[ca] L'estudi presenta l'evolució literària de Miquel Martí i Pol des dels seus inicis en llengua castellana, en què es va mantenir uns pocs anys, fins que, en començar a escriure en català, cregué que la literatura tenia també una funció eminentment social, un aspecte en què va créixer gràcies a les veus de literats locals i amb el temps, sobretot, de procedència europea. El poeta de Roda de Ter va tenir la voluntat de crear una literatura amb pretensions europeïtzants i amb una intenció de compromís, com es realitzava en molts països. Finalment, aquesta consciència social la fonamentà en l'ideari marxista en què va aprofundir teòricament. En la tesi es manifesten motius i temes recurrents a partir dels quals es crea l'imaginari martipolià. Es parteix dels anys 40 i s'acaba a inicis de la dècada dels setanta. Aquests motius i temes que es repeteixen permeten donar a conèixer pautes per a la interpretació dels poemes, no només fins als inicis dels setanta sinó que de vegades l'autor reprendrà les imatges en la poètica posterior. També s'hi manifesta l'evolució literària de Martí i Pol gràcies a la narrativa, els articles que publica i, a partir d'alguna de les activitats que duia a terme —conferències, Nova Cançó, comentaris cinematogràfics...—, com també en la correspondència que mantingué amb Jordi Sarsanedas, Anna Bracons, Antoni Pous, José Corredor-Matheos, Josep Pedreira i Francesc Vallverdú, entre d'altres. D'aquesta correspondència es deriven aspectes importants com la història dels llibres de poesia que va publicar, alguns d'aquests com es van arribar a perfer, els problemes que tingué en llur publicació; la datació més aproximada d'escriptura dels poemes, que aportaran, en algun cas, consideracions importants a l'hora de determinar realment l'evolució literària de l'autor. Fins i tot, permetria realitzar un canvi important a l'hora d'entendre l'evolució poètica de Martí i Pol; la problemàtica que li va suposar a nivell lingüístic la tasca de traductor... També es proporcionen pautes per entendre la narrativa del poeta, sobretot dels Contes de la Vila de R. i, sempre que és possible, es procura un distanciament de la biografia de l'autor per entendre i valorar la seva creació literària.

[es] La tesis presenta la evolución literaria de Miquel Martí i Pol desde sus inicios en lengua castellana, en la que escribió durante pocos años, hasta que, al empezar su andadura literaria en catalán, creyó que la literatura tenía una función preferentemente social. La idea le llegó de literatos locales, pero también, con el tiempo, le provino, sobre todo, de autores europeos. El poeta de Roda de Ter tuvo la voluntad de crear una literatura con raíces europeizantes y con una intención de compromiso, como se realizaba en muchos países. Finalmente, esta conciencia social se fundamentó en el ideario marxista en el cual profundizó teóricamente. En este estudio se analizan motivos y temas, a partir de los que se crea el imaginario literario de Martí I Pol. Se parte de los años 40 y acaba en los inicios de la década de los setenta. Estos motivos y temas permiten que conozcamos pautas que sirvan para la interpretación de los poemas, no sólo hasta los inicios de la década de los 70, sino que a veces el autor repetirá las imágenes utilizadas con posterioridad. También se manifiesta la evolución de Martí i Pol gracias a la narrativa, en los artículos que publica, en alguna de las actividades que llevaba a término —conferencias, Nova Cançó, comentarios cinematográficos...—, y también en la correspondencia que mantuvo con Jordi Sarsanedas, Anna Bracons, Antoni Pous, José Corredor-Matheos, Josep Pedreira y Francesc Vallverdú, entre otros. De esta correspondencia se derivan aspectos importantes como la historia de los libros de poesía que publicó, de algunos se presenta cómo los llegó a acabar, los problemas que tuvo hasta su publicación; la fecha aproximada a la escritura de los poemas que aportarán, en algún caso, consideraciones relevantes para poder determinar la evolución literaria del autor. Hasta permitiría realizar un cambio importante para entender la evolución poética de Martí i Pol; la problemática que le supuso a nivel lingüístico el trabajo como traductor... También se proporcionan pautas para entender la narrativa del poeta, sobre todo la de los Contes de la Vila de R. y, siempre que es posible, se procura un distanciamiento de la biografía del autor para entender y valorar su creación literaria.