BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Aquest article rastreja els vincles entre Roger Leenhardt i André Bazin a finals dels anys 40 i començaments dels anys 50: en aquest període, els articles de tots dos crítics configuren una noció moderna del cineasta com a autor. Aquesta noció d'autor cinematogràfic serà un dels eixos de Cahiers du cinéma, la revista que Bazin creà en 1951 i que es convertirà ràpidament en una de les referències ineludibles en el pensament sobre cinema durant la segona meitat de segle. Tal com ho entenen els nous crítics, el concepte d'autor cinematogràfic redefineix no sols l'activitat del cineasta sinó també la noció d'espectador i d'obra.

[es] Este artículo rastrea los vínculos entre Roger Leenhardt y André Bazin a fines de los años 40 y comienzos de los años 50: en ese período, los artículos de ambos críticos configuran una noción moderna del cineasta como autor. Esa noción de autor cinematográfico será uno de los ejes de Cahiers du cinéma, la revista que Bazin funda en 1951 y que se convertirá rápidamente en una de las referencias ineludibles en el pensamiento sobre cine durante la segunda mitad del siglo XX. Tal como lo entienden los nuevos críticos, el concepto de autor cinematográfico redefine no sólo la actividad del cineasta sino también la noción de espectador y de obra.
[ca] Centrant-se en el lloc i les referències que es fan a la música en els programes de llengua catalana de secundària i batxillerat a França, aquest article estudia les vies proposades a les instruccions oficials per tal de determinar quins vincles s'estableixen entre música, societat i educació. Per fer-ho, s'analitzen cinc programes, en relació amb el MECR (Marc europeu comú de referència per a les llengües), per tal de donar compte dels discursos o representacions vinculats a aquest possible recurs a la música dins de l'aula de llengua. En aquesta anàlisi, és la relació de la música amb la llengua i la cultura la que s'observa principalment.

[es] Centrándose en el lugar y las referencias que se hacen a la música en los programas de lengua catalana en la enseñanza media y secundaria en Francia, este artículo estudia las vías propuestas en las instrucciones oficiales para determinar qué vínculos se establecen entre música, sociedad y educación. Para ello, se analizan cinco programas, en relación con el MCER (Marco Común Europeo de Referencia para las lenguas), con el fin de exponer los discursos o representaciones vinculados a este posible recurso a la música dentro de la clase de lengua. En este análisis, es la relación de la música con el idioma y la cultura lo que se observa principalmente.
[ca] En aquest article es proposaran dues maneres d'exercir la crítica com a sabotatge, expressió encunyada recentment per Manuel Asensi, la incidència de la qual ens porta a plantejar una nova episteme. Així doncs, s'hi analitzaran aquells conceptes que el teòric estableix en un dels seus primers treballs i se'ls farà dialogar amb alguns textos de caire assagístic que Luisa Valenzuela va reunir en un llibre de reflexions personals i teòriques.

[es] En este artículo se propondrán dos modos de ejercer la crítica como sabotaje, expresión acuñada recientemente por Manuel Asensi, cuya incidencia en la actualidad nos conduce a plantear una nueva episteme. Así pues, se analizarán aquellos conceptos que el teórico establece en uno de sus primeros trabajos y se los hará dialogar con algunos textos de corte ensayístico que Luisa Valenzuela reunió en un libro de reflexiones personales y teóricas.
[ca] Els Anales de la Corona de Aragón a debat. Circulacions i interaccions al voltant de la monumentalització d'un passat comú Allunyant-se dels estudis que prenen exclusivament els Anals de la Corona d'Aragó en la seva dimensió textual per a fer d'ells el relat memorial intangible d'un regne, aquest article té en compte el substrat institucional d'aquesta empresa historiogràfica i restitueix les experiències d'escriptura i lectura de les quals aquestes cròniques van ser el suport, així com les diverses projeccions i apropiacions de les quals van ser objecte per individus, famílies i institucions.Els Anals s'emparenten amb un "metaobjeto" que genera circulacions dins de la Corona d'Aragó i fora d'ella per la reactivació d'un passat comú a través de diverses operacions historiogràfiques, memorístiques, identitàries, jurídiques i, per tant, polítiques. Observar-les, amb la monarquia com a horitzó de projecció, permet comprendre, des del cas aragonès, una arquitectura dinàmica de monarquies compostes, on la relació entre el tot i la part funciona per inclusió sense limitar-se a una confrontació cara a cara, i on la defensa de les històries singulars i els particularismes és un factor d'integració.

[es] Alejándose de los estudios que aprehenden exclusivamente losAnales de laCorona de Aragónen su dimensión textual para hacer de ellos el relato memorial intangible de unreino, esteartículo tiene en cuenta el sustrato institucional de esta empresa historiográfica y restituye lasexperiencias de escritura y lectura de las que estas crónicas fueron elsoporte,así como lasdiversas proyecciones y apropiaciones de las que fueron objetopor individuos, familias einstituciones. LosAnalesse emparentan con un"metaobjeto"que genera circulaciones dentrode la Corona de Aragón y fuera de ella, por la reactivación de un pasado común a través dediversas operaciones historiográficas, memorísticas, identitarias, jurídicas y por tanto políticas.Observar tales operaciones, con la monarquía como horizonte de proyección, permitecomprender, desde el caso aragonés, una arquitectura dinámica de monarquías compuestas,donde la relación entre el todo y la parte funciona por inclusión sin limitarse a una confrontacióncara a cara, y donde la defensa de las historias singulares y los particularismos es un factor deintegración.
[ca] Aquest treball sorgeix de la detecció de necessitats d'un centre d'Educació Primària en el que s'ofereixen dos tallers d'expressió corporal realitzats a través de la metodologia Aprenentatge-Servei. L'objectiu principal d'aquest treball és prendre consciència de les oportunitats educatives que pot aportar l'Aprenentatge-Servei, tant per a l'alumnat universitari com per a una comunitat de l'entorn, i constatar les barreres principals i els factors facilitadors per al desenvolupament d'aquestes propostes. Amb aquest objectiu, dues alumnes del Grau d'Educació Primària, menció Educació Física, van dissenyar tallers d'Expressió Corporal vinculats al seu Treball de Fi de Grau per a alumnat de 1r a 6è d'Educació Primària amb dificultats econòmiques per accedir a les activitats extraescolars. Per recollir dades, es van utilitzar narracions etnogràfiques i instruments d'avaluació dels tallers, i qüestionaris de satisfacció per a l'equip directiu i l'alumnat universitari. Els resultats mostren que l'experiència fou gratament acollida per part de totes les persones implicades en el projecte, tant la direcció del centre escolar com el seu alumnat, i es va valorar com una iniciativa necessària.

[es] Este trabajo surge de la detección de las necesidades de un centro de Educación Primaria en el que se ofertan dos talleres de expresión corporal realizados a través de la metodología Aprendizaje-Servicio. El objetivo principal de este trabajo es tomar conciencia de las oportunidades educativas que puede aportar el Aprendizaje-Servicio, tanto para el alumnado universitario como para una comunidad del entorno, y constatar las principales barreras y factores facilitadores para el desarrollo de estas propuestas. Para ello, dos alumnas del Grado de Educación Primaria, mención Educación Física, diseñaron talleres de Expresión Corporal vinculados a su Trabajo de Fin de Grado para alumnado de 1.° a 6.° de Educación Primaria con dificultades económicas para acceder a las actividades extraescolares. Para recoger información, se utilizaron narraciones etnográficas e instrumentos de evaluación de los talleres, y cuestionarios de satisfacción para el equipo directivo y el alumnado universitario. Los resultados muestran que la experiencia gozó de buena acogida por parte de todas las personas implicadas en el proyecto, tanto la dirección del centro escolar como su alumnado, y se valoró como una iniciativa necesaria.
[ca] El present treball recupera certs aspectes de Les Chants de Maldoror de Lautréamont per pensar formes de la imatge i les seves resolucions, talls, a partir de les avantguardes històriques de 1920. En ambdós casos treballarem sobre la relació imatge-visibilitat, a partir de certes disposicions, maneres d'exhibicions dels objectes i la natura. S'analitzarà el context de la imatge lautremonsiana i les seves relacions amb el discurs científic, i es postularà una lectura de la imatge com arxiu en el sentit que dóna Foucault a aquest terme, com la llei que permet regular els enunciats.

[es] El presente trabajo recupera ciertos aspectos de Les Chants de Maldoror de Lautréamont para pensar modos de la imagen, sus resoluciones y sus cortes, a partir de las vanguardias históricas de 1920. En ambos casos trabajaremos sobre la relación imagen-visibilidad, a partir de ciertas disposiciones y modos de exhibición de los objetos y la naturaleza. Se analizará el contexto de la imagen lautremonsiana y sus relaciones con el discurso científico, y se postulará una lectura de la imagen como archivo en el sentido que le da a este término Foucault, como la ley que permite regular los enunciados.
[ca] L'auge de les tècniques de reproducció assistida i en concret la millora de les tècniques de criopreservació de gàmetes i embrions ha propiciat la circulació d'aquests materials biològics, sent en l'actualitat una realitat en continu creixement a nivell internacional. En l'àmbit de la Unió Europea, amb la finalitat d'establir uns requisits mínims que garanteixin la qualitat, viabilitat i traçabilitat, així com unificar els requisits per a aquests moviments, es publiquen una sèrie de directives que posteriorment han estat incorporades a les normatives internes dels estats membres. El present treball té per objecte descriure aquestes normatives a la UE i la seva transposició a lleis locals a Itàlia i Espanya, revisar la possible jurisprudència existent i analitzar els esforços professionals per a minimitzar els riscos existents en el transport de material biològic reproductiu. També es discutiran els riscos potencials i els elements essencials en un protocol de transport de material biològic entre clíniques de fertilitat.

[es] El auge de las técnicas de reproducción asistida y en concreto la mejora de las técnicas de criopreservación de gametos y embriones ha propiciado la circulación de estos materiales biológicos siendo en la actualidad una realidad en continuo crecimiento a nivel internacional. En el ámbito de la unión Europea con la finalidad de establecer unos requisitos mínimos que garanticen la calidad, viabilidad y trazabilidad, así como unificar los requisitos para estos movimientos, se publican una serie de directivas que posteriormente han sido incorporadas a las normativas internas de los estados miembros. El presente trabajo tiene por objeto describir esas normativas en la UE y su transposición a leyes locales en Italia y España, revisar la posible jurisprudencia existente y analizar los esfuerzos profesionales para minimizar los riegos existentes en el transporte de material biológico reproductivo. También se discutirán a lo largo de este trabajo los riesgos potenciales y los elementos esenciales en un protocolo de transporte de material biológico entre clínicas de fertilidad.
[ca] Els esforços realitzats per adaptar els continguts i les metodologies docents a l'Espai Europeu d'Educació Superior (EEES) s'han centrat, entre d'altres coses, en la formació per competències, l'avaluació continuada o l'aprenentatge actiu, autònom i participatiu. En concret, hem considerat l'ús del taller didàctic per afavorir la construcció del coneixement des de l'aula, facilitant la posada en pràctica de continguts teòrics. Això ens ha facilitat transformar la metodologia d'una assignatura eminentment teòrica en una altra en què l'alumnat mateix participa construint el contingut mitjançant l'inici a la investigació emprant la tècnica de la història de vida. Presentem en aquest article el procés i resultat de l'experiència amb alumnat del Grau d'Educació Social de la Universitat Pablo d' Olavide (Sevilla) durant dos cursos acadèmics. El treball posa de manifest un alt consens sobre la importància d'integrar l'ús del taller didàctic a les aules.

[es] Los esfuerzos realizados por adaptar los contenidos y las metodologías docentes al Espacio Europeo de Educación Superior (EEES) se han centrado, entre otras cosas, en la formación por competencias; el diseño de evaluación continua; o metodologías para el aprendizaje activo, autónomo y participativo. En concreto, hemos considerado el uso del taller de formación para favorecer la construcción del conocimiento desde el aula, facilitando la puesta en práctica de contenidos teóricos. Esto nos ha permitido transformar la metodología de una asignatura eminentemente teórica en otra en la que el alumnado participa construyendo el contenido a través del inicio a la investigación; utilizando la técnica de la historia de vida. Presentamos en este artículo el proceso y resultado de la experiencia con alumnado del Grado de Educación Social, de la Universidad Pablo de Olavide (Sevilla), durante dos cursos académicos. El trabajo pone de manifiesto un alto consenso sobre la importancia de integrar la utilización del taller didáctico en las aulas.
[ca] Camillo Berneri és considerat un important referent del moviment llibertari, atès que va consagrar la seva vida militant a l'anarquisme i es va convertir en un màrtir de la revolució àcrata a Espanya. No obstant això, i al seu torn, Camillo Berneri esdevé una figura molt original dins del moviment anarquista, tenint en compte que les seves posicions polítiques i filosòfiques van suscitar seriosos debats al si del moviment. Per tal d'entendre les característiques del seu pensament intel·lectual i d'aclarir aquestes problemàtiques, en aquest article se n'analitza la formació intel·lectual.

[es] Camillo Berneri es considerado un importante referente del movimiento libertario, dado que consagró su vida militante al anarquismo y se convirtió en un mártir de la revolución ácrata en España. Sin embargo, y a su vez, Camillo Berneri deviene una figura muy original dentro del movimiento anarquista, teniendo en cuenta que sus posiciones políticas y filosóficas suscitaron serios debates en el seno del movimiento. Con el fin de entender las características de su pensamiento intelectual y de esclarecer estas problemáticas, en este artículo se analiza su formación intelectual.
[ca] En aquest article, es presenta una cala exploratòria basada en l'anàlisi prosòdica del conflicte discursiu a partir de mostres procedents de converses col·loquials. L'objectiu principal és reconèixer paràmetres acústics i prosòdics que ajudin en la delimitació i caracterització de seqüències conversacionals conflictives, ja sigui entre familiars i amics, ja sigui entre membres d'una parella afectiva. Partim, així, d'una caracterització prèvia de tipus de conflictes, dels quals hem intentat evidenciar, per una banda, si les marques prosòdiques poden funcionar com a mecanismes demarcatius del conflicte i, per l'altra, comprovar que les marques suprasegmentals de l'emoció es comporten també de manera diferent segons el tipus de relació entre els participants en el conflicte. Els resultats mostren diferències significatives en les característiques prosòdiques del conflicte en contextos familiars (conflictes temàtics) davant dels contextos de parella (conflictes intractables). Així mateix, les diferents emocions que sorgeixen en el conflicte presenten també diferents paràmetres prosòdics en funció de cada acte de parla (de F0, d'intensitat i de velocitat de parla), els quals són especialment rellevants en emocions com l'enuig i la ira. Paraules clau: Conflicte discursiu; Prosòdia; Emoció; Converses col·loquials

[es] En este artículo se presenta una cala exploratoria basada en el análisis prosódico del conflicto discursivo a partir de muestras procedentes de conversaciones coloquiales. El principal objetivo es reconocer parámetros acústico-prosódicos que ayuden a la delimitación y caracterización de secuencias conversacionales conflictivas ya sea entre familiares y amigos, ya sea entre miembros de una pareja afectiva. Partimos así de una caracterización previa de tipos de conflictos, y hemos tratado de evidenciar, por una parte, si las marcas prosódicas pueden funcionar como mecanismos demarcativos del conflicto, y por la otra, hemos comprobado que las marcas suprasegmentales de la emoción se comportan también de forma diferente según el tipo de relación entre los participantes en el conflicto. Los resultados arrojan diferencias significativas en las características prosódicas del conflicto en contextos familiares (conflictos temáticos) frente a los contextos de pareja (conflictos intratables). Asimismo, las distintas emociones inmersas en el conflicto presentan diferentes parámetros prosódicos en función de cada acto de habla (diferentes F0, intensidad y velocidad de habla), especialmente elevados en emociones como el enfado y la ira. Palabras clave: Conflicto discursivo; Prosodia; Emoción; Conversaciones coloquiales
[ca] Es presenta una experiència de formació inicial del professorat d'educació primària sobre l'assumpció dels Objectius del Desenvolupament Sostenible (ODS) amb la intenció que constitueixi una activitat de formació en ciutadania sostenible. Davant dels diversos tipus d'enfocaments utilitzats en l'educació per a la ciutadania, dels que presentem un breu resum, ens situem en la ciutadania sostenible que pot derivar-se d'un aprenentatge geogràfic. Al llarg del curs, s'han treballat els ODS més socials amb diverses activitats de treball geogràfic a l'aula i a la ciutat. Hem tractat temes com la pobresa, l'escassetat d'aliments, l'espai públic de la ciutat, els rols de gènere a la ciutat, el consum responsable, la responsabilitat de les empreses, testimonis de la pau i el conflicte presents a la ciutat. En finalitzar el curs, hem avaluat fins a quin punt els coneixements sobre cada un dels ODS tractats inciten poc o molt als canvis en les formes de vida dels propis estudiants, i per tant, si contribueixen a unes pautes de ciutadania més sostenible.

[es] Se presenta una experiencia de formación inicial del profesorado de educación primaria acerca de la asunción de los Objetivos del Desarrollo Sostenible (ODS) con la intención que constituya una actividad de formación en ciudadanía sostenible. Ante los diversos tipos de enfoques que se han utilizado en educación para la ciudadanía, de los que presentamos un breve resumen, nos situamos en la ciudadanía sostenible que puede derivarse de un aprendizaje geográfico. A lo largo del curso, se han trabajado los ODS más sociales con diversas actividades de trabajo geográfico en el aula y en la ciudad. Hemos tratado temas como la pobreza, la escasez de alimentos, el espacio público de la ciudad, los roles de género en la ciudad, el consumo responsable, la responsabilidad de las empresas, testimonios de la paz y el conflicto presentes en la ciudad. Al finalizar el curso, hemos evaluado hasta qué punto los conocimientos sobre cada uno de los ODS tratados incitan poco o mucho a los cambios en las formas de vida de los propios estudiantes, y por tanto, si contribuyen a unas pautas de ciudadanía más sostenible.
[ca] Les tecnologies mòbils s'han utilitzat cada cop més en l'educació per millorar l'ensenyament i l'aprenentatge entre els estudiants. Els autors han revisat estudis qualitatius que se centraven en enfocaments per transformar els programes de formació inicial de docents amb tecnologies mòbils. Amb l'ús de l'enfocament metaetnogràfic, comparem, contrastem i interpretem la síntesi d'evidències qualitatives a través de nombrosos estudis. En aquesta revisió es van analitzar 13 estudis elegibles de Web of Science realitzats a diferents països entre el 2012 i el 2022. Les troballes s'han dividit en tres seccions: (1) tema relacionat amb les concepcions sobre l'ús de tecnologies mòbils a nivell micro (per exemple, percepcions i possibilitats). ), (2) temes relacionats amb enfocaments institucionals al nivell meso (per exemple, formació professional, suports tècnics, entorn motivador i col·laboratiu) i (3) tema relacionat amb polítiques i suports financers al nivell macro. Amb base a aquestes troballes, s'ha desenvolupat un model per transformar els programes de formació inicial docent amb tecnologies mòbils. Mitjançant debats intensius sobre els resultats, s'han obtingut conclusions factibles i es proporcionen orientacions per a futures investigacions sobre tecnologies mòbils.

[es] Las tecnologías móviles se han utilizado cada vez más en la educación para mejorar la enseñanza y el aprendizaje entre los estudiantes. Los autores han revisado estudios cualitativos que se centraban en enfoques para transformar los programas de formación inicial de docentes con tecnologías móviles. Con el uso del enfoque meta-etnográfico, comparamos, contrastamos e interpretamos la síntesis de evidencias cualitativas a través de numerosos estudios. Esta revisión analizó 13 estudios elegibles de Web of Science realizados en diferentes países entre 2012 y 2022. Los hallazgos se han dividido en tres secciones: (1) tema relacionado con las concepciones sobre el uso de tecnologías móviles a nivel micro (por ejemplo, percepciones y posibilidades). ), (2) temas relacionados con enfoques institucionales en el nivel meso (por ejemplo, formación profesional, apoyos técnicos, entorno motivador y colaborativo) y (3) tema relacionado con políticas y apoyos financieros en el nivel macro. Con base en estos hallazgos, se desarrolló un modelo para transformar los programas de formación inicial docente con tecnologías móviles. Mediante debates intensivos sobre los resultados, se derivaron conclusiones factibles y se proporcionaron direcciones futuras para futuras investigaciones sobre tecnologías móviles.
[ca] INTRODUCCIÓ. En aquest article es pretén mostrar la utilitat de la fotoveu com a estratègia didàctica per al desenvolupament dels plantejaments de la pedagogia crítica en educació superior. Per això, presentem una experiència de recerca educativa aplicada a la qüestió de les violències de gènere realitzada amb estudiants de dues universitats espanyoles (Universitat Complutense de Madrid i Universitat de Barcelona). MÈTODE. Aquesta experiència es va dur a terme a través d'un enfocament qualitatiu. Es van fer dotze sessions grupals en les quals es va implementar la fotoveu. Per recollir i analitzar la informació es va aplicar un registre d'observació i es va fer una anàlisi de contingut. RESULTATS. Els resultats assenyalen els principals elements pedagògics que aporta la fotoveu per a una conscienciació crítica sobre les violències de gènere pel que fa al rol de docent i el rol d'alumnat. DISCUSSIÓ. Considerem que aquestes aportacions serveixen per avançar en el desenvolupament de propostes metodològiques i educatives que contribueixin al canvi i a la transformació social.

[es] INTRODUCCIÓN. En el presente artículo se pretende mostrar la utilidad de la photovoice como estrategia didáctica para el desarrollo de los planteamientos de la pedagogía crítica en educación superior. Para ello, presentamos una experiencia de investigación educativa aplicada a la cuestión de las violencias de género realizada con estudiantes de dos universidades españolas (Universidad Complutense de Madrid y Universidad de Barcelona). MÉTODO. Esta experiencia se llevó a cabo a través de un enfoque cualitativo. Se hicieron doce sesiones grupales en las que se implementó la photovoice. Para recoger y analizar la información se aplicó un registro de observación y se hizo un análisis de contenido. RESULTADOS. Los resultados señalan los principales elementos pedagógicos que aporta la photovoice para una concienciación crítica sobre las violencias de género en cuanto a los roles del docente y del alumnado. DISCUSIÓN. Consideramos que estas aportaciones sirven para avanzar en el desarrollo de propuestas metodológicas y educativas que contribuyan al cambio y a la transformación social.