[ca] La salut dels pobles originaris és un dels temes dels quals s'ha estat parlant a Xile desde fa gairebé 20 anys, arribant a formar part dels interessos de diferents actors de la societat civil, tant en el món indígena com no indígena, i constituint part significativa de l'agenda del món acadèmic i governamental . No obstant l'anterior, és notable l'escassetat d'estudis empírics que tinguin en compte els Processos de Salut/Malaltia/Atenció, com els sabers mèdics actualment vigents i significatius entre els pobles originaris. La present investigació es va plantejar com a objectiu principal la descripció dels sabers mèdics i l'anàlisi dels seus processos d'articulació en tant que configurants de relacions d'hegemonia/subalternitat entre la població d'agricultors Aymaras residents en Carmiña, al Nord de Xilè. En termes metodològics la producció de l'evidència empírica es va realitzar a través del mètode etnogràfic i l'ús de les tècniques qualitatives d'entrevistes en profunditat i observació participant. El treball de camp va durar un any i va ser organitzat de manera de conèixer els sabers mèdics andins, pentecostal, biomèdic i d'autoatenció així com les articulacions entre ells. Allò que emergeix com a resultat principal del treball és la caracterització d'una realitat articulatòria dinàmica, que estan donant origen a noves formes concretes de representar i operar enfront al Procés Salut/Malaltia/Atenció en el marc del pluralisme mèdic, dibuixant el panorama concret de la interculturalitat en salut en una comunitat específica. Dita caracterització està articulada en una reflexió respecte de les diferents dinàmiques de configuració de les relacions d'Hegemonia/Subalternitat, la qual cosa mostra la complexitat dels processos propis del pluralisme mèdic i contribueix a problematitzar les idees preconcebudes i les assumpcions ideològiques del camp concret de la salut intercultural al Nord de Xile i entre els Aymares.

[en] Health care of indigenous people has been a recurrent topic in the late 20 years in Chile, and it has become a matter of the interest to different actors of civil society, within the indigenous world as well as the non-indigenous world, a subject that constitutes a significant part of governments and academic agendas. Nevertheless, there is an evident paucity of empirical research related to the health/illness/care process, as well as of valid and meaningful medical knowledge among native peoples. The main objective of this research is the description of medical knowledge and the analysis of its processes of articulation, as shapers of hegemony/subalternity relations among the population of Aymara farmers from Camiña, in the north of Chile. The methodological production of the empirical evidence was carried out though the ethnographic method and the use of qualitative techniques that consisted on in-depth interviews and participant observation. The fieldwork lasted one year and it was organized in order to know the Andean, Pentecostal, Biomedical and Self-Care medical knowledge, as well as the articulation among them. The main result of this work is the characterization of an articulatory dynamic reality, which is giving rise to new concrete ways to represent and operate according to the health/illness/care process within the framework of medical pluralism, portraying a concrete panorama of intercultural health within a specific community. This characterization is articulated in a reflection about the different dynamics of the shaping of hegemony/subalternity relations, which shows the complexity of the processes of medical pluralism and contributes to problematize the preconceived ideas and ideological assumptions in the field of intercultural health in the north of Chile and among the Aymara peoples.