BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Habitualment, en el món de la construcció, es realitzen assajos destructius sobre mostres provinents d'estructures per tal de determinar-ne les seves propietats, fet que permet determinar-ne l'estat de salut i poder considerar realitzar-ne els manteniments oportuns. En aquest sentit, resulta contradictori pensar que per allargar la vida útil de les estructures de formigó se les hagi de debilitar realitzant-ne assajos destructius. Aleshores, perquè no buscar una altre manera de determinar-ne les propietats que no impliqui malmetre-les? Aquesta és la idea fonamental sobre la que es desenvolupa aquest treball. Així doncs, aquest estudi té per objectiu determinar la validesa d'un sistema de mesura no destructiu determinat, sobre el formigó d'altes prestacions. Aleshores, a partir d'unes provetes d'aquest material amb característiques conegudes, es porta a terme un anàlisi freqüencial mitjançant mètodes elèctrics per tal obtenir-ne una sèrie de magnituds. Tot seguit, a partir de processaments, es busca una relació entre aquestes dades i les característiques de les respectives provetes. Finalment, es valorarà si aquest sistema de mesura és vàlid per les NDT del formigó d'altes prestacions.

[es] Habitualmente, en el mundo de la construcción, se realizan ensayos destructivos sobre muestras provenientes de estructuras para determinar sus propiedades, lo que permite determinar su estado de salud y poder considerar realizar los mantenimientos oportunos. En este sentido, resulta contradictorio pensar que para alargar la vida útil de las estructuras de hormigón se las tenga que debilitar realizando ensayos destructivos. Entonces, ¿Porque no buscar otra manera de determinar las propiedades del hormigón que no implique dañarlas? Esta es la idea fundamental sobre la que se desarrolla este trabajo. Así pues, este estudio tiene por objetivo determinar la validez de un determinado sistema de medidas no destructivo sobre el hormigón de altas prestaciones. Entonces, a partir de unas probetas de este material con características conocidas, se lleva a cabo un análisis de frecuencias mediante métodos eléctricos para obtener una serie de magnitudes. A continuación, a partir de procesamientos, se busca una relación entre estos datos y las características de las respectivas probetas. Finalmente, se valorará si este sistema de medida es válido para las NDT del hormigón de altas prestaciones.
[ca] Des de fa diversos anys les paginas que es dediquen al periodisme i anàlisi de videojocs han mostrat favoritismes a certes companyies de videojocs fent que les notes que fan dels seus videojocs siguin millors que les d'altres empreses. El que pretén el projecte de GameReviewer és que sigui la comunitat de jugadors els que decideixin les notes dels diversos videojocs per tenir unes puntuacions mes imparcials.

[es] Desde hace varios años las paginas que se dedican al periodismo y análisis de videojuegos han mostrado favoritismos a ciertas compañías de videojuegos haciendo que las notas que hacen de sus videojuegos sean mejores que las de otras empresas. Lo que pretende el proyecto de GameReviewer es que sea la comunidad de jugadores los que decidan las notas de los diversos videojuegos para tener unas puntuaciones más imparciales.
[ca] Aquest programa docent és un pretext per introduir a l'assignatura de projectes arquitectònics la possibilitat de projectar, produir i construir arquitectures físiques que interpel·lin directament el ciutadà sobre qüestions que afecten la societat contemporània. L'acció provoca sortir de l'aula per practicar la professió al lloc on l'arquitectura esdevé: el carrer; i interaccionar amb la societat donant resposta a les seves necessitats, aconseguint edificar amb la seva ajuda i assumint-ne la crítica posterior. Una crítica que tant afecta la proposta reflexiva com el fet construït. Els temes a treballar que es plantegen cada vegada promouen el pensament crític tenint sempre present la relació amb els reptes socials, econòmics, mediambientals i disciplinars actuals.

[es] Este programa docente es un pretexto para introducir en la asignatura de proyectos arquitectónicos la posibilidad de proyectar, producir y construir arquitecturas físicas que interpelen directamente al ciudadano sobre cuestiones que afectan a la sociedad contemporánea. La acción provoca salir del aula para practicar la profesión en el lugar donde la arquitectura acontece: la calle; e interaccionar con la sociedad dando respuesta a sus necesidades, consiguiendo edificar con su ayuda y asumiendo su crítica posterior. Una crítica que tanto afecta a la propuesta reflexiva como al hecho construido. Los temas a trabajar que se plantean en cada ocasión promueven el pensamiento crítico teniendo siempre presente la relación con los retos sociales, económicos, medioambientales y disciplinares actuales.
[ca] L'aprenentatge profund s'ha convertit en una part importat de molts sistemes a l'estat de l'art de múltiples àmbits (especialment de la visió per computador i el processament de veu). A aquesta tesi s'utilitzen les Xarxes Neuronals Convolucionals per a resoldre el problema de reconèixer persones a imatges, tant per verificació com per identificatió. Dos arquitectures diferents, AlexNet i VGG19, les dues guanyadores del ILSVRC, han sigut afinades i provades amb quatre bases de dades: Labeled Faces in the Wild, FaceScrub, YouTubeFaces i Google UPC, un conjunt generat a la UPC. Finalment, amb les característiques extretes de les xarxes afinades, s'han provat diferents algoritmes de verificació, incloent Màquines de Suport Vectorial, Joint Bayesian i Advanced Joint Bayesian. Els resultats d'aquest treball mostres que un Àrea Baix la Curva de la Característica Operativa del Receptor por arribar a ser del 99.6%, propera al valor de l'estat de l'art.

[es] El aprendizaje profundo se ha convertido en parte de muchos sistemas en el estado del arte de múltiples ámbitos (especialmente en visión por computador y procesamiento de voz). En esta tesis se utilizan las Redes Neuronales Convolucionales para resolver el problema de reconocer a personas en imágenes, tanto para verificación como para identificación. Dos arquitecturas diferentes, AlexNet y VGG19, ambas ganadores del ILSVRC, han sido afinadas y probadas con cuatro conjuntos de datos: Labeled Faces in the Wild, FaceScrub, YouTubeFaces y Google UPC, un conjunto generado en la UPC. Finalmente con las características extraídas de las redes afinadas, se han probado diferentes algoritmos de verificación, incluyendo Maquinas de Soporte Vectorial, Joint Bayesian y Advanced Joint Bayesian. Los resultados de este trabajo muestran que el Área Bajo la Curva de la Característica Operativa del Receptor puede llegar a ser del 99.6%, cercana al valor del estado del arte.
[ca] Aquest treball s'estructura en tres grans blocs. En primer lloc, s'introdueix l'hidrogen com a vector energètic, les principals formes de producció d'hidrogen i el seu emmagatzematge, on es fa èmfasis en l'emmagatzematge en tancs d'hidrurs metàl·lics, les seves característiques principals i el seu funcionament. El comportament d'aquests tancs d'hidrurs metàl·lics es pot conèixer analitzant els seus paràmetres d'interès, com pot ser la pressió i la temperatura del tanc entre d'altres. El segon bloc consta d'un model matemàtic reduït a una dimensió que explica el comportament del tanc d'hidrurs metàl·lics on el paràmetre d'interès principal és la temperatura. En aquest bloc es pot veure des del model matemàtic general del que es parteix, fins a la reducció del model a una dimensió amb les condicions inicials i de contorn utilitzades. Seguidament, s'analitza el comportament de la temperatura i la pressió amb una sèrie d'experiments al laboratori. Aquest tercer bloc consta de dos experiments, amb diferents cabals, on s'han pres imatges del tanc d'hidrurs metàl·lics amb una càmera tèrmica i dades de la pressió i temperatura amb diferents sensors. Finalment, es troba una comparació qualitativa entre el model matemàtic estudiat i els experiments elaborats al laboratori.

[es] Este trabajo se estructura en tres grandes bloques. En primer lugar, se introduce el hidrógeno como vector energético, las principales formas de producción de hidrógeno y su almacenamiento, donde se pone énfasis en el almacenamiento en tanques de hidruros metálicos, sus características principales y su funcionamiento. El comportamiento de estos tanques de hidruros metálicos puede conocerse analizando sus parámetros de interés, como puede ser la presión y la temperatura del tanque entre otros. El segundo bloque consta de un modelo matemático reducido a una dimensión que explica el comportamiento del tanque de hidruros metálicos en el que el parámetro de interés principal es la temperatura. En este bloque puede verse desde el modelo matemático en dos dimensiones del que se parte, hasta la reducción del modelo a una dimensión con las condiciones iniciales y de contorno utilizadas. Seguidamente, se analiza el comportamiento de la temperatura y la presión con una serie de experimentos en el laboratorio. Este tercer bloque consta de dos experimentos, con distintos caudales, donde se han tomado imágenes del tanque de hidruros metálicos con una cámara térmica y datos de la presión y temperatura con distintos sensores. Por último, se encuentra una comparación cualitativa entre el modelo matemático estudiado y los experimentos elaborados en el laboratorio.
[ca] Antoni Gaudí, un dels grans mestres de l'arquitectura catalana, exemplifica per mitjà de dos edificis cabdals en la seva trajectòria la preocupació per l'habitabilitat i la tècnica que la fa possible, desenvolupant dues peces capaces de resumir l'essència de la seva arquitectura a través de les seves preocupacions i inquietuds personals i professionals.

[es] Antoni Gaudí, uno de los grandes maestros de la arquitectura catalana, ejemplifica mediante dos de los edificios más importantes de su trayectoria la preocupación por la habitabilidad y la técnica que la hace posible, desarrollando dos piezas capaces de resumir la esencia de su arquitectura a través de sus preocupaciones e inquietudes personales i profesionales.
[ca] L'objectiu d'aquest projecte és desenvolupar un circuit que generi un senyal de rellotge a 1.28 GHz per comunicacions sèrie i sincronitzi la recollida de mesures dins del experiment LHCb. Per assolir-lo es presenta el disseny d'un Charge Pump Phase-Locked Loop amb una tecnologia CMOS de 65 nm robust a les variacions de procés i temperatura a través d'un sistema que permet calibrar i configurar el disseny. Partint de l'anàlisi teòric de la dinàmica del sistema, s'implementen els diferents blocs que conformen el circuit a nivell transistor per assegurar l'estabilitat del sistema i s'utilitzen eines de simulació avançades per avaluar el seu comportament. Els resultat obtinguts mostren que un sistema basat en un oscil·lador d'anell controlat per voltatge del qual es poden modificar les capacitats dels seus nodes assoleix l'objectiu del projecte i s'estudien els trade-offs de la modificació d'alguns dels paràmetres del sistema.

[es] El objetivo de este proyecto es desarrollar un circuito que genere una señal de reloj a 1.28 GHz para comunicaciones serie y sincronice la toma de medidas dentro del experimento LHCb. Para conseguirlo se presenta el diseño de un Charge Pump Phase-Locked Loop con una tecnologia CMOS de 65 nm robusto a las variaciones de proceso y temperatura a través de un sistema que permite calibrar y configurar el diseño. Partiendo del análisis teórico de la dinámica del sistema, se implementan los diferentes bloques que forman el circuito a nivel transistor para asegurar la estabilidad del sistema y se utilizan herramientas de simulación avanzadas para evaluar su comportamiento. Los resultados obtenidos muestran que un sistema basado en un oscilador en anillo controlado por voltaje del cual se pueden modificar las capacidades de sus nodos consigue el objetivo del proyecto y se estudian los trade-offs de la modificación de algunos de los parámetros del sistema.
[ca] El treball explora l'accessibilitat de les dades de recerca generades o usades pel personal investigador del Campus Nord de la UPC a partir de l'anàlisi de la informació indicada als articles publicats el 2022. L'anàlisi mostra que al 23,4% dels articles s'informa de la publicació de dades a través d'algun mitjà, mentre que en un 55% dels articles no s'ofereix cap informació sobre la disponibilitat de les dades. Es detallen els dipòsits i plataformes emprades per publicar dades i codi informàtic. Finalment, es fan algunes recomanacions per avançar en línia dels objectius del Full de Ruta 2025 de Ciència Oberta UPC.

[es] El trabajo explora la accesibilidad de los datos de investigación generados o usados ​​por el personal investigador del Campus Nord de la UPC a partir del análisis de la información indicada en los artículos publicados en 2022. El análisis muestra que en el 23,4% de los artículos se informa de la publicación de datos a través de algún medio, mientras que en un 55% de los artículos no se ofrece información alguna sobre la disponibilidad de los datos. Se detallan los repositorios y plataformas utilizadas para publicar datos y código informático. Finalmente, se hacen algunas recomendaciones para avanzar en la línea de los objetivos de la Hoja de Ruta 2025 de Ciencia Abierta UPC.
[ca] En aquest projecte s'ha implementat un algoritme iteratiu per a determinar els filtres beamforming lineals de transmissió i recepció maximitzant la suma de la taxa d'un sistema MIMO en cooperació. La informació de canal (CSI) de tots els links s'ha suposat coneguda a tots els transmissors. L'algoritme està basat en estudis recents [5] on s'ensenya la relació entre la ponderació de l'error mínim quadràtic mitjà (WMMSE) i la ponderació de la suma de taxes (WSR) en Canals MIMO broadcast. Aquesta connexió ens permet resoldre el filtre transmissor amb un algoritme de baixa complexitat i els resultats mostren que s'ha aconseguit l'optimització en poques iteracions. Una altra contribució d'aquest projecte ha sigut l'estudi dels efectes quan estem treballant amb canals reals. Els canals reals han sigut mesurats a la ciutat d'Aalborg (Dinamarca) i han sigut testejats amb el mencionat algoritme. Es mostra com els canals reals poden ser tractats amb un processament del senyal per testejar el seu comportament en comparació amb els canals teòrics. Han sigut realitzades vàries formes de manipular els canals i s'ha fet la comparació entre elles amb l'objectiu de determinar com pot afectar a la taxa dels usuaris. S'ha conclòs i s'ha mostrat com els canals reals no poden aconseguir el millor rendiment de taxa degut a les seves imperfeccions, sent la diferència entre nivells de potència de cada camí el factor més greu.

[es] En este proyecto se ha implementado un algoritmo iterativo para determinar los filtros beamforming lineales de transmisión y recepción maximizando la suma de la tasa de un sistema MIMO en cooperación. La información de canal (CSI) de todos los links se ha asumido conocida en los transmisores. El algoritmo está basado en estudios recientes [5] que enseñan la relación entre la ponderación del mínimo error cuadrático medio (WMMSE) y la ponderación de la suma de tasas (WSR) en canales MIMO broadcast. Esta conexión nos permite resolver el filtro transmisor con un algoritmo de baja complejidad y los resultados muestran cómo se consigue la optimización en pocas iteraciones. Otra contribución del proyecto es estudiar los efectos cuando estamos trabajando con canales reales. Los canales reales han sido medidos en Aalborg (Dinamarca) y han sido testeados con el mencionado algoritmo. Se muestra cómo los canales reales pueden ser tratados con procesado de la señal para testear su comportamiento en comparación con los canales teóricos. Varias formas de manipular los canales han sido realizadas y la comparación entre ellas con el objetivo de determinar cómo puede afectar a la tasa de los usuarios. Se ha concluido y mostrado que los canales reales no son capaces de llegar al mejor rendimiento de tasa debido a sus imperfecciones, siendo la diferencia entre niveles de potencia de cada rama el factor más grave.
[ca] Aquest projecte consisteix en la producció d'hidrògen pur mitjançant un procés fotocatalític. Mitjançant una impresora 3D s'han imprés una serie de models de formes i mides diferents, les quals estaven formades per Pt/TiO2. L'objectiu del treball és el d'obtimitzar la producció d'hidrògen amb la menor quantitat de catalitzador possible.

[es] Este proyecto consiste en la producción de hidrógeno puro mediante un proceso fotocatalítico. Mediante una impresora 3D han impreso una serie de modelos de formas y tamaños diferentes, las cuales estaban formadas por Pt / TiO2. El objetivo del trabajo es el de obtimitzar la producción de hidrógeno con la menor cantidad de catalizador posible.
[ca] Actualment a la ciutat de Maputo, els responsables i col·laboradors que es troben allí, consideren que existeix la necessitat de disposar un sistema que sigui capaç de gestionar les deficiències en el servei públic (contenidors plens d'escombraries, filats sense llum, papereres incendiades) que van sorgint a la ciutat. Pel que es va pensar a crear un sistema, el qual permeti gestionar-les. Es va desenvolupar una aplicació web multiplataforma i una interfície per a mòbils antics, a l'objectiu que la comunitat de Maputo la pugui utilitzar, ja sigui la persona la que notifiqui la incidència, com el personal que solvent el desperfecte

[es] Actualmente en la ciudad de Maputo, los responsables y colaboradores que se encuentran allí, consideran que existe la necesidad de disponer un sistema que sea capaz de gestionar las deficiencias en el servicio público (contenedores llenos de basura, alambrados sin luz, papeleras incendiadas) que van surgiendo en la ciudad. Por lo que se pensó en crear un sistema, el cual permita gestionarlas. Se desarrolló una aplicación web multiplataforma y una interfaz para móviles antiguos, con el objetivo de que la comunidad de Maputo la pueda utilizar, ya sea la persona la que notifique la incidencia, como el personal que solvente el desperfecto.
[ca] Aquest treball tracta la identificació i anàlisi de les discontinuïtats urbanes en el context de Sant Boi de Llobregat per tal d'entendre l'origen, la forma i la identitat dels espais intersticials que exerceixen d'elements subordinats de la ciutat. A través d'un estudi teòric, una cartografia per capes i l'aprofundiment en exemples representatius s'arriba a una comprensió del concepte de les discontinuïtats urbanes i les seves conseqüències en els teixits de la ciutat.

[es] Este trabajo trata la identificación y el análisis de las discontinuidades urbanas en el contexto de Sant Boi de Llobregat para entender el origen, la forma y la identidad de los espacios intersticiales que ejercen elementos subordinados de la ciudad. A través de un estudio teórico, una cartografía por capas y la profundización en ejemplos representativos se llega a una comprensión del concepto de las discontinuidades urbanas y sus consecuencias en los tejidos de la ciudad.
[ca] La recerca de noves tècniques que permetin determinar de manera econòmica i precisa el fenomen d'alteració de clima urbà anomenat Illa de Calor Urbana (ICU) s'ha convertit en un dels grans reptes de la societat. El seu coneixement sobre les urbs permetria la implantació de mesures de mitigació i resiliència que tendeixin a minimitzar-ne els efectes i el cost econòmic que comporta. En aquesta investigació, s'ha determinat la Temperatura de la Superfície Terrestre (TST) i la ICU mitjançant imatges satel·litàries Sentinel 3 de les vuit capitals d'Andalusia (Espanya) durant l'any 2020. Aquestes s'ubiquen en una zona qualificada com d'alta vulnerabilitat als efectes del canvi climàtic, el que unit a l'ús de zones climàtiques locals (ZCL) permet que els resultats puguin ser extrapolats a altres ciutats amb les mateixes tipologies de zones climàtiques. Els resultats obtinguts indiquen que durant el matí es produeix a les ciutats estudiades una illa de refredament urbà de temperatura mitjana -0,76 °C i durant la nit una ICU de temperatura mitjana 1,29 °C. Ambdues presenten majors intensitats a les ZCL compactes de mitjana i baixa densitat en contraposició amb les ZCL obertes i industrials. La variabilitat estacional de la ICU diürna s'intensifica durant l'estiu i l'hivern i la nocturna durant l'hivern i la tardor. Es comprova l'existència de relacions diürnes negatives significatives al 99% (p<0,01) entre la ICU i la contaminació ambiental i de relacions nocturnes, en les mateixes condicions, entre la ICU i la TST, fracció vegetal (Pv) i la contaminació.

[es] La búsqueda de nuevas técnicas que permitan determinar de forma económica y precisa el fenómeno de alteración de clima urbano denominado Isla de Calor Urbana (ICU) se ha convertido en uno de los grandes retos de la sociedad. Su conocimiento sobre las urbes permitiría la implantación de medidas de mitigación y resiliencia que tiendan a minimizar sus efectos y el coste económico que conlleva. En esta investigación, se ha determinado la Temperatura de la Superficie Terrestre (TST) y la ICU mediante imágenes satelitales Séntinel 3 de las ocho capitales de Andalucía (España) durante el año 2020. Estas se ubican en una zona calificada como de alta vulnerabilidad a los efectos del cambio climático lo que unido al empleo de zonas climáticas locales (ZCL) permite que los resultados puedan ser extrapolados a otras ciudades con iguales tipologías de zonas climáticas. Los resultados obtenidos indican que durante la mañana se produce en las ciudades estudiadas una isla de enfriamiento urbano de temperatura media -0,76 °C y durante la noche una ICU de temperatura media 1,29 °C. Ambas presentan mayores intensidades en las ZCL compactas de media y baja densidad en contraposición con las ZCL abiertas e industriales. La variabilidad estacional de la ICU diurna se intensifica durante el verano y el invierno y la nocturna durante el invierno y el otoño. Se comprueba la existencia de relaciones diurnas negativas significativas al 99% (p<0,01) entre la ICU y la contaminación ambiental y de relaciones nocturnas, en iguales condiciones, entre la ICU y la TST, fracción vegetal (Pv) y la contaminación.
[ca] Ens enfrontem a un sistema de mobilitat fonamentalment tècnic, incapaç d'incorporar el component humà en les diferents propostes i solucions. Com a conseqüència tenim un alt índex de mortalitat per accidents vials, així com per afectacions relacionades per alts nivells de contaminació acústica i del medi, originada pel soroll i les emissions que produeixen vehicles motoritzats. En aquest context, el que es pretén en aquest article és assenyalar les principals línies a seguir per aconseguir una major sostenibilitat en la mobilitat, en altres paraules, humanitzar la mobilitat, entre les quals es tenen en compte la correcta priorització de cadascuna de les formes de transport: primer el peató, segon el transport públic, i tercer el vehicle privat; així com la planificació conjunta de les diferents formes de mobilitat. En aquest sentit, es ressalta la necessitat de conscienciar tant als tècnics com als usuaris del sistema.

[es] Nos enfrentamos a un sistema de movilidad fundamentalmente técnico, incapaz de incorporar el componente humano, en las distintas propuestas y soluciones. Como consecuencia tenemos un alto índice de mortalidad por accidentes viales, así como por afecciones relacionadas por altos niveles de contaminación acústica y del medio, originada por el ruido y las emisiones que producen los vehículos motorizados. En este contexto, lo que se pretende en este artículo es señalar las principales líneas a seguir para lograr una mayor sustentabilidad en la movilidad, en otras palabras, humanizar la movilidad, entre las cuales se cuentan la correcta priorización de cada una de las formas de transporte: primero, el peatón: segundo, el transporte público; y tercero, el vehículo privado; así como la planificación conjunta de las distintas formas de movilidad. En este sentido, se subraya la necesidad de concienciar tanto a los técnicos como a los usuarios del sistema.