media, considerando el área del Mediterráneo Occidental, resultara esencial en la transición para construir un espacio económico de corte moderno.
[ca] Aquest article estudia els determinants econòmics —nivells salarials i de productivitat— que es troben al darrere de les tendències de desindustrialització de vint-i-quatre països dividits en tres grups ("Desenvolupats", "Àsia Oriental", "Amèrica Llatina") per al període 1970- 2019. Les dades mostren que la desindustrialització, independentment del nivell d'ingressos del país, està vinculada als salaris més baixos d'altres països. Aquests determinants expliquen l'origen d'aquest fenomen mundial des de la nova divisió internacional del treball i l'impacte que té tant als països desenvolupats com als subdesenvolupats de l'Amèrica Llatina, però també en les successives onades de països en vies d'industrialització de l'Àsia oriental.

[es] Este artículo estudia los determinantes económicos —niveles salariales y de productividad— que están detrás de las tendencias de desindustrialización de 24 países, divididos en tres grupos ("Desarrollados", "Asia oriental" y "América Latina"), para el período 1970-2019. Los datos muestran que la desindustrialización, independientemente del nivel de ingresos del país, está vinculada a los salarios más bajos de otros países. Tales determinantes explican el origen de este fenómeno mundial desde la nueva división internacional del trabajo y su impacto tanto en los países desarrollados como en los subdesarrollados de América Latina, pero también en las sucesivas oleadas de países en vías de industrialización de Asia oriental.
[ca] Hi ha llengües naturals i sistemes musicals. Igual que interpretem un idioma amb signes ordenats per un codi, aquells qui han estat exposats a un tipus de música desenvolupen criteris estètics de percepció per interpretar el so rítmicament organitzat. L'existència de sintaxis musicals no implica que aquestes tinguin un nivell de complexitat com les de les llengües. L'objectiu general dels idiomes és comunicacional i la missió primigènia de l'art és estètica. Les interaccions entre els signes de llenguatges humans diferents es produeixen a partir dels significats que tenen en un context o amb la distribució rítmica dels materials en el temps. Hi ha una competència en el processament cerebral de les sintaxis musicals i lingüístiques. Per investigar totes aquestes qüestions cal fomentar la col·laboració entre musicòlegs i lingüistes.

[es] Hay lenguas naturales y sistemas musicales. Al igual que interpretamos un idioma con signos ordenados por un código, quienes han estado expuestos a un tipo de música desarrollan criterios estéticos de percepción para interpretar el sonido rítmicamente organizado. La existencia de sintaxis musicales no implica que estas tengan un nivel de complejidad como las de las lenguas. El objetivo general de los idiomas es comunicacional y la misión primigenia del arte es estética. Las interacciones entre los signos de lenguajes humanos diferentes se producen a partir de los significados que tienen en un contexto o con la distribución rítmica de los materiales en el tiempo. Existe una competencia en el procesamiento cerebral de las sintaxis musicales y lingüísticas. Para investigar todas estas cuestiones es necesario fomentar la colaboración entre musicólogos y lingüistas.
[ca] L'article aborda dues hipòtesis, en el marc d'un corpus de titulars de Televisió de Catalunya i gràcies al mètode d'anàlisi de la parla: les formes un/una no són objecte d'èmfasi entonatiu, si funcionen com a articles o quantificadors indefinits, i les formes un/una poden ser objecte d'èmfasi entonatiu, si funcionen com a numerals cardinals. D'entrada s'explica el concepte d'èmfasi i es caracteritzen les formes un/una. A continuació s'inicia l'anàlisi de les corbes estandarditzades dels titulars on apareixen les formes esmentades com a articles indefinits, quantificadors indefinits i numerals cardinals. Se subratllen els casos pertinents, amb èmfasi i sense èmfasi.

[es] El artículo aborda dos hipótesis, en el marco de un corpus de titulares de Televisió de Catalunya y gracias al método de análisis del habla: las formas un/una no son objeto de énfasis entonativo, si funcionan como artículos o cuantificadores indefinidos, y las formas un/una pueden ser objeto de énfasis entonativo, si funcionan como numerales cardinales. En primer lugar, se explica el concepto de énfasis y se caracterizan las formas un/una. A continuación se inicia el análisis de las curvas estandarizadoras de los titulares donde aparecen tales formas como artículos indefinidos, cuantificadores indefinidos y numerales cardinales. Se subrayan los casos pertinentes, con énfasis y sin énfasis.
[ca] La violència obstètrica és una forma de violència contra les dones, vulnerant drets com la salut, seguretat, integritat física i psicològica, i, en els casos més extrems, el dret a la vida. Abordarem la violència que es produeix en el part a través d'insults, falta d'informació, falta de respecte a l'autonomia i autodeterminació de la dona i violació del consentiment informat. La pràctica de procediments mèdics com l'episiotomia, medicació excessiva, privació de moviment, maniobres de Kristeller, entre altres, són factors potencials de risc per a la salut i la vida del fetus/nen. Afirmem que la violència obstètrica és, en molts casos, no sols violència contra la dona, sinó també contra el nen. Els casos en què el nen neix amb malformacions o malalties resultants del maltractament que la mare va sofrir en el part, generen responsabilitat mèdica. Recorrem a treballs en l'àrea del Dret, la Bioètica i la Salut Reproductiva i textos jurídics internacionals i nacionals. Concloem que aquest tipus de violència contra la dona atenta directament contra les leges artis medicinae i constitueix una forma de greu discriminació de gènere que mereix la censura jurídica dels Estats i de la pròpia professió mèdica. Afirmem que l'episiotomia està qualificada actualment com una mena de mutilació genital femenina, sancionable penalment. Sostenim que el dret a estar acompanyada durant el part i a complir amb el pla de part elaborat per la dona o la parella són dos mecanismes essencials per a mitigar o eliminar la violència obstètrica.

[es] La violencia obstétrica es una forma de violencia contra las mujeres, vulnerando derechos como la salud, seguridad, integridad física y psicológica, y, en los casos más extremos, el derecho a la vida. Abordaremos la violencia que se produce en el parto a través de insultos, falta de información, falta de respeto a la autonomía y autodeterminación de la mujer y violación del consentimiento informado. La práctica de procedimientos médicos como la episiotomía, medicación excesiva, privación de movimiento, maniobras de Kristeller, entre otros, son factores potenciales de riesgo para la salud y la vida del feto/niño. Afirmamos que la violencia obstétrica es, en muchos casos, no sólo violencia contra la mujer, sino también contra el niño. Los casos en que el niño nace con malformaciones o enfermedades resultantes del maltrato que la madre sufrió en el parto, generan responsabilidad médica. Recurrimos a trabajos en el área del Derecho, la Bioética y la Salud Reproductiva y textos jurídicos internacionales y nacionales. Concluimos que este tipo de violencia contra la mujer atenta directamente contra las leges artis medicinae y constituye una forma de grave discriminación de género que merece la censura jurídica de los Estados y de la propia profesión médica. Afirmamos que la episiotomía está calificada actualmente como un tipo de mutilación genital femenina, sancionable penalmente. Sostenemos que el derecho a estar acompañada durante el parto y a cumplir con el plan de parto elaborado por la mujer o la pareja son dos mecanismos esenciales para mitigar o eliminar la violencia obstétrica.
[ca] A la novel·la d'Elia Barceló, Consecuencias naturales, ambdós protagonistes es sotmeten a intervencions biològiques que els fan compartir algunes o totes de les característiques físiques atribuïdes a un gènere amb el qual no s'identifiquen. La novel·la també usa deliberadament un llenguatge de gènere per criticar les estructures d'una societat heteronormativa que reflecteix aquest llenguatge. L'article argumenta que la trajectòria dels protagonistes suggereix que l'encarnació física no és suficient per comprometre's amb la vulnerabilitat radical de l'Altre. En lloc d'això, un canvi discursiu radical és necessari per crear un paradigma lingüístic mútuament entès dins del qual ambdues parts poden empatitzar amb l'experiència viscuda per l'altre.

[es] En la novela de Elia Barceló, Consecuencias naturales, ambos protagonistas sufren intervenciones biológicas que les hacen compartir algunas o todas las características físicas atribuidas a un género diferente al que se identifican. También emplea deliberadamente el lenguaje de género para criticar las estructuras sociales heteronormativas que refleja este lenguaje. Sostengo que la trayectoria de las experiencias de los protagonistas sugiere que la encarnación física no es suficiente para comprometerse en una vulnerabilidad radical con el Otro. En cambio, se necesita un cambio discursivo radical para crear un paradigma lingüístico mutuamente entendido en el que ambas partes puedan empatizar con el posicionamiento y la experiencia vivida del otro.
[ca] La pèrdua de l'agrobiodiversitat és un dels problemes socioambientals que s'ha accelerat a causa de l'expansió constant dels cultius de l'agronegoci, entre altres factors. Aquest article té com a objectiu analitzar els efectes de la territorialitat del capital a través de l'agronegoci a l'agrobiodiversitat a la Sierra de Santa Marta (SSM), Veracruz. Alhora, es remarca la importància de la territorialitat de camperols i indígenes a través de la seva agricultura i la sembra de blat de moro nadius. La informació és producte d'entrevistes semiestructurades i treball etnogràfic realitzat als municipis de Soteapan i Mecayapan. Al llarg de l'article es presenten des d'una perspectiva geogràfica els factors que influeixen tant a la pèrdua com a la permanència de l'agrobiodiversitat. Finalment, es conclou sobre la importància de la perspectiva territorial per analitzar i plantejar propostes al voltant de la protecció, la conservació i la cura de l'agrobiodiversitat.

[es] La pérdida de la agrobiodiversidad es uno de los problemas socioambientales que se ha acelerado debido a la constante expansión de los cultivos del agronegocio, entre otros factores. El presente artículo tiene como objetivo analizar los efectos de la territorialidad del capital a través del agronegocio en la agrobiodiversidad en la Sierra de Santa Marta (SSM), Veracruz. Al mismo tiempo, se remarca la importancia de la territorialidad de campesinos e indígenas a través de su agricultura y la siembra de maíces nativos. La información es producto de entrevistas semiestructuradas y trabajo etnográfico realizado en los municipios de Soteapan y Mecayapan. A lo largo del artículo se presentan desde una perspectiva geográfica los factores que influyen tanto en la pérdida como en la permanencia de la agrobiodiversidad. Finalmente, se concluye acerca de la importancia de la perspectiva territorial para analizar y plantear propuestas en torno a la protección, conservación y cuidado de la agrobiodiversidad.
[ca] Una lesió en les àrees perisilvianes de l'hemisferi esquerre sol produir una afàsia no fluent si és frontal, i fluent si és posterior, tant en parlants com en signants. Principalment per aquesta descoberta, s'afirma que la facultat de llenguatge, que residiria en aquestes àrees perisilvianes esquerres, és independent de la modalitat parlada o signada. Ara, una avaluació de la recerca recent mostra que no hi ha proves concloents al respecte. La plasticitat transmodal concurrent amb la privació sensorial i un sistema primari multimodal per a la parla contribuirien a explicar una superposició neural per a ambdues modalitats que va més enllà de les àrees perisilvianes, la lateralització de les quals depèn de l'adquisició de la producció de la parla o del signar en la infantesa.

[es] Una lesión en las áreas perisilvianas del hemisferio izquierdo suele producir una afasia no fluyente si es frontal, y fluyente si es posterior, tanto en hablantes como signantes. Principalmente por este descubrimiento, se afirma que la facultad de lenguaje, que residiría en dichas áreas, es independiente de la modalidad hablada o signada. Sin embargo, una evaluación de la investigación reciente sobre el tema muestra que no hay pruebas concluyentes al respecto. La plasticidad transmodal concurrente con la privación sensorial y un sistema primario multimodal para el habla contribuirían a explicar una superposición neural para ambas modalidades que va más allá de las áreas perisilvianas cuya lateralización depende de la adquisición de la producción del habla o del signar en la infancia.
[ca] Revisar els Pensaments de Pascal i les Cartes sobre l'educació estètica de l'home de Schiller constitueix sempre un repte. Les teories de Pascal sobre el joc han estat analitzades fonamentalment des d'un punt de vista matemàtic, i poques vegades ho han estat des d'un enfocament més antropològic i filosòfic. L'objectiu del present article és reflexionar sobre els seus papers respectius en la creació d'un nou paradigma sobre el joc i llegir cadascun d'ells a partir de les teories de l'altre. Potser d'aquesta manera pot provar-se que tots dos comparteixen un mateix projecte irrealitzable d'allò humà.

[es] Revisar los Pensamientos de Pascal y las Cartas sobre la educación estética del hombre de Schiller constituye siempre un reto. Las teorías de Pascal acerca del juego han sido analizadas fundamentalmente desde un punto de vista matemático, y pocas veces lo han sido desde un enfoque más antropológico y filosófico. El objetivo del presente artículo es reflexionar sobre sus papeles respectivos en la creación de un nuevo paradigma sobre el juego y leer cada uno de ellos a partir de las teorías del otro. Tal vez de este modo pueda probarse que ambos comparten un mismo proyecto irrealizable de lo humano.
[ca] Per als primers decennis de vida regular, a la documentació privada de Santa María de Meira (Lugo) se succeeixen els artífexs materials, d'activitat i condició variable. En efecte, al servei d'aquesta abadia, escripturant els seus negocis jurídics, trobem nombrosos escrivents, tant scriptores laics de l'entorn com monjos instruïts de la comunitat que posseeixen les competències jurídiques i formals de la redacció documental. Tanmateix, la inestabilitat inherent a aquesta professió limitarà la prevalença dels amanuenses en el temps i en el pergamí. L'única excepció serà Petrus Guteriz, que desenvoluparà aquesta tasca durant gairebé vint anys en més d'una dotzena d'escrits. Es tracta d'una actuació constant i prolífica sobre el coneixement de la qual pretén contribuir el present estudi, intentant respondre els interrogants tradicionals de la disciplina paleogràfica sobre aquest artífex i la seva escriptura: què, qui, com, on i quan. La seva resposta ens aproximarà a la tasca gràfica de Petrus Guteriz, en particular, i a la dels scriptores tradicionals, en general, just abans que tot es transformi amb l'emergència del notariat públic.

[es] Para los primeros decenios de vida regular, en la documentación privada de Santa María de Meira (Lugo) se suceden los artífices materiales, de actividad y condición variable. En efecto, al servicio de esta abadía, escriturando sus negocios jurídicos, nos encontramos con numerosos escribas, tanto scriptores laicos del entorno como monjes instruidos de la comunidad que poseen las competencias jurídicas y formales de la redacción documental. Sin embargo, la inestabilidad inherente a esta profesión limitará la prevalencia de los amanuenses en el tiempo y en el pergamino. La única excepción será Petrus Guteriz, que desempeñará dicha tarea por casi veinte años en más de una docena de escritos. Una constante y prolífica actuación a cuyo conocimiento busca contribuir el presente estudio, tratando de resolver sobre este artífice y su escritura los interrogantes tradicionales de la disciplina paleográfica: qué, quién, cómo, dónde y cuándo. Su respuesta nos aproximará a la labor gráfica de Petrus Guteriz, en particular, y a la de los scriptores tradicionales, en general, justo antes de que todo se transforme con la emergencia del notariado público.
[ca] Encara que City of Night de John Rechy podria interpretar-se de forma pessimista, aquest treball tracta d'oferir una lectura alternativa de la novel·la en la qual el fracàs s'entén com un tret positiu en l'individu queer. Després d'una anàlisi de les identitats i relacions gais de la novel·la, suggereixo que el fracàs queer podria evidenciar la naturalesa artificial de l'heteronormativitat, així com desafiar la nostra percepció de la identitat, l'amor i les relacions. A més, podria ajudar els personatges queer a rebel·lar-se contra la norma, escapar la realitat i crear un futur utòpic i queer.

[es] Aunque City of Night de John Rechy podría interpretarse de forma pesimista, este trabajo trata de ofrecer una lectura alternativa de la novela en la que el fracaso se entiende como un rasgo positivo en el individuo queer. Tras un análisis de las identidades y relaciones gais de la novela, sugiero que el fracaso queer podría evidenciar la naturaleza artificial de la heteronormatividad, así como desafiar nuestra percepción de la identidad, el amor y las relaciones. Además, podría ayudar a los personajes queer a rebelarse contra la norma, escapar de la realidad y crear un futuro utópico y queer.
[ca] Aquest article analitza, des de la novel·la A medianoche llegan los muertos (1998), d'Eliseo Altunaga, el canvi en "l'ordre gnoseològic" al qual apunta part de la literatura afrocubana de finals del segle XX. En aquest sentit, es cercarà mostrar que, més enllà d'evidenciar un procés d'interculturalitat, Altunaga ha redefinit/reinventat la memòria cultural proposant alternatives al pensament únic occidental.

[es] Este artículo analiza, desde la novela A medianoche llegan los muertos (1998), de Eliseo Altunaga, el cambio en el "orden gnoseológico" al que apunta parte de la literatura afrocubana de fines de siglo XX. En tal sentido, se buscará mostrar que, más allá de evidenciar un proceso de interculturalidad, Altunaga ha redefinido/reinventado la memoria cultural proponiendo alternativas al pensamiento único occidental.
[ca] Paola Galbany, infermera, doctora en Ciències Infermeres i professora de la UAB, ha publicat un estudi sobre els efectes de la crisi en l'emigració dels professionals d'infermeria. L'atur i la precarietat laboral han forçat milers d'infermeres a emigrar en els últims anys a Europa, el què suposa una greu pèrdua de capital professional i humà per al país, un dels més longeus i que millor forma aquestes professionals.

[es] Paola Galbany, enfermera, doctora en Ciencias Enfermeras y profesora de la UAB, ha publicado un estudio sobre los efectos de la crisis en la emigración de las profesionales de la enfermería. El paro y la precariedad laboral han forzado a miles de ellas a emigrar en los últimos años, lo que supone una grave pérdida de capital profesional y humano para el país, uno de los más longevos y que mejor forma a estas profesionales.