[ca] En l'educació superior s'han produït grans canvis en les darreres dècades, de manera especial en la seva funció de docència i investigació, i una de les entitats que té un major impacte sobre el resultats globals de les Institucions d'Educació Superior són les biblioteques universitàries, especialment perquè han reprès el seu paper en les funcions d'ensenyament i aprenentatge. Dins d'aquestes, el recursos humans representen un element decisiu en la seva organització. Aquí s'analitzen quines són les exigències de la comunitat universitària per al personal de biblioteca, quins són els conflictes més corrents que es donen i, principalment, les necessitats de formació d'aquests recursos humans per donar una resposta efecient a les exigències del medi. Es descriu el valor educatiu d'aquesta organització i dels seus membres i les competències necessàries per a realitzar les noves funcions que els exigeix l'actual societat de la informació. Per aquest treball s'han triat una metodología qualitativa amb un disseny basat en dues tècniques: el mètode Delphi, mitjançant el qual s'han consultat 21 experts d'Argentina, Brasil, Xile, Colòmbia, Cuba, Espanya i Perú, entre els que hi havia directors de biblioteques, bibliotecòlegs, docents de Facultats de Bibliotecología, enginyers informàtics i acadèmics, tots ells amb una gran experiència en biblioteques universitàries. Aquesta consulta es va realitzar a través de tres rondes, utilitzant el correu electrònic. L'altra tècnica emprada és una combinació de Grups Triangulars i Grups de Discussió que tingué lloc a la Universitat de Lleida (Espanya), participant en ella personal de biblioteca, docents i alumnes. Entorn als resultats s'extrauen conclusions on es plantegen, entre d'altres punts, la urgència dels canvis en la formació inicial dels bibliotecaris, la necessitat que realitzin post-graus i que les universitats tinguin una política clara d'educació continuada amb pressupostos adequats, establint també l'imperatiu de comptar amb una major integració entre la biblioteca i la universitat en vers objectius comuns. S'aporten a més perspectives de futur proposant noves línies d'investigació en l'àrea, com per exemple, la gestió del coneixement o l'impacte de l'ergonomia. També es fa un esbós de les noves tendències en la formació dels recursos humans.

[pt] A educação superior têm manifestado grandes mudanças nas últimas décadas em relação a docência e investigação, e uma das entidades que tem maior impacto sobre os resultados globais das Instuições de Educação Superior, foram as bibliotecas universitárias, principalmente porque retomaram seu papel nas funções de ensino e aprendizagem. Dentro delas, seus recursos humanos representam um elemento decisivo em sua organização. Se analisa aqui quais são as exigências da comunidade universitária para o pessoal de biblioteca, quais são os conflitos mais comuns que se originam e principalmente as necessidades de formação destes recursos para dar uma resposta mais efetiva as exigências do meio. Se descreve o valor educativo desta organização e de seus membros e as competências necessárias para realizar as novas funções que exige esta sociedade da informação. Para isto se elegeu uma metodologia qualitativa que utiliza duas técnicas de recorrida de dados: O método Delphi, atravéz do qual se consultou 21 expertos de Argentina, Brasil, Chile, Colombia, Cuba, Espanha e Perú, entre os quais se incluiu diretores de biblioteca, engenheiros informáticos e acadêmicos, todos com vasta experiência em biblioteca universitárias. Se realizou esta consulta por meio de três turnos utilizando o correio eletrônico. A outra técnica utilizada é uma combinação de grupos triângulares e grupos de discussão, que se desenvolveu na Universidade de Lleida (Espanha), participando nela, o pessoal de biblioteca, docentes e alunos. Em torno aos resultados se extraem conclusões onde se pleiteam, entre outros pontos, a urgência de mudanças na formação inicial de bibliotecários, a necessidade de que se realizem pós-graduações, e de que as universidades possuam uma política clara de educação contínua com o recurso financeiro adequado, se estabelece também o imperativo de contar com uma melhor integração entre a biblioteca e a universidade em pró de objetivos comuns. Também se segerem perspectivas de futuro que propõem novas linhas de investigação nesta área, como por exemplo, a gestão do conhecimento ou o impacto da ergonomia. Além disso se esboçam as novas tendências na formação de recursos humanos.