[ca] El futbol, i concretament el F.C. Barcelona, ha estat un espai molt poc visitat per les ciències socials. Amb l'objectiu de trencar aquesta incomunicació sorgeix la idea de la tesi doctoral titulada: 'Futbol, metàfora d'una guerra freda', on, des de l'antropologia social i cultural, s'ha intentat fer un retrat del Barça i una aproximació acadèmica d'aquest fenomen social que trenqui amb els reduccionismes, els tòpics i el menyspreu que des del món universitari, sovint, s'ha dedicat al Barça i al món de l'esport en general. Per què el Barça ocupa tant d'espai social a Catalunya? Quina societat és aquesta on multitud de gent dedica una part important del seu temps a seguir la trajectòria d'un club de futbol? A emocionar-se amb els seus gols, les seves victòries o les seves derrotes? Per què s'articulen discursos nacionals en nom seu? Respondre i explicar correctament, amb rigor i de forma entenedora, aquestes i d'altres qüestions ha estat l'objectiu d'aquest estudi. Capítol rere capítol es van repassant i desxifrant tots els aspectes simbòlics i rituals que l'entorn blaugrana genera. Començant per una contextualització històrica del F.C. Barcelona i seguint per una anàlisi mitològica del club, la seva anàlisi com a símbol identitari i una lectura antropològica dels ritus que es generen al voltant de l'entitat blaugrana: partits de futbol, jornada de portes obertes, ofrena floral a en Rafael Casanova, els actes del centenari, la visita al Museu del Club, les celebracions de victòria, etc.La segona part de la tesi està dedicada a la interpretació dels ritus barcelonistes analitzant-los amb la mirada del que jo havia après dels clàssics de l'antropologia: Douglas, Durkheim, Geertz, Leach, Gluckman, Lévi-Strauss, Mauss, Radcliffe-Brown i Victor Turner, al qual vull fer una

[en] Football, and most precisely FC Barcelona (FCB), has been very much neglected by the social sciences. With the aim of breaking away from this isolation emerges the idea of the doctoral thesis titled: ' Football, metaphor of a cold war. An anthropological study of Barça', where, from the social and cultural anthropology, it has been tried to draw a portrait of Barça, as well as an academic approximation to this social phenomenon which breaks up with reductionisms, clichés, and the contempt shown by the university world to Barça and the world of sports in general.Why does Barça take up so much social space in Catalonia? What kind of society is this where thousands of people devote an important part of their time to follow the career of a football club? Where they get excited with their goals, their victories or defeats? Why are national speeches formulated in their name? To answer and explain correctly, with rigor and in an understandable way these and other questions has been the aim of this research.Chapter by chapter all the symbolic aspects and rituals that the 'bluereds' environment generates are being revised and deciphered. Beginning with a historical contextualisation of the FCB and following with a mythological analysis of the club; their analysis as an identity symbol, and an anthropological reading of the rites that are generated around the blaugrana sporting body (football matches, open doors days, floral offering to Rafael Casanova, the centennial ceremonies, the visit to the Museum of the club, the victory celebrations, etc.The second part of the thesis is devoted to the interpretation of the 'bluereds' rites analysing them with that gaze learnt from the classics of anthropology: Douglas, Durkheim, Geertz, Leach, Gluckman, Lévi-Strauss, Mauss, Radcliffe-B