[ca] Introducció: El diagnòstic i tractament de la patologia biliopancreàtica ha presentat un avenç molt important gràcies al desenvolupament de tècniques com la CPRE i la seva combinació cada cop més freqüent amb l'USE. Malgrat ser tècniques en desenvolupament continu, especialment l'USE, encara són molts els dubtes que calen respondre respecte a la pràctica d'aquestes tècniques, principalment pel que fa a la seva eficàcia i seguretat. Per a la valoració de la seguretat d'aquestes tècniques són necessàries una definició i classificació dels esdeveniments adversos amb una unificació dels criteris específics pels procediments endoscòpics. Dos dels aspectes tècnics a definir són les tècniques que calen realitzar en casos de canulació biliar complicada o de canulació fallada durant la CPRE i l'eficàcia de l'ús de profilaxi antibiòtica per l'USE PAAF de lesions quístiques pancreàtiques. Objectius: Avaluar els aspectes tècnics de l'USE i la CPRE on no existeix una clara evidència. En primer lloc, mitjançant l'avaluació de la realització d'un segon intent de canulació biliar posterior a una tècnica de pretall amb una fallada de la canulació biliar. En segon lloc, avaluar la utilitat de la profilaxi antibiòtica per l'USE PAAF de lesions quístiques pancreàtiques. Mètodes: Es van dissenyar dos estudis independents. El primer, un estudi retrospectiu, on es van incloure tots els pacients de dos centres terciaris amb una CPRE inicial, en els quals s'havia fallat la canulació d'una papil·la nativa malgrat realitzar una tècnica de pretall. L'eficàcia es va avaluar mitjançant la taxa de canulació a la segona CPRE i la seguretat pels esdeveniments adversos observats. El segon, un estudio multicèntric, aleatoritzat, de no inferioritat, per comparar la prevalença de les infeccions en pacients sotmesos a una USE PAAF de lesions quístiques pancreàtiques sota profilaxi antibiòtica amb ciprofloxací vs placebo. Resultats: al primer estudi es van incloure un total de 112 pacients amb fallada de la canulació posterior a una tècnica de pretall. A 72 d'ells es va realitzar una segona CPRE (64,3%) en una mitjana de temps de 7 dies (RIQ 5-11), aconseguint la canulació en 54 casos (75%). Realitzar la segona CPRE abans de 4 dies es va associar a la fallada per la canulació (44,4% vs 79,4% després de 4 dies p = 0,026). Un total de 13 pacients (11,8%) van presentar esdeveniments adversos posterior a la CPRE inicial i 3 pacients (4,2%) posterior a la segona. Al segon estudi es van incloure 226 pacients (112 pacients al grup antibiòtic i 114 al grup placebo), dels que 205 van completar la medicació de l'estudi (90,7%). Només es va observar un esdeveniment advers infecciós (0,44%) en un pacient del grup placebo (0,87%). La prevenció de les infeccions no van ser inferiors al grup control amb una diferència entre proporcions de 0,87% (0,84% a 2,59% IC 95%). Conclusions: realitzar una segona CPRE posterior a una fallada de la canulació biliar havent-se realitzat tècniques de pretall és una estratègia segura i eficaç si es realitza com a mínim 4 dies desprès de la CPRE inicial. El risc d'infecció posterior a una USE PAAF de lesions quístiques pancreàtiques és baix, sense observar diferències respecte la seva incidència amb l'ús de la profilaxi antibiòtica amb ciprofloxací.

[es] Introducción: El diagnóstico y tratamiento de la patología biliopancreática ha presentado un avance muy importante gracias al desarrollo de técnicas como la CPRE y su combinación cada vez más frecuente con la USE. A pesar de ser técnicas en continuo desarrollo, en especial la USE, aún son muchas las dudas por responder en cuanto a la práctica de estas técnicas, principalmente sobre su eficacia y su seguridad. Para la valoración de la seguridad de ésta técnicas es necesaria una definición y clasificación de los eventos adversos con unificación de criterios específicos para los procedimientos endoscópicos. Dos de los aspectos técnicos por definir son las técnicas a realizar en casos de canulación biliar complicada o fallos de canulación durante la CPRE y la eficacia del uso de profilaxis antibiótica para la USE PAAF de lesiones quísticas pancreáticas. Objetivos: Evaluar aspectos técnicos del USE y la CPRE en los que no existe evidencia clara. En primer lugar, mediante la evaluación de la realización de un segundo intento de canulación biliar posterior a una técnica de precorte con fallo para la canulación biliar. En segundo lugar, evaluar la utilidad de la profilaxis antibiótica para la USE PAAF de lesiones quísticas pancreáticas. Métodos: Se diseñaron dos estudios independientes. El primero un estudio retrospectivo en el que se incluyeron todos los pacientes de dos centros terciarios con una CPRE inicial, en los que se había fallado la canulación de una papila nativa a pesar de realizar una técnica de precorte. La eficacia se evaluó por la tasa de canulación en la segunda CPRE y la seguridad por los eventos adversos observados. El segundo, un estudio multicéntrico, aleatorizado, de no inferioridad para comparar la prevalencia de infección en pacientes sometidos a una USE PAAF de lesiones quísticas pancreáticas bajo profilaxis antibiótica con ciprofloxacino vs placebo. Resultados: en el primer estudio se incluyeron un total de 112 pacientes con fallo en la canulación posterior a técnica de precorte. A 72 de ellos se les realizó una segunda CPRE (64,3%) en una mediana de tiempo de 7 días (RIQ 5-11), alcanzando la canulación en 54 casos (75%). Realizar la segunda CPRE antes de 4 días se asoció a fallo para la canulación (44,4% vs 79,4% después de 4 días p = 0,026). Un total de 13 pacientes (11,8%) presentó eventos adversos posterior a la CPRE inicial y 3 pacientes (4,2%) posterior a la segunda. En el segundo estudio se incluyeron 226 pacientes (112 pacientes grupo antibiótico y 114 en el grupo placebo), de los que 205 completaron la medicación del estudio (90,7%). Sólo se observó un evento adverso infeccioso (0,44%) en un paciente del grupo placebo (0,87%). La prevención de infección no fue inferior en el grupo control con una diferencia entre proporciones de 0,87% (0,84% a 2,59% IC 95%). Conclusiones: realizar una segunda CPRE posterior a un fallo de canulación biliar habiéndose realizado técnicas de precorte es una estrategia segura y eficaz si se realizar al menos 4 días posterior a la CPRE inicial. El riesgo de infección posterior a una USE PAAF de lesiones quísticas pancreáticas es bajo, sin observar diferencias en cuanto su incidencia con el uso de profilaxis antibiótica con Ciprofloxacino