[ca] En l'àmbit del finançament polític, l'endeutament bancari adquireix una gran rellevància a causa dels riscos que comporta per al sistema democràtic, com són la vulneració del principi d'igualtat d'oportunitats entre els partits polítics o el menyscapte de la seva independència respecte dels poders econòmics. En la present tesi doctoral s'estudia el finançament dels partits polítics i el seu endeutament bancari sent l'objectiu principal identificar, a partir de l'evidència empírica, els factors que expliquen les dificultats financeres dels partits polítics i la seva dependència del crèdit bancari. Amb aquesta finalitat, després d'iniciar la recerca amb una contextualització general i teòrica dels partits polítics i, especialment, de les seves estratègies i formes de finançament, es realitzen tres estudis empírics mitjançant la tècnica de dades panell. En el primer estudi s'analitza la relació entre les diferents fonts de finançament polític (públiques i privades) i el recurs al crèdit bancari dels partits amb representació en el Congrés dels Diputats entre els anys 2000 i 2013. En el segon estudi, per a afegir valor a la recerca i proporcionar paràmetres de referència, es planteja la mateixa anàlisi, però des d'una perspectiva comparada i, al costat de les formacions polítiques espanyoles, s'inclouen en l'estudi als partits polítics amb representació en el Parlament francès i alemany. És aquest cas, per motius de disponibilitat d'informació, el període d'anàlisi va des de l'any 2003 fins al 2013. Finalment, en el tercer estudi, una vegada posades en evidència les connexions econòmiques que existeixen entre totes dues entitats, la variable que es té en compte per a explicar l'endeutament bancari dels partits polítics espanyols són les donacions rebudes per les seves fundacions entre 2007 i 2015. Tots aquests estudis, a més de les variables que representen les fonts de finançament polític, inclouen variables que controlen, a nivell de partit en uns casos i de país en uns altres, les característiques institucionals, econòmiques i polítiques que afecten els partits i la seva activitat financera. Els resultats obtinguts evidencien que els recursos econòmics que reben els partits polítics, i les seves fundacions en el cas d'Espanya, influeixen significativament en el seu nivell de deute bancari. No obstant això, mentre que, a França i Alemanya, més recursos sempre impliquen menys deute, a Espanya, està relació no sempre es compleix. La dependència bancària de les formacions polítiques espanyoles augmenta a mesura que creix el percentatge d'ingressos procedent d'algunes fonts de finançament privat, entre els quals destaquen les donacions que rep directament el partit i les donacions de persones jurídiques que reben les seves fundacions. Així mateix, es constata que l'efecte del finançament polític sobre el nivell d'endeutament bancari dels partits polítics està condicionat per factors institucionals i, especialment, per les característiques i restriccions pròpies del sistema de finançament de partits de cada país.

[es] En el ámbito de la financiación política, el endeudamiento bancario adquiere una gran relevancia debido a los riesgos que conlleva para el sistema democrático, como son la vulneración del principio de igualdad de oportunidades entre los partidos políticos o el menoscabo de su independencia respecto de los poderes económicos. En la presente tesis doctoral se estudia la financiación de los partidos políticos y su endeudamiento bancario siendo el objetivo principal identificar, a partir de la evidencia empírica, los factores que explican las dificultades financieras de los partidos políticos y su dependencia del crédito bancario. Con esta finalidad, después de iniciar la investigación con una contextualización general y teórica de los partidos políticos y, en especial, de sus estrategias y formas de financiación, se realizan tres estudios empíricos mediante la técnica de datos de panel. En el primer estudio se analiza la relación entre las diferentes fuentes de financiación política (públicas y privadas) y el recurso al crédito bancario de los partidos con representación en el Congreso de los Diputados entre los años 2000 y 2013. En el segundo estudio, para añadir valor a la investigación y proporcionar parámetros de referencia, se plantea el mismo análisis, pero desde una perspectiva comparada y, junto a las formaciones políticas españolas, se incluyen en el estudio a los partidos políticos con representación en el Parlamento francés y alemán. Es este caso, por motivos de disponibilidad de información, el período de análisis va desde el año 2003 hasta el 2013. Por último, en el tercer estudio, una vez puestas en evidencia las conexiones económicas que existen entre ambas entidades, la variable que se tiene en cuenta para explicar el endeudamiento bancario de los partidos políticos españoles son las donaciones recibidas por sus fundaciones entre 2007 y 2015. Todos estos estudios, además de las variables que representan las fuentes de financiación política, incluyen variables que controlan, a nivel de partido en unos casos y de país en otros, las características institucionales, económicas y políticas que afectan a los partidos y su actividad financiera. Los resultados obtenidos evidencian que los recursos económicos que reciben los partidos políticos, y sus fundaciones en el caso de España, influyen significativamente en su nivel de deuda bancaria. Sin embargo, mientras que, en Francia y Alemania, más recursos siempre implican menos deuda, en España, está relación no siempre se cumple. La dependencia bancaria de las formaciones políticas españolas aumenta a medida que crece el porcentaje de ingresos procedente de algunas fuentes de financiación privada, entre los que destacan las donaciones que recibe directamente el partido y las donaciones de personas jurídicas que reciben sus fundaciones. Asimismo, se constata que el efecto de la financiación política sobre el nivel de endeudamiento bancario de los partidos políticos está condicionado por factores institucionales y, especialmente, por las características y restricciones propias del sistema de financiación de partidos de cada país.