BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] La situació de les biblioteques escolars el bienni 2018-2019 ja era preocupant i no mostrava cap avenç; l'impacte negatiu de la pandèmia global de la covid ha estat considerable en tots els àmbits i les biblioteques escolars no n'han estat l'excepció. L'article ofereix una panoràmica de la situació de les biblioteques escolars en el bienni 2020-2021 a partir de les dades estadístiques públiques i detalla les publicacions, activitats i formacions que s'han dut a terme, sovint marcades pels canvis que ha ocasionat la situació sanitària. Per acabar, es revisen els articles, monografies i tesis doctorals i es comenten les perspectives de futur de les biblioteques escolars a Catalunya.

[en] The situation of school libraries in 2018-2019 was already a matter of concern. The global Covid-19 pandemic had a negative impact on a great many areas, and school libraries were no exception. The article provides an overview of the situation of school libraries in the 2020-2021 period based on official published data. It lists the publications, activities and training carried out, often marked by the changes caused by the pandemic. Finally, the articles, monographs and doctoral theses presented are reviewed and the future prospects of school libraries in Catalonia are discussed.
[ca] La intenció del present treball és interpretar una fase de l'obra de l'escultora brasilera Maria Martins, especialment la del període que anomenem "cicle amazònic", atès que s'inspira en la jungla que encara avui domina gran part del territori brasiler. Aquesta fase va del 1942 al 1946, any aquest darrer en el qual l'escultora començà a presentar peces de caire diferent.

[en] The aim of this essay is to interpret the so-called period "Amazonian cycle" of the Brazilian sculptress Maria Martins. It was a stage, lasting from 1942 to 1946, in which the artist was inspired by the jungle that still dominates a large part of Brazilian territory.
[ca] Examinem l'enfocament de les capacitats (CA) de Martha Nussbaum com a&nbsp; teoria de justícia i explicitem les condicions d'una vida florent. La tesi que guia el&nbsp; nostre treball és que l'abast cognitiu de l'afectivitat, un tema car a Nussbaum, li va per metre teoritzar més enllà de les ètiques prevalents centrades en l'home. Les "emocions&nbsp; ètiques" habiliten el desplaçament del CA i el reconeixement de drets en animals no&nbsp; humans. La sorpresa, la compassió i la ira proactiva (Transition-Anger) funden una idea&nbsp; rudimentària de justícia per als animals no humans basada en el CA.

[en] We examine Martha Nussbaum's Capability Approach (CA) as a theory of&nbsp; justice and make explicit the conditions for a flourishing life. The thesis that guides the work is that the cognitive scope of affectivity, a subject dear to Nussbaum, allowed her&nbsp; to theorize beyond the predominant ethics centered on men. "Ethical emotions" enable&nbsp; the shift of CA and the recognition of rights in non-human animals. Wonder, Compassion&nbsp; and Transition-Anger found a rudimentary idea of justice for non-human animals based&nbsp; on CA.
[ca] L'anàlisi de la violència en la novel·la Gran Sertão: riberes de Guimarães Rosa conté referències als conflictes històrics brasilers de l'època, situats entre la ciutat i el camp, el govern i la població de l'interior del país, els Vencedors i els Oblidats de la història. A més a més, el tema de la violència sorgeix en una tensió entre la memòria que no passa, relacionada amb la repressió, i la pobresa de l'experiència d'allò que no mereix ser recordat.

[en] The analysis of violence in Guimarães Rosa's novel Grande Sertão: veredas reveals references to the Brazilian historical conflicts of that time, situated between town and country, the government and people of the country, the Winners and the Forgotten people of history. Furthermore, the theme of violence comes at a tension between a memory not forgotten, related to the repression, and the poverty of experience that's not worth remembering.
[ca] L'ús condicional evidencial reportatiu (CER) es restringeix al llenguatge periodístic i a gèneres formals, com ara l'acadèmic o el jurídic, i no és present en el discurs espontani en català. En aquest article s'atén el sorgiment del condicional com a marcador epistèmic i evidencial en contextos de represa en català antic (s. XIV-XVI), concretament quan el CER és introduït per un verb de percepció. La subjectivació i la intersubjectivació es revelen com a factors decisius per a entendre els diversos matisos semàntics i pragmàtics que pot assumir el condicional evidencial reportatiu.

[en] The reprise evidential conditional (REC) is nowadays not very usual in Catalan: it is restricted to journalistic language and to some very formal genres (such as academic or legal language) and it is not present in spontaneous discourse. This paper is centred on the rise of the conditional as an epistemic and evidential marker in reporting contexts in Old Catalan, specifically with perception verbs. Subjectivisation and intersubjectivisation are identified as decisive factors for an understanding of the various semantic and pragmatic facets that reprise evidential conditionals may exhibit.
[ca] La recent reforma curricular del sistema escolar xilè, en els dos últims nivells d'Educació Secundària, va significar el naixement de l'assignatura Educació Ciutadana. Un dels enfocaments d'aquesta evidencia la seva vinculació amb educació geogràfica en considerar que la política i l'exercici ciutadà s'expressen en l'espai, i que aquest, al mateix temps, és generador de límits i oportunitats per als ciutadans. Per tot això, els objectius d'aquest article són analitzar les aportacions de l'educació geogràfica a l'educació ciutadana i avaluar les possibilitats que aquesta relació ofereix per a la formació d'un pensament geogràfic en estudiants d'Educació Secundària a Xile. A partir de la revisió bibliogràfica, podem concloure que l'educació geogràfica contribueix a l'educació ciutadana i que ambdues contribueixen a formar ciutadans responsables dotats d'habilitats i actituds que els permeten vincular-se de manera activa i favorable amb el seu espai geogràfic. De la mateixa manera, contribueix a què els estudiants puguin constituir-se com ciutadans territorials que pensen geogràficament, capaços de reconèixer i tractar problemes i conflictes sòcio-espacials des de l'empatia, el respecte i la tolerància.

[en] The recent curricular reform of the Chilean school system, in the last two levels of Secondary Education, meant the emergence of the Citizen Education subject. One of its approaches shows its link with geographic education when considering that politics and citizens' actions take place in a given context, which, in turn, generates limitations and opportunities for citizens. Consequently, the aims of this article are to analyze the contributions of geographic education to citizenship education and to evaluate the possibilities offered by this relationship for the formation of geographic thinking in students of Secondary Education in Chile. From the bibliographic review, it can be concluded that geographic education contributes to citizenship education and that both educations contribute to forming responsible citizens endowed with skills and attitudes that allow them to actively and favorably connect with their geographic space. Likewise, it helps students to become territorial citizens, who think geographically, capable of recognizing and facing socio-spatial problems and conflicts with empathy, respect and tolerance.
[ca] Les noves dinàmiques frontereres i els diversos patrons de mobilitat humana qüestionen alguns dels pressupostos bàsics de la filosofia política. Aquests canvis obliguen a replantejar-nos les bases de l'ètica de les migracions, superant la concepció estàtica i territorial clàssica pròpies del nacionalisme metodològic i incorporant les aportacions d'altres disciplines com els estudis fronterers. A partir d'una anàlisi crítica del règim fronterer contemporani, l'article identifica els principals desafiaments i limitacions als quals s'enfronta l'ètica de les migracions. Finalment, es reivindica la necessitat de transcendir el pla teòric per a centrar-se en situacions concretes no ideals, ja que només així podrem donar resposta a alguns dels desafiaments ètics més urgents que ens planteja la governança de les migracions.

[en] New border dynamics and the diverse patterns of human mobility challenge some of the basic assumptions of political philosophy. These changes require us to reconsider the foundations of the ethics of migration, overcoming the classic static and territorial conception of methodological nationalism and bringing in contributions from other disciplines such as border studies. Based on a critical analysis of the contemporary border regime, this article identifies the main challenges and limitations that the ethics of migration faces. Finally, we assert the need to go beyond the theoretical realm and focus on non-ideal concrete situations, since only then will we be able to respond to some of the most pressing ethical challenges posed by the governance of migration.
[ca] En el context de crisi actual, cada vegada més, es posa més atenció a un tipus d'economia més sostenible i amb valors socials, i la Universitat ha de reconèixer la seva responsabilitat en aquests nous reptes. Durant els darrers cursos acadèmics compresos entre 2010 i 2012, i amb el suport econòmic del projecte REDICE 2010, s'ha analitzat i identificat les necessitats formatives del perfil emprenedor social del nostre alumnat de la Facultat de Pedagogia, s'ha pogut anar introduint el concepte d'Emprenedoria social dins dels Graus d'Educació Social, Pedagogia i Treball Social a través de bones pràctiques que formin perfils universitaris creatius i innovadors per a l'emprenedoria social. Com a resultat d'aquesta anàlisi es mostra un interès per l'emprenedoria social i per unes necessitats acadèmiques per millorar la nostra activitat docent, buscant bones pràctiques identificades en aquesta línia per millorar la formació i docència en relació l'emprenedoria social.

[en] In the current economic crisis, more and more attention is given to a type of sustainable economy including social value, and the University must recognize its responsibility in these new challenges. During the past academic years between 2010 and 2012, and with the financial support of the Redice 2010 project, has been analyzed and identified the training needs of social entrepreneurial profile of our students of the Faculty of Pedagogy, it has been gradually introduce the concept of social entrepreneurship in the Social Education, Pedagogy and Social Work degrees through good practices that generate creative and innovative university profiles on social entrepreneurship. As a result of this analysis is shown an interest in social entrepreneurship and are identified some academic needs to improve our teaching searching good practices to improve training and education in social entrepreneurship.
[ca] La democratització de qualsevol societat requereix que s'estableixin les condicions perquè la ciutadania ser exercida de manera completa. L'exercici dels drets civils i de la participació política necessita que es respectin efectivament el dret d'expressió i l'existència d'estructures de comunicació que permetin un mínim equilibri en la formació de l'opinió pública i de la veu. El quadre de funcions socials de la comunicació i del periodisme travessa una crisi semblant, malgrat que específica, a la crisi per què travessa la democràcia representativa. La globalització econòmica ha accelerat canvis sistèmics tant en la democràcia com en la funció social de la comunicació. La majoria d'aquests canvis en l'esfera comunicativa han deteriorat seriosament la qualitat de la vida democràtica, un procés que, tot seguint Charles Tilly, conceptualitzem com de desdemocratització de la societat.

[en] In any society, democratization calls for the establishment of the necessary conditions so that citizenship is fully exercised. The implementation of civil rights and political participation demands respect for the right of free expression as well as the existence of a media system which guarantees a minimum balance in the forming of public opinion and voice. The whole set of social roles of communication and journalism is going through a crisis which, thought specific to the field, is connected to the more general crisis of representative democracy. The economic globalization has accelerated systemic change both in the sphere of democracy and in the area of the social roles of communication. Most of the changes which have taken place in the field of communication have seriously damaged the quality of democratic life, in a process that, after Charles Tilly, we shall term as dedemocratization of society.
[ca] La investigació que aquí presentem és el resultat d'un estudi sobre la gestió de l'aigua al municipi de Cochabamba (Bolívia), a 19 anys de la Guerra de l'Aigua. En concret, s'hi analitza si tal moviment social va servir per revifar la idea de gestionar l'aigua sota els principis del bé comú, a la vegada que s'explica com ha anat evolucionant tal gestió i es mencionen els reptes actuals. Els resultats apunten a un ressorgiment de la idea d'aigua gestionada com a bé comú durant la Guerra de l'Aigua però que es va perdent a mesura que avança el temps, arribant a desaparèixer quasi completament en les premisses de la gestió actual. La raó primordial per la qual es dilueix rau a la pèrdua d'influència dels moviments socials i la societat civil front els òrgans de presa de decisions formals.

[en] The following research is the result of a study on water management in the municipality of Cochabamba (Bolivia) 19 years after the Water War. In particular, the research analyses whether such a social movement served to revive the idea of managing water under the principles of the commons, while at the same time explaining how this management has evolved and, specifically, what the current challenges are. The results indicate a resurgence of the idea of water managed as a common good during the Water War, which has been lost over time, disappearing completely at the present. The main reason for these results could be a loss of influence of social movements and civil society in the face of formal decision-making institutions.
[ca] El Museu Frederic Marès (MFM) és el resultat de la donació de la col·lecció personal d'escultures i altres objectes de l'escultor Frederic Marès (1893-1991), que manifestà per primera vegada la voluntat de cedir-la a la ciutat de Barcelona l'any 1944. L'Ajuntament acollí favorablement aquest oferiment, a canvi del qual cedí a Marès un dels espais més singulars de la Barcelona gòtica, aleshores en procés de remodelatge. Des d'aleshores i fins a la seva mort, Marès, continuà engrandint les seves col·leccions, especialment la d'escultura, amb la voluntat de poder traçar una història de l'escultura hispànica, amb preferència de talla policromada dels segles XI al XIX. Sovint, però, quan es fa referència a Frederic Marès(1893-1991) sembla que l'únic responsable de fer realitat la gran col·lecció d'escultura que avui singularitza el museu hagués estat ell només. Si bé, i sens dubte, Marès en fou el gran protagonista, justament el seu rol de creador entusiasta de diverses col·leccions el portà necessàriament a comptar amb la complicitat, molt efectiva, de moltes altres persones i institucions. L'objectiu d'aquest text és mostrar algun dels casos més representatius de les diverses vies mitjançant les quals aquesta complicitat es féu realitat tot enriquint les col·leccions del museu. Col·leccions i mercat antiquari són dos factors estretament lligats,cabdals i indissolubles al llarg de la història del museu.

[en] The Frederic Marès Museum (MFM) was created from the personal collection of sculptures and other objects donated to the city of Barcelona by the sculptor Frederic Marès (1893-1991). Marès first expressed his interest in making the gift to the city in 1944. The Barcelona City Hall responded positively to his offer and, in return, gave him one of the city's finest buildings in the Barcelona Gothic style, which was then under renovation. From that time until his death, Marès continued to expand his collections, particularly the sculpture collection. His aim was to trace a history of Spanish sculpture with special emphasis on polychrome works from the 11th to the 19th centuries. In discussions of Frederic Marès, however, it often seems that he himself was the only individual responsible for building the great sculpture collection that today makes the museum so special. While he was undoubtedly the main protagonist in the story, his keen enthusiasm in creating these various collections led him of necessity to draw on the close and fruitful collaboration of countless other individuals and institutions. The objective of this text is to highlight some of the most representative cases by which this collaboration enriched the collections of the museum. Collections and the antiquarian market reflect two of the closely tied factors of central importance that have gone hand in hand throughout the history of the museum.
[ca] Farem en aquest article un breu recorregut pels viaranys de la competència comunicativa, fent escala en els models proposats per diferents autors i pel Marc europeu comú de referència per a les llengües, abans d'arribar al nostre destí final: una caracterització de la llengua oral com a subsistema de la comunicació humana des de la perspectiva de les implicacions didàctiques per a l'ensenyament-aprenentatge de llengües estrangeres.

[en] In this article we will make a journey along the paths of communicative competence, stopping on the way to have a look at the models suggested by different authors and by the Common European Framework of Reference for Languages, before reaching our final destination: a description of what characterises oral language as a subsystem of human communication under the perspective of the pedagogical implications for the teaching and learning of foreign languages.
[ca] La relació assistencial entre professional sanitari i pacient deriva del model clàssic iniciat en la medicina Hipocràtica. El 1978 es va publicar l'Informe Belmont que va proposar un mètode basat en l'acceptació de tres principis ètics bàsics: a) Respecte per les persones, b) Beneficència, c) Justícia. Material i Mètodes. En aquest treball es presenta una reflexió ètica que pretén donar resposta a la realitat específica d'atenció a la maternitat en la qual es troba l'especificitat d'una atenció dirigida a la mare però que no pot deixar de banda la presència d'un fetus que es pretén que es converteixi en un nadó. Resultats. Després de l'anàlisi de l'aplicació efectiva dels principis bioètics, es debat entorn del concepte de "conflicte materno-fetal", presentant el model deliberatiu de relació sanitària com a opció preferent pel respecte de l'autonomia en l'àmbit de l'atenció a la maternitat. Conclusions. El desenvolupament del respecte al principi d'autonomia en el si d'una relació assistencial ha de privilegiar el diàleg i el respecte al dret de les dones a exercir la seva autonomia, entenent aquesta des de la singularitat, contextualització i acompanyament de cadascun dels embarassos i parts. &nbsp;

[en] The care relationship between healthcare professional and their patients derives from the classical model initiated in Hippocratic medicine. In 1978, the Belmont Report was published, proposing a method based on the acceptance of three basic ethical principles: a) Respect for persons, b) Beneficence, c) Justice. Materials and Methods. This work presents an ethical reflection that aims to respond to the specific reality of maternity care, where the specificity of care directed at the mother cannot overlook the presence of a foetus intended to become a newborn. Results. After analyzing the effective application of bioethical principles, the discussion revolves around the concept of "maternal-foetal conflict", presenting the deliberative model of healthcare relationships as a preferred option for respecting autonomy in the field of maternity care. Conclusions. The development of respect for the principle of autonomy within a care relationship should prioritize dialogue and respect for women's right to exercise their autonomy, understanding it in terms of singularity, contextualization, and support for each pregnancy and childbirth.
[ca] L'objectiu d'aquest treball és mostrar l'experiència docent realitzada en una classe universitària d'ELE (nivell C1), l'objecte d'estudi de la qual fou una introducció a la fonètica històrica de l'espanyol. Dividim aquest article en dues parts. En la primera, exposem el nostre marc teòric compost, d'una banda, per unes nocions bàsiques d'ensenyament de la fonètica (històrica) a estrangers i, d'altra banda, per les premisses metodològiques de l'enfocament per tasques. En la segona part, exposem el procés de creació del material, expliquem el que es va fer en cada sessió i oferim els resultats. Les conclusions apunten a què el principal error docent fou assumir que els estudiants tenien certa competència discursiva (la del comentari de text) que en realitat no tenien.

[en] The aim of this paper is to show the teaching experience carried out in a university class of SFL (level C1), whose objective was an introduction to the Historical Phonetics of Spanish. For that, the text is divided into two parts. In the first one, the theoretical framework encompasses, on the one hand, some basic notions on (historical) phonetic teaching to foreigners and, on the other hand, the methodological premises of the task-based approach. The second part shows the process of creating the didactic material, its implementation and the results. The conclusions suggest that the main teaching mistake was to assume that the students had some discursive competence (i.e., how to write a text commentary) that they did not actually have.
[ca] Aquest article és una reflexió sobre la recepció i incorporació de la idea d'experiència de Walter Benjamin en dues obres de Valeria Luiselli: Los niños perdidos i Desierto sonoro. Després d'un breu esbós panoràmic sobre la vinculació entre filosofia i llenguatge en l'obra de l'autora, a través de la referència creuada Deleuze-Benjamin, es proposarà una relectura de la seva narrativa recent per mostrar de quina manera la seva incorporació de la idea d'experiència qualla en una defensa del collage, el pastiche i el fragment com a mecanismes de recuperació de la memòria.

[en] This article is a reflection on the reception and incorporation of Walter Benjamin's idea of experience in two works by Valeria Luiselli: Tell Me How It Ends: An Essay in 40 Questions (Los niños perdidos) and Lost Children Archive (Desierto sonoro). After a brief panoramic overview of the link between philosophy and language in the author's work through the Deleuze-Benjamin correlation, it offers a re-reading of her recent narrative work to show how her incorporation of the idea of experience comes together to form a defense of collage, pastiche, and fragmentation as mechanisms for the recovery of memory.