BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Aquest estudi d'un paisatge cultural en un sistema de regadiu tradicional de la província d'Alacant es dugué a terme fent servir tècniques adequades de quantificació i anàlisi del paisatge en el període 1990-2011. Els mètodes utilitzats deriven de l'anàlisi dels canvis espacial i temporal en l'estructura del paisatge de Guardamar del Segura, basant-se en mapes oficials (CORINE Land cover i SIOSE), adaptats a una escala local mitjançant l'ús d'eines SIG. La base de dades creada per a l'anàlisi diacrònica és una peça fonamental per tal d'obtenir una visió clara de l'evolució recent dels usos del sòl en l'àrea d'estudi i conèixer els impactes ecològics derivats de l'abandonament dels usos tradicionals del territori i l'expansió de les àrees urbanitzades. L'objectiu principal d'aquest estudi és posar de manifest que una aproximació integrada a nivell municipal, utilitzant tecnologies SIG, proporciona resultats valuosos per a la planificació de programes de conservació d'un paisatge cultural recentment transformat i considerat molt valuós des d'un punt de vista productiu i patrimonial.

[es] Este estudio de un paisaje cultural en un sistema de regadío tradicional de la provincia de Alicante se llevó a cabo utilizando técnicas adecuadas para cuantificar y analizar los recientes cambios del paisaje en el periodo 1990-2011. Los métodos utilizados derivan del análisis del cambio espaciotemporal en la estructura del paisaje de Guardamar del Segura, en base a mapas oficiales (CORINE Land cover y SIOSE), adaptados a una escala local mediante el uso de herramientas SIG. La base de datos creada para el análisis diacrónico es una pieza clave a fin de obtener una visión clara de la evolución reciente de los usos del suelo en el área de estudio y conocer los impactos ecológicos derivados del abandono de los usos tradicionales del territorio y la expansión de las áreas urbanizadas. El objetivo principal de este estudio es hacer hincapié en que un enfoque integrada, basada en el municipio, y el uso de tecnologías SIG proporciona resultados valiosos para la planificación de programas de conservación de un paisaje cultural recientemente transformada y considerada muy valioso desde el punto de vista productiva y patrimonial.
[ca] Es presenten les recerques realitzades en l'assentament romà del Mas d'Alfafar (Muro de l'Alcoi, Alacant). S'ha emprat la combinació de tècniques de prospecció superficial i sondejos arqueològics assistits amb tecnologies geoespacials. Els resultats mostren una ocupació ibèrica datada en l'època final, entre els ss. II-I a.n.e., que va ser reorganitzada a mitjan s. I d.e. amb la construcció d'una casa de camp romana. Les dispersions de ceràmiques en una ampla zona evidencien els usos agrícoles en l'antiguitat.

[es] Se presentan las investigaciones realizadas en el asentamiento romano del Mas d'Alfafar (Muro de Alcoy, Alicante). Se ha empleado la combinación de técnicas de prospección superficial y sondeos arqueológicos asistidos con tecnologías geoespaciales. Los resultados muestran una ocupación ibérica, datada entre los ss. II-I a.n.e., que fue reorganizada a mediados del s. I d.e. con la construcción de una casa de campo romana. Las dispersiones de cerámicas en una amplia zona evidencian los usos agrícolas en la antigüedad.
[ca] El següent treball té com a objectiu revisar les col·leccions de materials de les excavacions de F. Rubio durant els anys 80 en el poblat ibèric del Puig d'Alcoi. Gràcies a les recents excavacions desenvolupades entre 2004 i 2012 hem pogut recompondre una àmplia seqüència estratigràfica que mostra l'ocupació de l'hàbitat entre els segles vii i iv a. de C. Els repertoris de les excavacions de Rubio s'adscriuen a les fases reconegudes i completen la documentació recent.

[es] El siguiente trabajo tiene como objetivo revisar las colecciones de materiales de las excavaciones de F. Rubio durante los años 80 en el poblado ibérico de El Puig d'Alcoi. Gracias a las recientes excavaciones desarrolladas entre 2004 y 2012 hemos podido recomponer una amplia secuencia estratigráfica que muestra la ocupación del hábitat entre los siglos VII y IV a.C. Los repertorios de las excavaciones de Rubio se adscriben a las fases reconocidas y completan la documentación reciente.
[ca] El Cabeço de Mariola és un gran assentament fortificat que ha proporcionat documentació de gran interès per a entendre el final de l'època ibèrica i l'inici de la dominació romana (segles ii-i aC) a la franja central mediterrània de la península Ibèrica. A partir de l'anàlisi microespacial de les vivendes i altres espais del poblat, s'identifiquen les funcions i les pràctiques domèstiques desenvolupades. Partint de la descripció detallada, s'analitzen diversos aspectes bàsics de la vida quotidiana d'aquests grups domèstics i el seu paper en la conformació de les formes de vida de la societat ibèrica.

[es] El Cabeço de Mariola es un gran asentamiento fortificado que ha proporcionado documentación de gran interés para comprender el final de la época ibérica y el inicio de la dominación romana (siglos II-I a. C.) en la franja central mediterránea de la península ibérica. A partir del análisis microespacial de las viviendas y otros espacios del poblado, se identifican las funciones y prácticas domésticas desarrolladas. Partiendo de la descripción detallada, se analizan distintos aspectos básicos de la vida cotidiana de estos grupos domésticos y su papel en la conformación de las formas de vida de la sociedad ibérica.
[ca] El legislador nacional ha estat incapaç de traslladar, dintre del termini i en la forma escaient, al nostre ordenament jurídic certes directives. De manera que aquest article se centra en la demorada i insòlita incorporació de la Directiva 2015/2302 del Parlament Europeu i del Consell, de 25 de novembre, relativa als viatges combinats i als serveis de viatge vinculats, per la qual es modifiquen el Reglament núm. 2006/2004 i la Directiva 2011/83/UE del Parlament Europeu i del Consell i per la qual es deroga l'anterior Directiva 90/314/CEE del Consell, de 13 de juny de 1990, relativa als viatges combinats, les vacances combinades i els circuits combinats. La seva concreta transposició ha tingut lloc mitjançant la discutible via d'un Reial decret-llei de recent convalidació (RDL 23/2018, de 21 de desembre) després de diverses temptatives fallides i davant el temor de patir la imposició d'una sanció per part de la Comissió Europea, prèvia incoació del corresponent procediment formal d'infracció. Aquest estudi pretén dur a terme una anàlisi crítica i aclarir alguns dels aspectes principals de la nova reforma relatius a la transformació que hi ha hagut en la mateixa noció de viatge combinat, en particular, la integració de determinats conceptes com els serveis de viatge vinculats, les seves eventuals exclusions –establertes o no en l'actual normativa– i altres extrems de rellevància en vista de l'esmentat cos legal i dels principals treballs preparatoris que l'antecedeixen.

[es] El legislador nacional ha sido incapaz de trasladar, en tiempo y forma, a nuestro ordenamiento jurídico ciertas directivas centrándose el presente artículo en la demorada e insólita incorporación de la Directiva 2015/2302 del Parlamento Europeo y del Consejo, de 25 de noviembre, relativa a los viajes combinados y a los servicios de viaje vinculados, por la que se modifican el Reglamento núm. 2006/2004 y la Directiva 2011/83/UE del Parlamento Europeo y del Consejo y por la que se deroga la anterior Directiva 90/314/CEE del Consejo, de 13 de junio de 1990, relativa a los viajes combinados, las vacaciones combinadas y los circuitos combinados. Su concreta transposición ha tenido lugar mediante el discutible cauce de un Real Decreto-ley de reciente convalidación (RDL 23/2018, de 21 de diciembre) tras diversos conatos fallidos y ante el temor de padecer la imposición de una sanción por parte de la Comisión Europea, previa incoación del correspondiente procedimiento formal de infracción. Este estudio pretende llevar a cabo un análisis crítico y clarificar algunos de los aspectos principales de la nueva reforma relativos a la transformación operada en la misma noción de viaje combinado, en particular, la integración de determinados conceptos como los servicios de viaje vinculados, sus eventuales exclusiones –establecidas o no en la actual normativa– y otros extremos de relevancia a la luz del mentado cuerpo legal y de los principales trabajos preparatorios que le anteceden.
[ca] Estudi que ofereix una aproximació a la figura i la funció de Fortuna com un element intrínsec de les narracions cavalleresques peninsulars 'Tirant lo Blanc' i 'Amadís de Gaula'. Així, s'estudia com s'introdueix i apareix Fortuna en el plànol narratiu i sota quines formes ho fa (personificacions, anticipacions ...). Això permet veure quines són les seues funcions en les històries, amb la qual cosa s'estableix fins a quin punt el destí pot arribar a ser decisiu en el desenvolupament i, sobretot, en el desenllaç d'aquestes. Gràcies a una anàlisi, en els diversos plans de l'acció, de les relacions sentimentals i dels fets militars dels cavallers protagonistes, es determina el grau d'influència de Fortuna en l'èxit o el fracàs de les seues trajectòries vitals. Així mateix, es tracta de donar resposta al perquè d'aquesta influència en ambdues obres, amb el propòsit d'establir el substrat ideològic propi de cadascuna d'elles. Tot això, a través d'un enfocament comparatiu que posa de relleu les semblances i les diferències que presenta aquest recurs en el 'Tirant' i l''Amadís', alhora que permet entendre de quina manera Fortuna es presenta com un element que escapa a l'abast del cavaller i li condiciona les seues aventures, ja que, darrere d'ella, no només s'amaga la tradició literària, sinó també la voluntat creativa i els interessos particulars de cada autor.

[es] Estudio que ofrece una aproximación a la figura y función de Fortuna como un elemento intrínseco de las narraciones caballerescas peninsulares Tirant lo Blanc y Amadís de Gaula. Así, se estudia cómo se introduce y aparece Fortuna en el plano narrativo y bajo qué formas lo hace (personificaciones, anticipaciones…). Esto permite ver cuáles son sus funciones en las historias, con lo que se establece hasta qué punto el destino puede llegar a ser decisivo en el desarrollo y, sobre todo, en el desenlace de las mismas. Gracias a un análisis, en los diversos planos de la acción, de las relaciones sentimentales y de los hechos militares de los caballeros protagonistas, se determina el grado de influencia de Fortuna en el éxito o fracaso de sus trayectorias vitales. Asimismo, se trata de dar respuesta al porqué de dicha influencia en ambas obras, con el propósito de determinar el substrato ideológico propio de cada una de ellas. Todo ello, a través de un enfoque comparativo que pone de relieve las semejanzas y diferencias que presenta este recurso en el Tirant y el Amadís, al tiempo que permite entender de qué manera Fortuna se presenta como un elemento que escapa al alcance del caballero y le condiciona sus aventuras; puesto que, detrás de ella, no sólo se esconde la tradición literaria, sino también la voluntad creativa y los intereses particulares de cada autor.
[ca] Aquesta investigació té com a objectiu analitzar com es recull l'educació del canvi climàtic als principals documents oficials internacionals i espanyols sobre aquest fenomen. A nivell internacional, els principals resultats posen de manifest que les qüestions sobre l'educació del canvi climàtic són reconegudes amb mesures interessants però sense concreció. Respecte al cas espanyol, l'educació d'aquest fenomen incorpora aspectes més concrets i tenint en compte l'entorn regional i local, no només de la població escolar, sinó també de la societat en general. Com a conclusió, cal destacar que, darrere la revisió d'aquesta documentació, s'ha pogut comprovar que, amb el pas dels anys, l'ensenyament del canvi climàtic ha cobrat protagonisme, amb un major detall de mesures concretes en l'àmbit espanyol i, tanmateix, en les actuacions de les administracions autonòmiques.

[es] Esta investigación tiene como objetivo analizar cómo se recoge la educación sobre el cambio climático en los principales documentos oficiales internacionales y españoles sobre este fenómeno. Los resultados más remarcables muestran que, a nivel internacional, dicha cuestión es reconocida con medidas interesantes, pero sin concreción. Respecto a España, la enseñanza de este fenómeno incorpora aspectos más concretos y teniendo en cuenta el entorno regional y local, no solo de la población escolar, sino también de la sociedad en general. Como conclusión, cabe destacar que, tras la revisión de esta documentación, se ha podido comprobar que, con el paso de los años, la enseñanza de este fenómeno ha ido cobrando protagonismo, con un mayor detalle de medidas concretas en el ámbito español y en las actuaciones de las administraciones regionales.
[ca] El turisme residencial en la província d'Alacant ha experimentat un repunt des de finals del segle XX. El notable augment del parc d'habitatges és el principal causant de les transformacions en el model d'ocupació de l'espai litoral, així com un factor de canvi fonamental en la grandària i la composició de les comunitats locals en aquests municipis. En aquest treball s'aplica l'anàlisi cluster per a realitzar un estudi de correlacions entre l'evolució recent en la construcció d'habitatges i les modificacions en les característiques demogràfiques. L'ús d'un mètode de classificació jeràrquic permet agrupar els municipis atenent a les seves semblances i diferències, ajudant a reconèixer quins models de desenvolupament han tingut un mateix comportament.

[es] El turismo residencial en la provincia de Alicante ha experimentado un repunte desde finales del siglo XX. El notable aumento del parque de viviendas es el principal causante de las transformaciones en el modelo de ocupación del espacio litoral, así como un factor de cambio fundamental en el tamaño y la composición de las comunidades locales en estos municipios. En este trabajo se aplica el análisis cluster para realizar un estudio de correlaciones entre la evolución reciente en la construcción de viviendas y las modificaciones en las características demográficas. El uso de un método de clasificación jerárquico permite agrupar los municipios atendiendo a sus semejanzas y diferencias, ayudando a reconocer que modelos de desarrollo han tenido un mismo comportamiento.
[ca] Estudi dels cruciformes trobats al Poblat de l'Edat del Bronze de El Cantalar a prop de la població de Tibi a Alacant. En aquest estudi es proposen dos nivells de recerca. D'una banda la morfologia i d'altra banda una nova hipòtesi del seu significat, que està íntimament relacionat amb l'alimentació, els coneixements astronòmics i l'organització social.

[es] Estudio de los cruciformes hallados en el Poblado de la Edad del Bronce de El Cantalar cerca de la población de Tibi en Alicante. En este estudio se proponen dos niveles de investigación. Por un lado su morfología y por otro lado una nueva hipótesis de su significado, que está íntimamente relacionado con la alimentación, conocimientos astronómicos y organización social.
[ca] En aquest article volem donar a conèixer un element moble de fang endurit que presenta una morfologia poc habitual en les formes materials de la Prehistòria recent peninsular. Va ser trobat a l'interior d'una falca de pal a la unitat d'habitació 8 de l'assentament de l' Edat del Bronze de Terlinques. Amb aquest treball mostrem les seues característiques i plantegem algunes de les possibles motivacions de la seua fabricació.

[es] En este artículo pretendemos dar a conocer un elemento mueble de barro endurecido que presenta una morfología poco habitual en las formas materiales de la Prehistoria reciente peninsular. Fue hallado en el interior de un calzo de poste en la unidad habitacional 8 del asentamiento de la Edad del Bronce de Terlinques. Con este trabajo mostramos sus características y planteamos algunas de las posibles motivaciones de su fabricación.
[ca] En aquest article, proposem un protocol metodològic que permet superar els problemes que presenta la identificació perceptiva de les emocions en la parla espontània. El treball que exposarem es divideix en dues parts. La primera inclou reflexions sobre els fenòmens emocionals, la font i la selecció d'exemples, la metodologia d'identificació d'emocions, i instruccions sobre les unitats conversacionals i prosòdiques que li serviran de base. La segona part avalua la guia d'observació que proposem examinant els resultats obtinguts per dos observadors en la seva anàlisi d'una conversa concreta. L'aplicació de l'estadístic kappa de Cohen a les estimacions realitzades pels dos observadors permeten considerar favorablement el seu ús com a eina d'identificació perceptiva de la prosòdia emocional.

[es] En este artículo proponemos un protocolo metodológico que permita sortear los problemas que presenta la identificación perceptiva de las emociones en el habla espontánea. El trabajo que expondremos se divide en dos partes. La primera incluye reflexiones sobre la nómina de fenómenos emocionales, la fuente y la selección de ejemplos, la metodología de identificación de emociones, e instrucciones sobre las unidades conversacionales y prosódicas que le servirán de base. La segunda parte evalúa la guía de observación que proponemos examinando los resultados obtenidos por dos observadores en su análisis de una conversación concreta. La aplicación del estadístico kappa de Cohen a las estimaciones realizadas por los dos observadores permiten considerar favorablemente su uso como herramienta de identificación perceptiva de la prosodia emocional.
[ca] El principal objectiu d'aquesta recerca és conèixer aspectes ecològics, de distribució i d'impactes del gat domèstic dins de la serra de Mariola. L'àrea d'estudi és un parc natural de 17.500 hectàrees situat al sud del País Valencià. Un millor coneixement de la distribució serà d'interès per a la definició de mesures de gestió de fauna del parc. Utilitzant tècniques de fototrampeig es van recopilar 29.941 imatges amb algun contacte animal. El 0,62% de les fotografies enregistrades són de gat domèstic, de manera que se n'ha detectat la presència en 29 de les 63 quadrícules (2 x 2 km) del Parc Natural Serra de Mariola (el 46,03%). El període de mostreig es va prolongar des de gener fins a setembre de 2010. Aquest estudi ha permès integrar la informació recopilada al camp en bases de dades per avaluar la presència del gat domèstic a la serra de Mariola.

[es] El principal objetivo de esta investigación es conocer aspectos ecológicos, de distribución e impactos del gato doméstico dentro de la sierra de Mariola. El área de estudio es un parque natural de 17.500 hectáreas situado en el sur del País Valenciano. Un mejor conocimiento de su distribución será de interés para la definición de medidas de gestión de fauna del parque. Utilizando técnicas de fototrampeo se recopilaron 29.941 imágenes con algún contacto animal. El 0,62% de las fotografías registradas son de gato doméstico, de manera que se ha detectado su presencia en 29 de las 63 cuadrículas (2 x 2 km) del Parque Natural Serra de Mariola (el 46,03%). El periodo de muestreo se prolongó desde enero hasta septiembre de 2010. Este estudio ha permitido integrar la información recopilada en el campo en bases de datos a fin de evaluar la presencia del gato doméstico en la sierra de Mariola.
[ca] Partint de l'associació de micromamífers de la subunitat Xb del jaciment del Paleolític mitjà de El Salt (Alcoi, Alacant), i amb la finalitat de reconstruir les condicions climàtiques i ambientals durant el moment de formació de aquests dipòsits, s'han aplicat els métodes de la Ponderació dels Hàbitats i el Mètode del Rang Climàtic Comú. Els taxons identificats en aquesta subunitat són: Microtus arvalis, M. (Terricola) duodecimcostatus, Microtus cabrerae, Arvicola sapidus, Eliomys quercinus, Apodemus sylvaticus, Erinaceus europaeus, Crocidura sp., Sorex sp., Talpa sp., Chiroptera indet. i Oryctolagus cf. cuniculus. La reconstrucció climática suggereix un clima més fred i humit que el present, i la reconstrucció paisatgística mostra un ambient dominat per boscos, alternant amb prats humids i secs per a l'entorn del jaciment.

[es] A partir de la asociación de micromamíferos de la subunidad Xb del yacimiento del Paleolítico medio de El Salt (Alcoi, Alacant), y con el fin de reconstruir las condiciones climáticas y ambientales durante el momento de formación de estos depósitos, se han aplicado los métodos de la Ponderación de los Hábitats y el Método del Rango Climático Común. Los taxones identificados son: Microtus arvalis, M. (Terricola) duodecimcostatus, Microtus cabrerae, Arvicola sapidus, Eliomys quercinus, Apodemus sylvaticus, Erinaceus europaeus, Crocidura sp., Sorex sp., Talpa sp., Chiroptera indet. y Oryctolagus cf. cuniculus. La reconstrucción climática sugiere un clima más frío y húmedo que el presente y la reconstrucción paisajística muestra un ambiente dominado por bosques, alternando con praderas húmedas y secas para el entorno del yacimiento.
[ca] L'entorn d'Alcoi mostra un indubtable valor ambiental i paisatgístic, amb exemples d'ecosistemes ben conservats en indrets tan singulars com el Carrascar de la Font Roja, la Serra de Mariola o alguns trams de l'entorn fluvial, entre d'altres. També posseeix un patrimoni geològic excel·lent que, malgrat de l'entrada en vigor de la Llei 42/2007 de patrimoni natural i biodiversitat, a penes es coneix. Activitats de divulgació com Geolodía-Alcoy 2015 demostren que els ciutadans tenen interès per conèixer el seu patrimoni natural, inclosos els aspectes geològics. La investigació i la divulgació geològica ajudaran als ciutadans a apreciar el nostre patrimoni natural, que és el mitjà més eficaç de conservar-ho.

[es] El entorno de Alcoy muestra un indudable valor ambiental y paisajístico, con ejemplos de ecosistemas bien conservados en enclaves tan singulares como el Carrascal de la Font Roja, la Sierra de Mariola o algunos tramos del entorno fluvial, entre otros. También posee un patrimonio geológico sobresaliente que, a pesar de la entrada en vigor de la Ley 42/2007 de patrimonio natural y biodiversidad, apenas se conoce. Actividades de divulgación como Geolodía-Alcoy 2015 ponen de manifiesto que los ciudadanos tienen interés por conocer su patrimonio natural, incluidos los aspectos geológicos. La investigación y la divulgación geológica ayudarán a los ciudadanos a apreciar nuestro patrimonio natural, que es la manera más eficaz de conservarlo.