[ca] En la present tesi no s'estudia la segregació municipal ni el fenòmen de les alteracions de termes municipals. El document es centra en la vessant operativa d'una segregació municipal, prenent de referència el cas de Vila-seca i de Salou, i en el fenòmen de la institució jurídica de la successió universal en ens públics municipals. Així, el present treball s'estructura en dues parts que desenvolupen els dos objectius pretesos amb l'estudi. En la primera part s'analitza el cas de la segregació del municipi de Vila-seca i Salou, únicament des de la perspectiva jurídica, i els conflictes que l'aplicació de la normativa vigent va comportar a nivell operatiu. Les fonts principals han estat els expedients administratius dipositats en les administracions afectades i, més en concret, els dictamens i informes jurídics emesos per experts de renom que versen sobre els conflictes jurídics més punyets de la segregació. S'estudien i es desglossen les sentències i les interlocutòries judicials que varen culminar amb el naixement dels dos nous municipis. S'estudia l'activitat administrativa en l'execució de la sentència del Tribunal Suprem de 30 d'octubre de 1989, de forma puntualitzada en cadascun dels elements essencials del municipi: territori, població i organització. Dels anteriors, amb profunditat s'analitza la conflictivitat jurídica entorn a la delimitació territorial i el plànol adjunt en la instància inicial de la sol·licitud de segregació. També s'analitza la incidència que va tenir la Llei 2/1989, de 16 de febrer, sobre Centres Recreatius Turístics en la problemàtica de la delimitació territorial dels termes municipals de Vila-seca i de Salou, doncs l'adjudicació del centre recreatiu i turístic al municipi de Vila-seca i Salou fou anterior a la sentència de segregació. En la segona part del treball ens endinsem en la vessant més operativa d'una segregació municipial: el projecte de divisió de béns, drets i obligacions. S'estudia el règim jurídic històric i actual relatiu al dit projecte. Els principis generals del dret que el regulen: territorialitat, proporcionalitat, temporalitat i, sobre tot, de successió, el qual empara la transmissió de tots els negocis jurídics afectats. S'analitza el contingut material del projecte i el concepte de massa patrimonial, amb referències a la doctrina del Tribunal Suprem, Tribunal Constitucional i als dictamens i informes que les parts afectades en el procés de segregació varen incorporar a l'expedient administratiu. S'estudia la fórmula jurídica emprada per a la resolució del conflicte sorgit amb l'adjudicació del centre recreatiu i turístic a l'antic municipi de Vila-seca i Salou: el Consorci intermunicipal de Vila-seca, Salou i de la Generalitat de Catalunya.

[es] En la presente tesis no se estudia la segregación municipal ni el fenómeno de las alteraciones de términos municipales. El documento se centra en la vertiente operativa de una segregación municipal, tomando referencia del caso de Vila-seca y de Salou, y en el fenómeno de la institución jurídica de la sucesión universal en entes públicos municipales. Así, el presente trabajo se estructura en dos partes que desarrollan los dos objetivos pretendidos con el estudio. En la primera parte se analiza el caso de la segregación del municipio de Vila-seca i Salou, únicamente desde la perspectiva jurídica, y los conflictos que la aplicación de la normativa vigente comportó a nivel operativo. Las fuentes principales han sido los expedientes administrativos depositados en las administraciones afectadas y, más en concreto, los dictámenes e informes jurídicos emitidos por expertos de renombre que versan sobre los conflictos jurídicos más intensos de la segregación. Se estudian y se desglosan las sentencias y las interlocutorias judiciales que culminaron con el nacimiento de los dos nuevos municipios. Se estudia la actividad administrativa en la ejecución de la sentencia del Tribunal Supremo de 30 de octubre de 1989, de forma puntualizada en cada uno de los elementos esenciales del municipio: territorio, población y organización. De los anteriores, con profundidad se analiza la conflictividad jurídica en torno a la delimitación territorial y el plano adjunto en la instancia inicial de la solicitud de segregación. También se analiza la incidencia que tuvo la Ley 2/1989, de 16 de febrero, sobre Centros Recreativos Turísticos en la problemática de la delimitación territorial de los términos municipales de Vila-seca y de Salou, pues la adjudicación del centro recreativo y turístico en el municipio de Vila-seca i Salou fue anterior a la sentencia de segregación. En la segunda parte del trabajo nos adentramos en la vertiente más operativa de una segregación municipial: el proyecto de división de bienes, derechos y obligaciones. Se estudia el régimen jurídico histórico y actual relativo en el dicho proyecto. Los principios generales del derecho que lo regulan: territorialidad, proporcionalidad, temporalidad y, sobre todo, de sucesión, el cual ampara la transmisión de todos los negocios jurídicos afectados. Se analiza el contenido material del proyecto y el concepto de masa patrimonial, con referencias a la doctrina del Tribunal Supremo, Tribunal Constitucional y a los dictámenes e informas que las partes afectadas en el proceso de segregación incorporaron al expediente administrativo. Se estudia la fórmula jurídica empleada para la resolución del conflicto surgido con la adjudicación del centro recreativo y turístico en el antiguo municipio de Vila-seca i Salou: el Consorcio intermunicipal de Vila-seca, Salou y de la Generalitat de Cataluña.