[ca] Durant l'excavació d'un túnel es produeixen una sèrie de desplaçaments al terreny, els quals tenen l'origen en la variació de l'estat d'esforços original. Segons del material i l'estat tensional del terreny, aquests desplaçaments seran en major o menor mesura de naturalesa elàstica, plàstica o de fluència (creep). En aquest Treball de Fi de Màster es modelarà un túnel excavat en un massís rocós en el qual es produeixen desplaçaments de fluència importants deguts a les seves propietats viscoses. El túnel de Marta – Giulia a Solignano presenta un tram que va ser monitoritzat durant la seva construcció. El tram estudiat, corresponent a la secció del km. 0+417.5, es troba envoltat d'un massís rocós conegut com a Flysch de Solignano, sobre el qual disposem d'una caracterització dels paràmetres elastoplàstics i del GSI en petits rangs, degut a la mateixa variabilitat trobada al camp. Aquests valors, i en especial el perfil de deformacions longitudinals (LDP) real, del que també disposem, ens han permès fer una anàlisi inversa per poder calibrar els paràmetres viscosos. S'han utilitzat models reològics per a poder simular la fluència adequadament, i s'han comparat tres tipus: Kelvin, Maxwell i Burgers. A més, s'han realitzat diverses anàlisis de sensibilitat, no només en els models viscosos sinó també en els elàstics i elastoplàstics. El model numèric s'ha fet mitjançant el programari d'elements finits CODE_BRIGHT. La simulació consisteix en una excavació en 3 dimensions (3D). El massís rocós s'ha modelat combinant l'elastoplasticitat de Mohr-Coulomb i la viscoelasticitat de Burgers. S'ha considerat en el model la presència d'un anell de sosteniment de formigó projectat (shotcrete) de 20 cm. S'ha considerat també la influència de la geometria de la secció, modelant una secció en forma de ferradura, a més de la clàssica circular, així com la influència de la quantitat d'elements i nodes a la malla.

[es] Durante la excavación de un túnel se producen una serie de desplazamientos en el terreno, los cuales tienen su origen en la variación del estado de esfuerzos original. Sin embargo, dependiendo del material y del estado tensional del terreno, estos serán en mayor o menor medida de naturaleza elástica, plástica o de fluencia (creep). En este Trabajo de Fin de Máster se modelará un túnel excavado en un macizo rocoso cuyas propiedades viscosas producen desplazamientos de fluencia importantes. El túnel de Marta – Giulia en Solignano presenta un tramo que fue monitoreado durante su construcción. El tramo estudiado, correspondiente a la sección del km. 0+417.5, se encuentra rodeado de un macizo rocoso conocida como Flysch de Solignano, sobre el cual disponemos de una caracterización de los parámetros elastoplásticos y del GSI en pequeños rangos, debido a la misma variabilidad encontrada en campo. Estos valores, y en especial el perfil de deformaciones longitudinales (LDP) real, del que también disponemos, nos han permitido realizar un análisis inverso para poder calibrar los parámetros viscosos. Se han utilizado modelos reológicos para poder simular la fluencia adecuadamente, y se han comparado tres tipos: Kelvin, Maxwell y Burgers. Además, se han realizado diversos análisis de sensibilidad, no solo en los modelos viscosos sino también en los elásticos y elastoplásticos. El modelo numérico se ha realizado mediante el software de elementos finitos CODE_BRIGHT. La simulación consiste en una excavación en 3 dimensiones (3D). El macizo rocoso se ha modelado combinando la elastoplasticidad de Mohr-Coulomb y la viscoelasticidad de Burgers. En el modelo se ha considerado la presencia de un anillo de sostenimiento de hormigón proyectado (shotcrete) de 20 cm. Se ha considerado también la influencia de la geometría de la sección, modelando una sección en forma de herradura, además de la clásica circular, así como la influencia de la cantidad de elementos y nodos en la malla.