BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] L'objectiu d'aquest treball és aprofundir en les causes de la construcció social de l'imaginari al voltant de la població marroquina en el nostre context, Espanya. Per fer-ho, calia partir de la base que aquest tipus específic de discriminació no es pot explicar sense tenir en compte dos conceptes principals: la islamofòbia i la maurofòbia.

[en] The aim of this paper is to delve into the causes of the social construction of the imaginary around the Moroccan population in our context, Spain. In order to do so, it was necessary to start from the premise that this specific type of discrimination cannot be explained without taking into account two main concepts: Islamophobia and Maurophobia.
[ca] El present article proposa una lectura microscòpica de l'anòmal Sebregondi retrocede (1973), un dispositiu inclassificable de l'artista argentí Osvaldo Lamborghini que ha estat qualificat com a "il·legible". En l'anàlisi, es realitzaran, primer, precisions respecte al lloc comú que afirma que El fiord (1969), primer llibre de l'autor, és la matriu absoluta de la seva obra, a fi de reposicionar al Sebregondi…en el lloc que es mereix; a continuació, es proposarà un recorregut pels fragments que componen l'obra; i, finalment, s'arriscarà com a hipòtesi que aquest volum inclassificable és eloqüent que el treball del Lamborghini s'aproxima més aviat al d'un copista o escrigui abans que al d'un escriptor, comprès en termes clàssics com una funció-autor que opera a l'interior d'un camp regit per institucions.

[en] This article proposes a microscopic reading of the anomalous Sebregondi retrocede (1973), an unclassifiable device by the Argentine artist Osvaldo Lamborghini that has been classified as illegible. In the analysis, first, clarifications will be made regarding the commonplace that states that El fiord (1969), the author's first book, is the absolute matrix of his work, in order to reposition the Sebregondi... in the place it deserves; Then, a journey through the fragments that make up the work will be proposed; and, finally, it will be risked the hypothesis that this unclassifiable volume is eloquent of the fact that Lamborghini's work is closer to that of a copyist or scribe than to that of a writer, understood in classical terms as an author-function that operates within a field governed by institutions.
[ca] Sempre és molt d'agrair que, durant una investigació, surtin a la llum arxius familiars relatius al personatge o al tema en qüestió que s'està treballant. És per això que el cas de Ramon Martí Alsina és tan extraordinari en el món científic. Són pràcticament tres mil papers amb informació manuscrita pel pintor i per persones de la seva família, que ens donen informació de tipus personal, íntim, professional, social i polític, artístic, administratiu, etc, per poder veure amb els propis ulls, i sentir, fins i tot, com era aquest pintor de vida agitada i ànima apassionada. Aquest article vol ser un petit tast de les novetats que aporten dos arxius: aquell que encara era inèdit i desconegut (transcrit parcialment a la meva tesi), i l'altre que per fi ha quedat dipositat al Museu Nacional d'Art de Catalunya

[en] It's always very encouraging in an investigation to find new family archives relating to the person or the subject we study. It's because of this reason that the particular case of Martí Alsina it's been so special for the scientifi c world. They are about three thousand handwritten papers from the painter and its relatives that offer us information either private, personal, professional, social and political, artistic or bureaucratic. That is to say, all kind of information able to let us feel and see with our own eyes how this passionate and unsettled painter was. This article wants to be an example of the news that the two unpublished archives offer us, the one unknown and included in my doctoral thesis; and the other, that fortunately has been deposited in the Museu Nacional d'Art de Catalunya.
[ca] Utilitzant les dades provinents de la base de dades de la Muestra Continua de Vidas Laborales (MCVL), realitzada per la Seguretat Social, es descriuen quines són les pautes de sortida de l'activitat dels adults-grans, a Espanya, en el període 1984-2004. L'anàlisi transversal mostra una pauta bi-modal en l'edat de jubilació, als 60 i als 65 anys. També es mostra que hi ha una major proporció d'homes que accedeixen a una jubilació anticipada (abans dels 65 anys) en relació a dones. En l'anàlisi per cohorts s'observa que, com més jove és una cohort, més anticipen la jubilació, mentre que, observant la jubilació definitiva, hi ha una major proporció d'homes que accedeixin a una pensió de jubilació.

[en] The aim of the paper is to analyse the trend in retirement patterns of the Spanish population during the period 1984-2004. Data from the Employment Register (Muestra Continua de Vidas Laborales) from the Social Security Registers for 2004 is used for the analysis. In order to carry out the study, cross-sectional and longitudinal analysis was used. It was found a bimodal age of retirement pattern, at ages 60 and 65; and also a higher proportion of earlier retirements for males than females. In the longitudinal analysis, it was observed that as earlier the cohort, higher proportion of individuals that enter into an earlier retirement. The transition to retirement observed until age 75, showed that males have a higher proportion compared to females.
[ca] L'article presenta part dels resultats obtinguts en l'anàlisi de la formació professional específica en base a l'estudi de cas en què l'alumnat format, els tutors a les empreses i el professorat són els informants per fer la valoració de la formació. L'objectiu és analitzar les competències professionals a la formació professional específica i les funcions del formador, des de la perspectiva de les persones que hi estan implicades, en vistes a formular propostes per a la formació de professionals de l'àmbit estudiat. Les conclusions aporten elements per a la reflexió i la millora de la formació, destacant-ne aspectes com ara les competències professionals, les funcions del formador i la formació en centres de treball.

[en] This article presents a part of the results obtained in the analyze of the Specific Professional Training through a study of cases in which the learners trained, company tutors and teachers are the informants for the training valuation. The objective is to analyze the professional competences to the Specific Professional Training as well as the trainer functions, according to the perspective of the implied ones in views to formulate the proposals for the training of the professionals of the field analyzed. The conclusions contribute elements to the reflection and improvement of the training emphasizing aspects as professional competences, the trainer functions and the training at working centres.
[ca] Si observador i observat formen part del mateix objecte descrit, la convergència entre el subjecte i l'objecte no pot ignorar el principi de reflexivitat, que proporciona una solidesa millor del corpus científic generat. La superioritat del principi de reflexivitat es fonamenta en la naturalesa autoreferent dels sistemes socials, és a dir, en la capacitat que desenvolupen els sistemes per tal de prendre consciència d'ells mateixos i delimitar-se respecte a un entorn o ambient. Mitjançant tal delimitació els sistemes accedeixen a l'autoobservació, sense aquesta els sistemes són incapaços de generar tots els components que requereixen per a les seves operacions, és a dir, no són capaços de dur a terme els seus processos autopoiètics.

[en] If the observer and the observatet belong to the same described object, the convergence between the subject can't ignore the principle of refleivity that gives a better understanding if the generated scientific corpus. The superiority of the reflexivity principle is based in the self-referential nature of the social systems; in the capacity that the systems develop in order to lose conscience of themselves, and delimit themselves from the surrounding and environment. Through that delimitation the systems gain access to self-observation; without this the system are incapable to generate all the componentes required for their operations, are incapable of performing their autopoietic processes.
[ca] La UAB en col·laboració amb la Universitat de Roma La Sapienza ha desenvolupat un nou terme metodològic anomenat Spatio-Temporal Patterns of Land (STEPLand) per a la Land Change Science. Amb la revisió de 250 articles sobre els canvis en els usos i cobertes del sòl, s'ha descrit un protocol de quatre passos consolidat globalment que facilita la interacció entre investigadors així com entre ells i els responsables polítics.

[en] UAB in collaboration with the Sapienza University of Rome has developed a new methodological term called Spatio-Temporal Patterns of Land (STEPLand) for Land Change Science. Through the review of 250 articles on land use and land cover change, a globally consolidated four-step protocol has been described that facilitates interaction among researchers as well as between they and policy makers.
[ca] Per què natura i cultura de vegades estan separades per un abisme dins d'algunes cultures, i en d'altres semblen parts de la mateixa peça? El pensament dualista és força estès, força comú, i domina l'antropologia. L'oposició entre cultura i natura no és pas universal, sinó que aparegué força tard en el decurs del desenvolupament del pensament occidental. La revolució mecanicista que experimentà el món occidental fou allò que comencà aquesta separació: la natura es tornà objecte d'estudi científic, un objecte a explotar i amenaçar, inclús a controlar. La cultura es concebeix per tant des d'aleshores com una realitat per se diferent d'una natura, que és la condició originària de la humanitat i la resta d'éssers vius i que ofereix al pensament abstracte-simbòlic- una plètora d'analogies. Igualment, la idea holística de cultura no pren la natura com la seva contrapartida directa, i la natura no exclou la cultura del seu devenir. Per això, cal que tant la biologia com l'antropologia adoptin un cert pensament monista a l'hora d'abordar aquestes qüestions, tot intentant adoptar una conciliació entre ambdós conceptes i aconseguir una unitat de substància.

[en] Why are nature and culture sometimes separated by an abyss in some societies, while in others they appear to be two sides of the same coin? Dualistic thought is quite common, and it dominates in anthropology. The opposition between nature and culture is not universal, and appeared quite late in the development of Western thought. The Cartesian revolution in Western philosophy was the first cause of this separation: nature became the object of scientific study, an object to be exploited and even controlled. From that point onward, culture was conceived as a reality per se distinct from nature, which is the original condition of humanity and the rest of living beings, and a source of myriad analogies for abstract - symbolic - thought. Nonetheless, the holistic conception of culture does not take nature to be its opposite, and nature does not exclude culture from itself. Therefore, both biology and anthropology should adopt a monist approach to these subjects in order to reconcile these two concepts and achieve a unity in substance.
[ca] La Constitució espanyola de 1931 va ser una norma fonamental innovadora que va tractar de trencar amb el passar i fundar un nou Estat sobre bases democràtiques, però, abans de res, és una Constitució producte del seu temps que va pretendre sense èxit, resoldre els problemes de la seva època. Encara que la seva vigència va ser escassa i el seu desenllaç va ser tràgic a causa de l'esclat d'una cruenta guerra civil, el seu impacte i influencia segueix molt present a dia d'avui. En el present treball, s'analitzarà el concepte d'Estat integral i el seu abast; es tracta d'una forma nova d'organització territorial que va tenir un recorregut traumàtic a causa de les diverses convulsions polítiques que va patir y, que té com a essència, la descentralització política del poder en les denominades "Regions Autònomes". Així mateix, aquesta Carta Magna, de caràcter progressista, va introduir per primera vegada a la història constitucional del nostre país, el control de constitucionalitat de les lleis a través d'un nou òrgan, el Tribunal de Garanties Constitucionals.

[en] The Spanish Constitution of 1931 was an innovative fundamental norm that tried to break with the past and found a new State on democratic foundations, but, above all, it is a Constitution that was a product of its time that tried, unsuccessfully, to solve the problems of its time. Although its temporal validity was limited and its outcome was tragic due to the outbreak of a bloody Civil War, its impact and influence is still very much present today. This paper will analyse the concept of the Integral State and its scope; it is an original form of territorial organisation that had a traumatic journey due to the various political upheavals it underwent, and whose essence is the political decentralization of power in the so-called "Autonomous Regions".
[ca] La present recerca de doctorat analitza la posició dels empresaris portuguesos i espanyols i els canvis realitzats en la legislació laboral, en el marc del procés d'integració europea, des d'una perspectiva comparativa entre les transicions cap a la democràcia i l'adhesió a les Comunitats (1974-1986). La tesi presenta les principals línies d'aquest procés de modificacions, en el qual la contradicció entre el capital i el treball, la lluita contra la crisi i la competència internacional van caracteritzar la incisiva resposta dels grups d'interès empresarials. Va ser una realitat amb múltiples facetes i angles, en què l'espai organitzatiu dels empresaris va passar per un procés de definició amb l'horitzó europeu, amb una elevada preocupació per defensar el seu programa nacional. És una història amb llums i ombres, que mostra la complexitat de la història de la integració europea dels dos països peninsulars.

[en] The present doctoral research analyzes the positioning of Portuguese and Spanish businessmen regarding the changes made in labor legislation in the context of European integration, from a comparative perspective between the transitions to democracy and the accession to the Communities (1974-1986). The dissertation presents the main lines of this process of changes, in which the contradiction between capital and labor, the struggle against the crisis, and international competition, characterized the incisive response of business interest groups. It was a reality with multiple facets and angles, in which the organizational space of businessmen had to undergo a process of definition within the European horizon, but with a strong concern for the defense of their national program. It is a story with lights and shadows, that shows the complexity of the history of European integration of the two Iberian countries.
[ca] S'analitzarà l'evolució de l'acció exterior dels EUA en context de post Guerra Freda. S'utilitzaran les ESN, les quals serviran per entreveure quins són els reptes, amenaces i desafiaments en termes de seguretat internacional. S'examinaran les tres presidències que engloben el període 2000-2010 i les cinc ESN que el conformen per analitzar els canvis i continuïtats existents. Es determinaran els canvis produïts arran de l'acabament de la Guerra Freda i l'aparició de noves concepcions de seguretat. Tot això ens conduirà al model d'acció exterior efectuat per part dels EUA a través dels governs esmentats.

[en] We will discuss the evolution of the USA's External Action after the Cold War. The NSS will be used to glimpse what are the challenges and threats in the field of International Security. We will examine the three presidencies covering the period 2000-2010 and the five NSS that conform it to analyse existing continuities and changes. Changes occurred after the end of the Cold War will be determined as well as the emergence of the new concepts of Security. All of these will lead us to the model of External Action carried out by the USA through the mentioned Governments.
[ca] L'empremta de la Primera Guerra Mundial es palesa en la literatura anglesa amb la figura recurrent del retorn del soldat greument traumatitzat, incapaç de superar l'horror de la guerra. Prenent com a punt de partida la teoria del trauma i la figura del soldat traumatitzat, Cristina Pividori, investigadora del Departament de Filologia Anglesa i de Germanística, suggereix que la novel·la de Rebecca West, The Return of the Soldier (1918), a diferència de les seves contemporànies, no només explora el trauma de guerra com a expressió de la pulsió de mort de Freud sinó com a part d'una particular experiència de supervivència.

[en] The haunting memory of the Great War in Britain is captured in the literary representation of the traumatised soldier returning home from war. Drawing on trauma theory and taking the figure of the shell-shocked soldier as a point of departure, Cristina Pividori, researcher at the Department of English and German Studies at UAB suggests that, unlike most of its contemporaries, the responses to war trauma posed by Rebecca West's The Return of the Soldier (1918) are not only the enactment of Freud's theory of the death drive, but part of a peculiar experience of survival.
[ca] Una investigació conduïda a la UAB ha desenvolupat una nova tecnologia que permet utilitzar nanopartícules metàl·liques en la neteja d'aigua potable sense l'ús de reactius químics i, per tant, sense causar danys al medi ambient. Aquestes nanoestructures, que utilitzen plata i cobalt, han mostrat una gran efectivitat antimicrobiana per a bacteris com Escherichia coli.

[en] Research conducted at the UAB has developed a new technology for using metal nanoparticles to clean drinking water without the use of chemical reagents and therefore without causing environmental damage. These nanostructures, made of silver and cobalt, have shown great antimicrobial effectiveness for Escherichia coli bacteria.
[ca] Aquest treball, estructurat de manera inusual, sorgeix de l'anàlisi de pel·lícules realitzades entre els anys 1907 i 1936, amb el propòsit de descriure l'imaginari futurista revelat al cinema primitiu universal i treure, d'aquesta manera, a la llum els mecanismes que permeten construir aquests imaginaris.

[en] This project, which structure is unusual, begins with the analysis of several movies made from 1907 to 1936, in order to describe the imaginary futurist detected in primitive universal cinema, and extract to the light the mechanisms used to construct them.
[ca] Derecha de Cataluña fou el partit que representà els monàrquics alfonsins catalans durant la Segona República espanyola. Malgrat la manca de presència social, la disponibilitat de recursos econòmics i la voluntat d'enderrocar el règim els donà un protagonisme que no es pot negligir. Van contribuir amb recursos humans i econòmics a la insurrecció militar del 18 de juliol i van omplir de contingut ideològic la política real que s'exercí durant la primera dècada del franquisme, donant suport, entre altres, a totes les iniciatives encaminades a suspendre l'Estatut d'autonomia i les lleis que en derivaven.

[en] Derecha de Cataluña was the party representing the monarchists in favour of King Alfonso XIII during the Second Spanish Republic. Despite the lack of social presence, the availability of financial resources and the desire to overthrow the regime gave them a role which cannot be neglected. The party contributed with financial and human resources to the military uprising of July 18 and participated ideologically in the real politics exerted during the first decade of Franco's regime, supporting, among others, all efforts to suspend the autonomy of Catalonia and the laws derived from it.
[ca] El paisatge urbà té efectes en la construcció de la pròpia identitat que deriven de les particularitats de cada ciutat. En la continua transformació i redefinició dels espais públics, aquest treball pretén fer una reflexió sobre la seva importància i les seves implicacions en la vida quotidiana a la ciutat. La pandèmia Covid-19 força de nou el vell debat urbà a Barcelona per aportar solucions a una crisi ambiental que probablement també és social. Ja al segle XIX va tenir lloc un intens procés de reflexió sobre la forma urbana a Barcelona per aportar solucions a una crisi de tipus ambiental i social. Aquell és ara el gran referent del model Barcelona, el punt de partida de l'urbanisme i de la ciutat actual. Per això, en el plantejament del treball també utilitzo el Pla Cerdà de referent, analitzant aspectes que van ser la bàsics en aquell gran projecte i reflexionant sobre la situació en la ciutat actual. A principis del segle XXI les fronteres entre ciutat i natura s'esborren i ho fan a partir d'un nou paradigma on els aspectes ambientals són decisius i fa qüestionar si existeix un model teòric de ciutat donada la complexitat de sistemes que la formen. És moment de fer regulacions radicals, ambicioses? El consum km 0 o producte de proximitat s'ha utilitzat durant el confinament com un dels mitjans més segurs i eficients de produir i proveir-se d'aliments d'alta qualitat. Llavors, si fins ara el focus era la sobirania tecnològica i el model l'smart city, com cal plantejar el futur ara? Cap a una sobirania alimentària?

[en] Urban landscape has effects on the construction of a self-identity which comes from the particularities of each city. On the ever going transformation and redefinition of public areas, this research pretend to force a reflexion on its importance and implications over daily life. Covid-19 pandemic is forcing anew the old urban debate facing an environmental crisis that probably is also social. Already at the 19th century there was an intense process of reflexion about the urban shape in Barcelona to provide solutions for a hygienic crisis. That one is now the main referent about the model Barcelona, the starting point of urban planning and for the contemporary city. That's why, for the statement of this research I also use Pla Cerda as main referent, analysing basic aspects from that huge plan and pondering about the situation of the current city. At the beginning of the 21st century, the old borders between nature and city are being erased and the reversing point is because of a new paradigm where environmental issues are key and even make wonder if a theoretical city model exists after the complexity of its systems. Is now moment to introduce a radical and ambitious policy? Local food has been during the lockdown one of the safest and most efficient systems to produce and provide high quality food. So, if technological sovereignty has been the goal until now and smart city the model, how should future be faced from this moment on? Towards a food sovereignty?
[ca] En la política contemporània, l'amistat s'associa a males pràctiques i corrupció. Aquesta recerca estudia l'obra ètica i política d'Aristòtil, el qual, contràriament a la percepció actual, considerava que l'amistat cívica o ciutadana ajudaria a una major estabilitat i un clima de cooperació entre els integrants de la comunitat política: com a fraternitat civil, propiciaria una major solidaritat i una millor convivència entre els ciutadans, i com a concòrdia, evitaria la discòrdia o lluita entre les classes socials.

[en] In contemporary politics, friendship is associated with malpractices and corruption. This research examines the ethical and political work of Aristotle, who, contrary to current perceptions, considered that civic friendship could help to reach greater stability and a climate of cooperation among members of the political community: as civic fraternity, causing greater solidarity and better coexistence between citizens, and, as concord, avoiding discord and struggle among social classes.