BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Aquesta contribució s'insereix dins una recerca més àmplia centrada a estudiar l'impacte del procés de normativització dut a terme a l'entorn de l'obra de Pompeu Fabra sobre l'evolució del català, des de final del segle XIX ençà. Habitualment, la llengua antiga és un referent en l'establiment de la norma fabriana. Es prenen materials lèxics i gramaticals del català medieval amb l'objectiu d'evitar castellanismes o satisfer necessitats comunicatives dels parlants. Sorprenentment, no va esdevenir el mateix en el cas de l'ús del pronom relatiu "qui/que" en funció de subjecte amb antecedent. El català contemporani havia optat pel relatiu "que" en aquesta funció. A partir de les dades dels corpus digitals del català de l'edat mitjana i moderna, del tractament de gramàtics anteriors i coetanis de Fabra i dels seus propis usos, analitzem l'evolució del pensament del Mestre sobre la prescripció d'aquesta construcció sintàctica en el català contemporani. Quins eren realment els usos de "qui" i "que" en funció de subjecte amb antecedent en el català medieval i de l'edat moderna? Com van evolucionar aquests usos fins arribar a la situació contemporània? Què degué moure Fabra a acceptar l'ús de "que", un ús que aparentment es distanciava de la llengua antiga?

[en] This contribution is part of a broader research focused on studying the impact of the standardization process carried out around the Pompeu Fabra's work on the evolution of Catalan, from the end of the 19th century. Usually, the ancient language is a reference in the establishment of the Fabrian norm. Lexical and grammatical materials are taken from medieval Catalan to avoid Castilianisms or to satisfy the speaker's communicative needs. Surprisingly, the same did not happen in the case of the relative pronoun "qui/que" in the function of subject with antecedent. Contemporary Catalan had opted for the relative pronoun "que" in this function. From the data of the digital corpus of middle and modern Catalan, the treatment of previous grammarians and contemporaries of Fabra and their own uses, we analyze the evolution of the Master's thinking about the prescription of this syntactic construction in contemporary Catalan. What were the real uses of "qui" and "que" in function of the subject with antecedents in medieval and modern Catalan? How did these usages evolve until reaching the contemporary situation? What led Fabra to accept the use of "que", a usage that apparently distanced itself from the ancient language?
[ca] La Transició (1975-1982) constitueix un període històric controvertit. En els darrers anys, arran del moviment 15-M, s'han revifat a l'Estat espanyol les veus critiques amb el relat oficial. En l'àmbit valencià existeix un corpus de novel·les considerable que aporta informació rellevant sobre la manera com s'ha construït la memòria de la Transició valenciana. La distància existent entre l'actualitat i els anys en què se situen els fets, així com el desconeixement de les noves generacions sobre el tema, permet que aquestes novel·les puguen ser considerades, en un sentit amplei com a novel·les històriques, al mateix nivell que les ambientades en la Guerra Civil i la postguerra.

[en] The Spanish Transition (1975-1982) is a controversial historical period. In recent years, following the 15-M movement, we have witnessed in Spain a revival of voices critical of the official narrative. In the Valencian area there is a considerable corpus of novels that provide relevant information on the way how the memory of the Valencian Transition has been built. The distance existing between the present and the years in which the facts took place, as well as the ignorance of the new generations on the subject, allows us to consider these novels, in a broad sense, as historical novels, at the same level as those set in the Civil War and the post-war period.
[ca] Aquest treball analitza com mitjançant les successives reformes de la Llei de Responsabilitat Mediambiental s'ha produït la deslegalització de l'exigència de les garanties financeres, posant en perill "l'efectivitat del règim de responsabilitat mediambiental". D'aquesta forma, els operadors de nombroses activitats potencialment contaminants estan exempts de dur a terme l'anàlisi de riscos mediambientals, així com, de comptar amb un suport financer per al cas de que produeixin un dany al medi ambient.

[en] This paper analyzes how the successive reforms of the Environmental Liability Law have brought about the degalization of the requirement of financial guarantees, which has endangered the "effectiveness of the environmental liability regime." Environmental risk analysis is not mandatory for operators of many potentially polluting activities, and they also have financial support should any damage be done to the environment.
[ca] En aquest estudi analitzem el procés de canvi semàntic pel qual, en català antic (segles XIII-XVI), el verb entendre, partint d'un nucli semàntic de percepció intel·lectual, arribarà a esdevenir verb de percepció auditiva. En concret, constatem que en la llengua antiga aquest verb sols arribarà a semantitzar (a finals del s. XIV) la percepció d'estímuls lingüístics; així, doncs, no convergirà totalment amb el verb oir, a diferència del que ocorre amb altres evolucions romàniques de INTENDĔRE (en francès, en occità o en sard). Aquest estudi l'hem fonamentat en l'anàlisi dades de corpus lingüístics informatitzats i aplicant-hi els conceptes teòrics de la Invited Inferencing Theory of Semantic Change (TCSII) d'E. C. Traugott (2012) i el concepte d'evidencialitat.

[en] This study analyzes the process of semantic change by which the Old Catalan verb entendre developed from the 13th to the 16th centuries from a meaning based on intellectual perception to one implying auditory perception. In particular, this article shows that by the end of the 14th century the verb entendre had only semanticized the perception of linguistic stimuli and had not fused completely with the meaning of the verb oir, as was the case with the evolution of INTENDERE in other Romance languages (such as French, Occitan, and Sardinian). Our study has been based on data analysis of an electronic linguistic corpus using the concepts of E.C. Traugott's Invited Interfering Theory of Semantic Change (TCSII) (2012) and the concept of evidenciality.
[ca] S'estudien les associacions de foraminífers actuals del Mar d'Alborán a partir de sis mostres obtingudes pel vaixell Oceanogràfic Vescomte d'Eza al Mar d'Alborán en l'any 2003. S'ha procedit a la identificació de les espècies bentòniques i planctòniques a partir de 300 exemplars per a cada mostra. L'espècie més abundant del bentos entre altres és Nonion fabum (Fichtel & Moll). De plàncton la més abundant és Globorotalia inflata (d'Orbigny), seguida de Globigerina bulloides d'Orbigny. Pels índexs de diversitat calculats, es pot observar que hi ha diferències segons profunditat, ja que tres de les mostres estan a 300m i tres al voltant de 500m; l'índex de oceanización varia també, ja que augmenta la proporció de planctònics a causa d'un augment de G. inflata.

[en] Current foraminifera associations Alboran Sea from six samples obtained by the oceanographic vessel Vizconde de Eza in the Alboran Sea in 2003. The procedure was the identification of benthic and planktonic species from study 300 copies for each sample. The most abundant species is benthic including Nonion fabum (Fichtel & Moll). From the most abundant plankton is Globorotalia inflata (d'Orbigny), followed by Globigerina bulloides d'Orbigny. By the diversity indices calculated, it can be seen that there are differences depending on depth, because three of the samples are 300m and three around 500m; Oceanization index also varies as the proportion of planktonic due to increased G. inflata.
[ca] S'estudia en aquest article l'evolució semàntica dels derivats del verb llatí PARERE, en llatí tardà i català medieval, a fi de descriure com es genera, en les llengües romàniques, els marcadors evidencials. S'hi analitza les conseqüències sintàctiques d'aquest procés (p. ex., el sorgiment dels usos pseudoimpersonals i atributius de parèixer). Pren com a referència la semàntica diacrònica d"orientació cognitiva i es fonamenta en l'estudi de corpus (CIGCA).

[en] This article studies the semantic evolution of words in Late Latin and Medieval Catalan that derive from the Latin verb PARERE in order to show how evidentiality is produced in Romance Languages.
[ca] La Roca dels Moros del Cogul és el primer conjunt de pintures prehistòriques documentat a Catalunya i va ser des del moment del seu descobriment, l'any 1908, un referent de l'art prehistòric peninsular; la seva existència adquirí un ressò internacional equiparable a l'assolit pels bisons d'Altamira. La història de la Roca dels Moros del Cogul és la història de l'art rupestre prehistòric del vessant oriental de la península Ibèrica. A partir d'aquest conjunt, es fa una síntesi dels resultats de la investigació sobre l'art rupestre postpaleolític a l'arc mediterrani de la península Ibèrica durant més de cent anys, sense oblidar els esforços realitzats des de les administracions per avançar en la conservació i protecció d'aquest tipus de jaciments arqueològics, cosa que va fer possible la inclusió de l'art rupestre de l'arc mediterrani de la península Ibèrica a la llista del Patrimoni Mundial de la UNESCO.

[en] Roca dels Moros in El Cogul is the first set of prehistoric paintings documented in Catalonia, and since its discovery in 1908 it has been a referent in prehistoric art on the Iberian Peninsula. Its existence garnered international attention on par with the bison of Altamira. The history of Roca dels Moros in El Cogul is the history of prehistoric rock art on the eastern side of the Iberian Peninsula. Based on this site, this article is a synthesis of the results of a study on the post-Palaeolithic rock art of the Mediterranean basin on the Iberian Peninsula for over 100 years, along with a discussion of the public administrations' efforts to further the conservation and protection of this kind of archaeological site. These efforts have earned the rock art of the Mediterranean basin on the Iberian Peninsula a place on UNESCO's list of World Heritage Sites.
[ca] La interpretació judicial i el paper de l'intèrpret és una realitat que ha rebut l'atenció de la lingüística forense, sobretot en el pla internacional. Estudis com els de Berk-Seligson (1990) o Hale (2004) apunten el fet que determinades decisions lingüístiques i usos discursius per part de l'intèrpret poden tenir importants repercussions en la percepció que els operadors jurídics es fan dels testimonis prestats pels integrants de la minoria lingüística i del valor i credibilitat que els concedeixen. D'aquí prové la necessitat de comprovar si el que observem en altres ordenaments jurídics és també vàlid en el cas d'Espanya. Des dels estudis de traducció i interpretació, i mitjançant investigacions de naturalesa descriptiva, també s'ha produït un apropament a la realitat discursiva dels processos multiculturals i multilingüístics en què intervé un intèrpret (Ortega Herráez 2006). Aquest article abordarà la realitat de l'adaptació lingüística del discurs per part de l'intèrpret judicial i reflexionarà sobre les motivacions i conseqüències d'aquesta adaptació.

[en] Legal interpreting and the role of the interpreter are established realities that have become part of the forensic linguistic process, particularly at the international level. Studies by experts such as Berk-Seligson (1990) and Hale (2004) point to the fact that certain linguistic decisions and uses of discourse by the interpreter can have major repercussions on the interpretation that agents in the judicial process make of statements given by members of minority language groups, and on the value and credibility afforded these statements. As such, it is necessary to verify whether the problems observed in other legal systems also apply in the Spanish case. From a starting point of descriptive translation and interpreting studies, research in this area has shed light on the discursive phenomena that characterize the multicultural and multilingual processes in which an interpreter intervenes (Ortega Herráez 2006). This article focuses on the linguistic adaptation of discourse by the legal interpreter and offers reflections on the motivations for and consequences of this adaptation.
[ca] L'article analitza el tractament i la presència de la ciutat en les obres de Vicent Andrés Estellés en funció de l'acostament o la llunyania que el jo poètic hi estableix. Les obres estudiades no remeten a cap període de producció concret, sinó que es troben disseminades al llarg de tota la trajectòria del poeta a causa de la presència constant que l'espai hi té. Ens centrarem, doncs, a estudiar les dues maneres que el poeta té de representar la ciutat: la que la configura com una alteritat observada pel jo poètic i la que la practica des de la proximitat. Tot fent referència als diferents indrets significatius que configuren la identitat del jo poètic.

[en] This paper analyses how Vicent Andrés Estellés treats the city in his poems according to the degree of proximity between the poet and the reality on the ground. The works studied remit to any period of concrete production, but that they are disseminated along all the path of the poet because of the constant presence that the space has. We will focus on explaining the two ways that the poet has to represent the city: on the one hand when this is presented like an otherness observed by the poet and, on the other hand, when the poet lives it since the vicinity. With the aim to do reference to the different places significant that configure the identity of the poet.
[ca] El territori català, així com en general el perímetre mediterrani, és una àrea afina a una pluviometria d'elevada irregularitat temporal. En el present estudi es pretén caracteritzar el comportament temporal de les precipitacions a Catalunya, en base a diversos índexs estadístics que permetin identificar aquelles àrees on es detecta una major i menor anomalia secular, tenint en compte l'interès d'aquesta temàtica en l'erosionabilitat dels sòls i, per tant, el seu efecte directe en el canvi climàtic. Els resultats defineixen dues perspectives envers aquesta irregularitat, una en la qual les precipitacions són abundants i regulars al llarg de l'any (Pirineu i quadrant nord-est, exceptuant la Costa Brava i de l'Empordà), i una altra que es caracteritza per una pluviometria clarament inferior i una major irregularitat temporal (meitat sud, depressió central i Costa Brava i de l'Empordà).

[en] Catalan territory, as well as the Mediterranean perimeter, is an affine area of high temporal irregularity rainfall. In the present work, we aim to characterize the temporal behavior of rainfalls in Catalonia, based on several statistics indices to identify those areas where is detected a minor or major secular anomaly, given the interest of this topic in the soil erosionability, and so, its direct effect on climate change. The results define two different perspective; on one hand, the rainfalls are abundant and regular throughout the year (Pyrenees, northeast quadrant, except Brava and Empordà Coast); on the other hand, the rainfalls are characterized by a less amount and greater temporal irregularity.
[ca] S'han analitzat les restes de mol·luscs terrestres i marins apareguts en els nivells romans i islàmics del jaciment arqueològic del Montcaio (Guardamar), a uns 3 km al sud de la gola actual del riu Segura. La majoria d'espècimens semblen haver estat recol·lectats per motius alimentaris. La reconstrucció del paleoambient de la zona en ambdós períodes històrics suggereix un paisatge de matollar mediterrani aclarit, sense una presència clara o dominant del medi dunar, que envolta hui el jaciment, mentre que en el litoral abundaven els fons durs i rocosos. Es comparen les dades obtingudes amb les d'anàlisis similars de jaciments arqueològics de la zona, especialment el de la Ràpita – La Fonteta i es discuteix el valor d'aquests resultats per a la comprensió de l'evolució històrica del paisatge comarcal en èpoques antigues.

[en] The terrestrial and marine Molluscan materials found in the Islamic and Roman levels of the archaeological site of El Montcaio (Guardamar), placed at ca. 3 Km southwards of the present Segura river mouth, were analyzed. Most malalacological specimens apparently were colected for alimentary reasons. The paleoenvironmental reconstruction of the surroundings during these two historical periods suggests a landscape dominated by Mediterranean shrub formations, with no evident or dominant traces of the dunes now surrounding the site, whereas in the coastline rocky shores were apparently abundant or dominant. Results are compared with those obtained from similar analysis carried out at nearby archaeological sites, specially that of La Rábita-Fonteta (Phoenicean and Islamic), and the importance of these results for the understanding of the historical evolution of the regional landscape is discussed.
[ca] Aquest article és una reflexió sobre el fenomen de la inseguretat lingüística en el context educatiu, especialment pel que fa a l'aprenentatge escolar de la llengua catalana al País Valencià. En una primera part, es repassa la gènesi i l'estat actual de la qüestió del concepte inseguretat lingüística. En la segona part, s'analitza el context de l'aprenentatge lingüístic al País Valencià considerant els processos d'inseguretat lingüística que s'hi poden estar produint. Finalment, l'article es tanca amb una reflexió sobre quines estratègies educatives poden implementar-se per a gestionar la inseguretat lingüística escolar en un moment de canvi accelerat de la situació sociolingüística i quan, a més, el model educatiu bilingüe actual hauria d'evolucionar per a convertir-se en un model autènticament plurilingüe.

[en] This article is a thought about the linguistic insecurity phenomenon in the educational environment, especially in the case of the Catalan language scholar learning at the Community of Valencia. In the first part, we describe the state of the art of the linguistic insecurity concept. In the second part, the environment of linguistic learning at the Community of Valencia is analyzed at the light of the linguistic insecurity processes that are going on there. Finally, the article finishes with a set of suggestions about the strategies that we can use to act on the linguistic insecurity in the educational environment. The present situation of accelerate sociolinguistic changes and in a moment when the monolingual educational models should develop to the real plurilingual ones.
[ca] Presentem ací les característiques i els criteris d'elaboració del Diccionari de l'obra literària d'Enric Valor. DOLEV-Natura. Aquest escriptor, un dels més destacats en llengua catalana al País Valencià dels darrers segles, fa servir un lèxic i una fraseologia molt lligats al medi natural i rural del sud valencià, sovint ja poc conegut pel parlant mitjà. L'estructura i el caràcter digital del DOLEV-Natura permetran, quan es completarà el diccionari integral de l'obra d'Enric Valor, un accés àgil i general al tresor lèxic i fraseològic que l'escriptor de Castalla va llegar a la cultura catalana.

[en] We present here the characteristics and criteria for making the Diccionari de l'obra literària d'Enric Valor. DOLEV-Natura. This writer, one of the leading Catalan language in Valencia the last centuries, uses a lexicon and a phraseology very close to the natural and rural environment of the south of Valencia, often little known by the average speaker. The structure and the digital character of the DOLEV-Natura will allow disseminate this lexical treasure mainly in the academic field and, likewise, approach it also to other people interested in the work of the Valencian writer.
[ca] Es presenten evidències de pràctiques antropofàgiques en un grup del Mesolític mediterrani. S'han documentat trenta restes humanes en el nivell mesolític de les coves de Santa Maira. A més de la descripció de les marques antropogèniques identificades, també se situa la troballa en el seu context regional dins les pautes de subsistència dels grups mesolítics de la zona, i es plantegen hipòtesis sobre la seua intencionalitat.

[en] In this paper we present evidence of anthropophagic behaviour amongst hunter-gatherer groups of the Mediterranean Mesolithic. Thirty human remains have been found in the Mesolithic levels of the Santa Maira Caves. As well as describing the anthropogenic marks identified, this paper contextualizes them within the archaeological context and subsistence patterns described for Mesolithic groups in the region, and hypothesizes about their intentionality.
[ca] La recopilació i l'anàlisi de la rondalla com a gènere etnopoètic és una de les branques del folklore que presenta, des dels seus inicis, un desenvolupament més destacable. Això no obstant, la seua evolució no ha estat equilibrada en tots els territoris, de manera que encara existeixen zones de les que pràcticament no tenim cap estudi o recull de rondalles. Aquest és el cas de les comarques castellonenques. Fins ara, els materials disponibles eren escassos, de manera que pràcticament no apareixen versions castellonenques de rondalles a les antologies, els catàlegs o les bases de dades de rondalles de l'àmbit de parla catalana. Per aquest motiu, l'article indaga sobre les principals iniciatives de recerca que s'han realitzat fins el moment i que per diversos motius, han romàs desapercebudes. Des de l'aparició i la integració del concepte de folklore a la Societat Castellonenca de Cultura a la publicació dels darrers reculls de rondalles, s'examinen les obres i els autors més rellevants. Aquesta primera aproximació indica que el desenvolupament d'aquesta disciplina ha estat més notable del que podia semblar i que el caràcter espars i local de la majoria de les publicacions ha pesat en el coneixement i la difusió que s'ha fet d'aquests materials fins ara. Per aquest motiu, aquesta aproximació a la rondallística castellonenca suposa un primer pas per a sistematitzar i aprofundir en el coneixement que tenim de la història de la literatura popular d'aquest territori.

[en] The compilation and analysis of the folktales as an ethnopoetic gener is one of the branches of folklore that has, since its beginnings, a more remarkable development. However its evolution has not been balanced in all territories, so that there are still areas where we have practically no research or collection of folktales. This is the case of the counties of Castelló. Until now, the available materials were scarce, so that virtually no Castelló versions of folktales appear in the anthologies, catalogues or databases of folktales in the Catalan-speaking area. For this reason, the article investigates the main research initiatives that have been carried out so far and that, for various reasons, have remained unnoticed. From the appearance and Integration of the concept of folklore in the Castellonenca Culture Society to the publication of the latest collections of folktales, the most relevant Works and authors are examined. The first approach indicates that the development of this discipline has been more remarkable than it might seem and that the sparse and local character of most of the publications has weighed on the knowledge and dissemination that has been made of these materials until now. For this reason, this approach to the folktale studies of Castelló is a first step to systematize and deepen the knowledge we have of the history of the popular literature of this territory.