[ca] El context històric present està marcat per una tendència parcial cap a la globalització. La tecnologia, els canals de distribució de la informació, l'economia financera, etc. operen en un àmbit que desborda els llindars de les fronteres estatals, circumstància que deixa impotents els governs per donar la resposta oportuna a molts dels desafiaments actuals. En aquest context, els problemes que ha d'afrontar la humanitat requereixen una actuació conjunta i compromesa, raó per la qual es fa imperatiu establir uns principis ètics compartits. Precisament aqueix és el propòsit del Projecte d'una Ètica Mundial, una iniciativa encetada per Hans Küng i plasmada en el document Cap a una ètica mundial: una declaració inicial, refrendada pel II Parlament de les Religions del Món. Tot i que el projecte és molt lloable, el fet que descanse en una fonamentació religiosa constitueix un element que pot generar resistències en aquells sectors de la societat que se situen al marge de la religiositat. Davant aqueixes reserves, tot mantenint la validesa del projecte, aquesta tesi es proposa oferir una fonamentació alternativa apel·lant a la condició espiritual de l'ésser humà. L'espiritualitat constitueix una dimensió humana que va lligada a la transcendència i a la necessitat de trobar un sentit a l'existència més enllà de les consideracions merament materials. L'ésser humà és un homo spiritualis, i si renunciant a la religió renuncia a l'espiritualitat empobrirà la seua vida. Sathya Sai Baba representa una figura destacada en el món de l'espiritualitat. Les ensenyances d'aquest mestre espiritual contemporani poden oferir una fonamentació robusta per al mateix propòsit d'apostar per uns principis ètics compartits. La seua obra filosòfica, el seu missatge espiritual, la seua proposta educativa basada en la noció d'Educære, i sobretot el seu mateix exemple vital han servit i segueixen servint d'inspiració per a milions de persones d'arreu del món. Les seues ensenyances abracen qüestions relacionades amb l'autoindagació, la unitat de totes les religions o el servici desinteressat, però l'èmfasi descansa en la proposta d'uns valors ètics compartits per tot el gènere humà. Veritat, rectitud, pau interior, amor i no-violència constitueixen cinc valors en els quals poden quedar condensats tota la resta. Segons Sathya Sai Baba, viure d'acord a aqueixos valors és el resultat d'una recerca interior per mitjà de la qual l'ésser humà es reconeix a si mateix com quelcom molt més ample i complet que la identitat individual. Per tant, l'interès primer i definitori del seu missatge és el de la vivència de la pròpia realitat profunda, perquè a la vivència d'aqueixa realitat li és inherent un estat de consciència impregnat pels valors humans. En definitiva, el cultiu de l'espiritualitat, posant com a exemple les ensenyances de Sathya Sai Baba, pot constituir un element clau per assumir una ètica mundial capaç de donar resposta als desafiaments que ha d'afrontar la humanitat.

[es] El contexto histórico presenta está marcado por una tendencia parcial hacia la globalización. La tecnología, los canales de distribución de la información, la economía financiera, etc. operan en un ámbito que desborda los límites de las fronteras estatales, circunstancia que deja impotentes a los gobiernos para dar la oportuna respuesta a muchos de los desafíos actuales. En este contexto, los problemas que debe afrontar la humanidad requieren una actuación conjunta y comprometida, razón por la cual se hace imperativo establecer unos principios éticos compartidos. Precisamente ese es el propósito del Proyecto de una Ética Mundial, una iniciativa promovida por Hans Küng y plasmada en el documento Hacia una ética mundial: una declaración inicial, refrendada por el II Parlamento de las Religiones del Mundo. A pesar de que el proyecto es muy loable, el hecho de que descanse en un fundamento religioso constituye un elemento que puede generar resistencias en aquellos sectores de la sociedad que se sitúan al margen de la religiosidad. Ante estas reservas, y manteniendo la validez del proyecto, esta tesis propone ofrecer una fundamentación alternativa apelando a la condición espiritual del ser humano. La espiritualidad constituye una dimensión humana que va ligada a la transcendencia y a la necesidad de encontrar un sentido a la existencia más allá de los requerimientos materiales. El ser humano es un homo spiritualis, y si renunciando a la religión renuncia a la espiritualidad empobrecerá su vida. Sathya Sai Baba representa una figura destacada en el mundo de la espiritualidad. Las enseñanzas de este maestro espiritual contemporáneo pueden ofrecer un fundamento robusto para el mismo propósito de apostar por unos principios éticos compartidos. Su obra filosófica, su mensaje espiritual, su propuesta educativa basada en la noción de Educære, y sobretodo su mismo ejemplo vital han servido y siguen sirviendo de inspiración a millones de persones de todo el mundo. Sus enseñanzas abarcan cuestiones relacionadas con la autoindagación, la unidad de todas las religiones o el servicio desinteresado, pero el énfasis descansa en la propuesta de unos valores éticos compartidos por todo el género humano. Verdad, rectitud, paz interior, amor y no-violencia constituyen cinco valores en los que pueden condensados todos los demás. Según Sathya Sai Baba, vivir de acuerdo con esos valores es el resultado de una búsqueda interior por medio de la cual el ser humano se reconoce a sí mismo como algo mucho más amplio y completo que la identidad individual. Por tanto, el primer y más definitorio interés de su mensaje es el de la vivencia de la propia realidad profunda, porque a la vivencia de esa realidad le es inherente un estado de conciencia impregnado de los valores humanos. En definitiva, el cultivo de la espiritualidad, poniendo como ejemplo las enseñanzas de Sathya Sai Baba, puede constituir un elemento clave para asumir una ética mundial capaz de dar respuesta a los desafíos que debe afrontar la humanidad.