BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Per a posicionar-se i argumentar en un dilema de dimensions científiques i socials és necessària l'alfabetització científica, per tal d'assegurar que la decisió és presa de forma lliure i informada. La transferibilitat de coneixements de l'aula al món real és complexa, i l'ús de contexts versemblants que requereixin d'una participació activa de l'alumnat com a ciutadans i ciutadanes pot ser molt beneficiós des d'un punt de vista docent. En aquesta recerca, es va utilitzar una controvèrsia sòcio-científica entorn a l'escassetat d'aigua i la seva possible cotització a borsa per desenvolupar una seqüència didàctica sobre el cicle de l'aigua. Aquesta proposta pretén valorar si el coneixement construït durant la seqüència didàctica confereix a l'alumnat eines per actuar, decidir i esdevenir científicament competent. Els resultats mostren un increment de l'ús del coneixement científic en el discurs argumental per part de l'alumnat, juntament amb un major grau de certesa en la defensa del posicionament i textos d'estructura més elaborada al final de la seqüència didàctica.

[es] Para posicionarse y argumentar en un dilema de dimensiones científicas y sociales se necesita la alfabetización científica, con el fin de asegurar que la decisión se toma de forma libre e informada. La transferibilidad de conocimientos del aula al mundo real es compleja, y el uso de contextos verosímiles que requieran de una participación activa del alumnado como ciudadanos y ciudadanas puede ser muy beneficioso desde un punto de vista docente. En esta investigación, se utilizó una controversia socio-científica alrededor de la escasez de agua y su posible cotización en bolsa para desarrollar una secuencia didáctica sobre el ciclo del agua. Esta propuesta pretende valorar si el conocimiento construido durante la secuencia didáctica confiere al alumnado herramientas para actuar, decidir y convertirse en científicamente competente. Los resultados muestran un incremento del uso del conocimiento científico en el discurso argumental por parte del alumnado, junto con un mayor grado de certidumbre en la defensa del posicionamiento y textos de estructura más elaborada al final de la secuencia didáctica.
[ca] Els materials de grafè són una alternativa eficient, econòmica, abundant i no tòxica per catalitzar l'obtenció d'hidrogen, el qual pot ser utilitzat com a combustible renovable, a partir de la separació fotoinduïda de l'aigua. Un equip de l'Institut de Ciències dels Materials (ICMAB) ha fabricat, mitjançant tecnologia làser, un material en pols de grafè dopat amb nitrogen en diferents condicions experimentals per a diferents funcions catalitzadores del procés. El procés és senzill,, versàtil i escalable per a la indústria.

[es] Los materiales de grafeno son una alternativa eficiente, barata, abundante y no tóxica para catalizar la obtención de hidrógeno a partir de la separación fotoinducida del agua, el cual puede ser utilizado como combustible renovable. Un equipo del Instituto de Ciencias de los Materiales (ICMAB) ha fabricado, mediante tecnología láser, un material en polvo de grafeno dopado con nitrógeno en distintas condiciones experimentales para diferentes funciones catalizadoras en el proceso, de una forma simple, versátil y escalable a la industria.
[ca] Investigadors del Departament de Bioquímica i de Biologia Molecular de la UAB han desvetllat el procés pel qual proteïnes susceptibles de causar greus malalties conformacionals genètiques, -esclerosi lateral amiotròfica, polineuropatia amiloidòtica familiar i cardiopatia amiloidòtica familiar, entre d'altres- podrien acabar provocant-les. Els científics han realitzat una anàlisi de la seva estructura tridimensional i han estudiat perquè, malgrat estar ben plegades -el que seria un indicatiu del seu funcionament correcte-, poden acabar esdevenint tòxiques. La causa es troba en la separació d'aquestes proteïnes que, en condicions normals, apareixen en grups de dues o més, en produir-se una mutació genètica en la seva composició. Els investigadors pensen que la seva descoberta, publicada recentment a "PLoS Computational Biology", podria estar també darrera d'altres malalties de les quals encara se'n desconeix l'origen.

[es] Investigadores del Departamento de Bioquímica y Biología Molecular de la UAB han desvelado el proceso por el cual proteínas susceptibles de causar graves enfermedades conformacionales genéticas, -esclerosis lateral amiotrófica, polineuropatía amiloidótica familiar y cardiopatía amiloidótica familiar, entre otras- podrían acabar provocándolas. Los científicos han realizado un análisis de su estructura tridimensional y han estudiado por qué, pese a estar bien plegadas -lo que sería un indicativo de su correcto funcionamiento-, pueden acabar volviéndose tóxicas. La causa se halla en la separación de estas proteínas que, en condiciones normales, se encuentran en grupos de dos o más, al producirse una mutación genética en su composición. Los investigadores piensan que su hallazgo, publicado recientemente en "PLoS Computational Biology", podría estar también detrás de otras enfermedades de las que aún no se conoce el origen.
[ca] Aquest treball vol reivindicar unes humanitats de sabers interdisciplinars i integradors en les que l'existència de les persones són objecte d'estudis permanents i dependents de les diferents perspectives i dels contextos en els que són abordats. Es distancia de propostes utilitaristes impulsades des d'interessos extraculturals imposades des del Pla Bolonya.

[es] Este trabajo quiere reivindicar el estudio de unas humanidades de saberes interdisciplinares e integradores en las que la existencia de las personas son objeto de estudios permanentes y dependientes de las diferentes perspectivas y de los contextos en los que son abordados. Se distancia de propuestas utilitaristas impulsadas desde intereses extraculturales impuestas desde el Plan Bolonia.
[ca] Maó va ser l'escenari, el passat mes de maig, de la 6a. Escola Europea de Primavera d'Història i Popularització de la Ciència de Maó, dedicada enguany a les representacions visuals de la ciència, tradicionalment oblidades per la història de la ciència. Organitzada, entre altres entitats, pel Centre d'Història de la Ciència de la UAB (CEHIC) va comptar, en aquesta ocasió, amb la presència de Daniela Bleichmar (de la Universitat del Sud de Califòrnia), de Klaus Hentschel (de l'Univesitat Stuttgart) i de Nick Hopwood (de la Universitat de Cambridge) i va constituir un esglaó més per a corregir aquest biaix.

[es] Maó fue el escenario, el pasado mes de mayo, de la 6 a Escuela Europea de Primavera de Historia y Popularización de la Ciencia de Maó, dedicada este año a las representaciones visuales en la ciencia, tradicionalmente olvidadas por la historia de la ciencia. Organizada, entre otras entidades, por el Centro de Historia de la Ciencia de la UAB (CEHIC) contó, en esta ocasión, con la presencia de Daniela Bleichmar (de la Universidad del Sur de California), de Klaus Hentschel (de la Univesidad de Stuttgart) y de Nick Hopwood (de la Universidad de Cambridge) y constituyó un peldaño más para corregir este sesgo.
[ca] La interpretació de la dialèctica hegeliana que el jove Marcuse du a terme en els seus escrits primerencs "Sobre el problema de la dialèctica I i II" (1930-1931) i Ontologia de Hegel i teoria de la historicitat (1932) contraresta les crítiques de Heidegger a la dialèctica de Hegel. La lectura d'ambdós autors també divergeix en la seva comprensió de l'estatut i l'abast del fenomen de la temporalitat en la filosofia hegeliana. Tanmateix, quan dilucida el concepte d'historicitat (Geschichtlichkeit) en Hegel, Marcuse adverteix la tensió existent en el seu sistema entre el concepte ontològic de "vida" i la idea del "saber absolut". A partir de la seva entrada a l'Institut für Sozialforschung, l'autor berlinès abandonarà la tematització del concepte d'historicitat -tasca que havia ocupat un lloc central en els seus primers escrits- perquè considera que aquest concepte, massa distorsionat per la tradició ontològico-existencial, és inconciliable amb la dialèctica materialista.

[es] La interpretación de la dialéctica hegeliana que el joven Marcuse lleva a cabo en sus escritos tempranos "Sobre el problema de la dialéctica I y II" (1930-1931) y Ontología de Hegel y teoría de la historicidad (1932) contrarresta las críticas de Heidegger a la dialéctica de Hegel. La lectura de ambos autores también diverge en su comprensión acerca del estatuto y el alcance del fenómeno de la temporalidad en la filosofía hegeliana. Sin embargo, cuando dilucida el concepto de historicidad (Geschichtlichkeit) en Hegel, Marcuse advierte la tensión existente en su sistema entre el concepto ontológico de "vida" y la idea del "saber absoluto". A partir de su entrada en el Institut für Sozialforschung, el autor berlinés abandonará la tematización del concepto de historicidad -tarea que había ocupado un lugar central en sus primeros escritos- por considerar que dicho concepto, demasiado distorsionado por la tradición ontológico-existencial, es inconciliable con la dialéctica materialista.
[ca] Els estudiants d'Educació Social en una Berufsakademie tenen un vincle molt estret amb la praxi. Al llarg dels seus estudis d''educació i gestió social' treballen 20 hores cada setmana en una institució socioeducativa i estudien 20 hores setmanals a la Berufsakademie. Aconsegueix aquest model suavitzar el 'xoc amb la pràctica' fruit de la 'insuficiència de la praxi de les titulades i titulats' (Schröder, 2010, 138)? Permet aquest model fer front al risc d'una 'glorificació de la praxi' (Harmsen, 2014, 126) acrítica? Per respondre aquestes preguntes, presentem exemples del seminari sobre 'professionalitat pedagògica' en el qual participen estudiants de tercer semestre. Al seminari es treballa amb els models teòrics, alhora que es fan servir per tal de reflectir l'acció (socio)pedagògica. A continuació, l'article presenta un cas pràctic d'una de les estudiants que tracta de respondre la pregunta sobre si enfortir l'orientació a la pràctica, tal com es fa al Grau, possibilita i afavoreix la conformació de la competència d'acció sociopedagògica professional. Així ho confirmem en la secció final, on s'apunta cap a la formació d'un pràctic format científicament (Lüders, 1989).

[es] Los estudiantes de educación social en una Berufsakademie tienen un vínculo muy estrecho con la praxis. En sus estudios de 'educación y gestión social' trabajan 20 horas a la semana en una institución socioeducativa y estudian 20 horas semanales en la Berufsakademie. ¿Consigue este modelo amortiguar el "choque con la práctica" fruto de la "insuficiencia de la praxis de las tituladas y titulados" (Schröder, 2010, 138)? ¿Es capaz de contener el riesgo de una acrítica "glorificación de la praxis" (Harmsen, 2014, 126)? Para responder a estas preguntas presentamos ejemplos del seminario sobre 'profesionalidad pedagógica', en el que participan estudiantes de tercer semestre. En el seminario se ejemplifican los modelos teóricos al tiempo que se utilizan para reflexionar sobre la acción (socio)pedagógica. A continuación, el artículo presenta un caso práctico de una de las estudiantes abordando la pregunta sobre si reforzar la orientación a la práctica como se hace en este Grado posibilita y favorece la conformación de la competencia de acción sociopedagógica profesional. Así lo confirmamos en la sección final, donde se apunta a la formación de un práctico formado científicamente (Lüders 1989).
[ca] La metròpoli barcelonina ha experimentat importants transformacions urbanes i socioeconòmiques les últimes dècades, que han tingut un paper preeminent en les mutacions en la composició sociodemogràfica de la població metropolitana. Com a conseqüència, es dibuixa una nova realitat demogràfica amb l'emergència de dos fenòmens: d'una banda, el progressiu envelliment de la població i, de l'altra, dues onades d'immigració internacional fruit de la globalització dels fluxos migratoris. La conjunció d'ambdós fenòmens desemboca en un canvi demogràfic cada cop més accelerat, especialment en el context de la segona de les onades mencionades, d'especial intensitat, fins a l'arribada de la crisi de la COVID-19. Per mesurar aquests canvis i el seu impacte territorial, s'analitza la velocitat de la renovació poblacional a l'àrea metropolitana de Barcelona a escala inframunicipal amb dades del Registre continu de població de l'Institut d'Estadística de Catalunya (IDESCAT), tot apostant per dues mesures per quantificar aquesta acceleració demogràfica: una taxa de renovació poblacional i el pes de les migracions sobre aquesta renovació calculada a partir dels dos components del creixement demogràfic.

[es] La metrópoli barcelonesa ha experimentado importantes transformaciones urbanas y socioeconómicas las últimas décadas, que han tenido un papel preeminente las mutaciones en la composición sociodemográfica de la población metropolitana. Como consecuencia, se dibuja una nueva realidad demográfica con la emergencia de dos fenómenos: por un lado, el progresivo envejecimiento de la población y, por el otro, dos oleadas de inmigración internacional fruto de la globalización de los flujos migratorios. La conjunción de ambos fenómenos desemboca en un cambio demográfico cada vez más acelerado, especialmente en el contexto de la segunda de las oleadas mencionadas, de especial intensidad, hasta la llegada de la crisis de la COVID-19. Para medir estos cambios y su impacto territorial, se analiza la velocidad de la renovación poblacional al área metropolitana de Barcelona a escala inframunicipal con datos del Registro continuo de población del Instituto de Estadística de Cataluña (IDESCAT), apostando por dos medidas para cuantificar esta aceleración demográfica: una tasa de renovación poblacional y el peso de las migraciones sobre esta renovación calculada a partir de los dos componentes del crecimiento demográfico.
[ca] L'objectiu del present estudi és analitzar la percepció i l'origen del nivell competencial en emprenedoria a través de xarxes socials en l'alumnat de màsters de les branques de Ciències, Humanitats i Arts i Ciències Socials oferts per la Universitat de Sevilla. La crisi econòmica a Espanya ha provocat que l'emprenedoria sigui, en molts casos, l'única via per poder treballar. Internet i el comerç electrònic obliguen a tenir en compte les xarxes socials per a accedir al mercat global. Es reforça la universitat com a figura essencial per a crear cultura emprenedora a través de la formació del seu alumnat. S'assumeix un disseny de recerca quantitatiu ex post facto, no experimental i de tipus descriptiu, correlacional i inferencial. L'estudi es va realitzar amb un mostreig no probabilístic per conveniència. 178 estudiants van contestar a un qüestionari ad hoc. Els resultats indiquen un grau entre moderat i baix quant a la percepció competencial de l'alumnat, encara que amb algunes diferències segons l'edat o el tipus de màster. Es constata que l'educació formal superior no satisfà l'estudiantat en aquest sentit. Es conclou que la universitat ha de millorar la seva formació en matèria d'emprenedoria a través de xarxes socials.

[es] El objetivo del presente estudio es analizar la percepción y el origen del nivel competencial en emprendimiento a través de redes sociales en el alumnado de másteres de las ramas de Ciencias, Humanidades y Artes y Ciencias Sociales ofertados por la Universidad de Sevilla. La crisis económica en España ha provocado que el emprendimiento sea, en muchos casos, la única vía de emplearse. Internet y el comercio electrónico obligan a tener en cuenta las redes sociales para acceder al mercado global. Se refuerza la universidad como figura esencial para crear cultura emprendedora a través de la formación de su alumnado. Se asume un diseño de investigación cuantitativo ex post facto, no experimental y de tipo descriptivo, correlacional e inferencial. El estudio se realizó con un muestreo no probabilístico por conveniencia. 178 estudiantes contestaron a un cuestionario ad hoc. Los resultados indican un grado entre moderado y bajo en cuanto a la percepción competencial del alumnado, aunque con algunas diferencias según la edad o el tipo de máster. Se constata que la educación formal superior no satisface al estudiantado en este sentido. Se concluye que la universidad debe mejorar su formación en materia de emprendimiento a través de redes sociales.
[ca] A Espanya continua havent-hi una important diferència entre l'activitat productiva d'homes i dones. Mentre que els homes dediquen gran part de la seva vida activa a feines remunerades, les dones passen més temps tenint cura dels infants i de les persones grans dependents, a més de gestionar la llar. Aquest estudi presenta els perfils per edat de consum i producció remunerada i no remunerada, diferenciats per sexe. Els resultats posen de manifest la importància que tenen la cura i les activitats no remunerades en el benestar de les persones, com també la necessitat de repensar el sistema de polítiques públiques i socials amb l'objectiu de reduir els costos de conciliar la vida familiar amb la laboral. Aquesta necessitat és evident en el cas de les dones, que, quan són mares, incrementen considerablement les hores de feina totals i, en molts casos, queden excloses de la protecció que impliquen les feines remunerades.

[es] En España continúa existiendo una importante diferencia entre la actividad productiva de hombres y mujeres. Mientras que los hombres dedican la mayor parte de su vida activa a trabajos remunerados, las mujeres pasan más tiempo cuidando a los niños y a los mayores dependientes, además de gestionar la casa. En este estudio se presentan los perfiles por edad de consumo y producción remunerada y no remunerada diferenciados por sexo. Los resultados ponen de manifiesto la importancia que tienen los cuidados y las actividades no remuneradas en el bienestar de las personas, así como la necesidad de repensar el sistema de políticas públicas y sociales con el objetivo de reducir los costes de conciliar la vida familiar con el trabajo. Esta necesidad es evidente en el caso de las mujeres, que, cuando son madres, incrementan considerablemente sus horas de trabajo totales y, en muchos casos, quedan excluidas de la protección que supone tener un empleo remunerado.
[ca] Els esdeveniments que van tenir lloc a Aragó entre 1590 i 1591 generaren una important literatura historica als anys següents. Gregorio Colás intenta reconstruir els principals punts de I'argumentació. Algunes de les obres respongueren a un clima de pressió i censura que va condicionar, de vegades, una certa visió apologktica de la figura de Felip II, i que va forcar a que s'amaguessin molts dels veritables sentiments promoguts per la fi del constitucionalisme aragonès.

[es] Los hechos ocurridos en Aragón entre 1590 y 1591 generaron una importante literatura histórica en los años siguientes. Gregorio Colás intenta reconstruir los principales puntos argumentativos. Algunas de las obras respondieron a un clima de presión y censura que condicionó en ocasiones una cierta visión apologética de la figura de Felipe II y que obligó a esconder muchos de los verdaderos sentimientos que promovió el final del constitucionalismo aragonés.
[ca] La primera part d'aquest article resumeix la crítica de Schopenhauer a Kant i destaca l'argument schopenhauerià que l'acció moral només és comprensible si és causada per una motivació empírica. D'acord amb Schopenhauer, aquesta motivació és la compassió adreçada al benestar o dany d'altres individus, siguin humans o animals. La segona part de l'article presenta els aspectes principals de la seva aproximació basada en la compassió i subratlla alguns dels seus avantatges sobre l'utilitarisme. La tercera part assenyala els límits de la posició schopenhaueriana, derivats fonamentalment de la seva transició a una metafísica de la voluntat.

[es] La primera parte de este artículo resume la crítica de Schopenhauer a Kant y destaca el argumento schopenhaueriano de que la acción moral solo es comprensible si es causada por una motivación empírica. De acuerdo con Schopenhauer, esta motivación es la compasión dirigida al bienestar o daño de otros individuos, ya sean estos humanos o animales. La segunda parte del artículo presenta los aspectos principales de su aproximación basada en la compasión y subraya algunas de sus ventajas sobre el utilitarismo. La tercera parte señala los límites de la posición schopenhaueriana, derivados fundamentalmente de su transición a una metafísica de la voluntad.
[ca] Aquest article té com a objectiu mostrar com una cançó de gesta (en aquest cas Raoul de Cambrai) situada en època carolíngia pot reflectir la reacció de l'aristocràcia feudal de finals del segle xii enfront d'un poder reial en fase d'expansió. Comencem mostrant que les cançons de gesta es percebien, al seu temps, com a relats de caire històric. Ens referim també a la considerable difusió d'aquests poemes, que els permetria constituir-se en una mena de contrarelat respecte a la història oficial vehiculada per les cròniques. Comentem, després, quina era la visió de la figura reial als diferents cicles de les cançons de gesta i passem a examinar el rerefons històric de la cançó de Raoul de Cambrai. Tot seguit, analitzem els lligams entre la cançó de gesta i els vincles feudovassallàtics. Precisem quina és la relació entre Raoul de Cambrai i l'època de la seva escriptura, i tractem dues qüestions importants: el principi de solidaritat basat en el llinatge i la percepció del feu com a propietat hereditària. Aquest article està redactat amb un objectiu didàctic: servir de text de suport per a la redacció de treballs de curs en el marc d'una assignatura de literatura medieval francesa de grau.

[es] Este articulo tiene como objetivo mostrar cómo una canción de gesta (en este caso, Raoul de Cambrai) situada en época carolingia puede reflejar la reacción de la aristocracia feudal de fines del siglo XII ante un poder real en fase de expansión. Se empieza mostrando que las canciones de gesta se percibían, en su tiempo, como relatos de índole histórica. Nos referimos también a la considerable difusión de estos poemas, que les permitiría constituirse en una especie de contrarrelato con respecto a la historia oficial vehiculada por las crónicas. Se comenta, después, cuál era la visión de la figura real en los diferentes ciclos de las canciones de gesta y se pasa a examinar el trasfondo histórico de la canción de Raoul de Cambrai. A continuación, se analizan los vínculos entre la canción de gesta y los feudovasalláticos. Se precisa cuál es la relación entre Raoul de Cambrai y la época de su escritura y se abordan dos cuestiones importantes: el principio de solidaridad basado en el linaje y la percepción del feudo como propiedad hereditaria. Este artículo se ha redactado con una finalidad didáctica: servir como texto de apoyo para la redacción de trabajos académicos en el marco de una asignatura de literatura francesa medieval de grado.