[ca] La neoliberalització i la mercantilització de la fertilitat han tingut un gran impacte en les conceptualitzacions i les possibilitats del parentiu. A través del cas de l'Ana Obregón, que va causar gran controvèrsia en 2023 a Espanya, aquest article examina com els components de les tècniques de reproducció assistida, com la gestació per substitució transnacional, la donació d'esperma i la reproducció pòstuma, no sols estan responent a les formes en què es percep i practica la creació de famílies, sinó que també les estan canviant. Seguint els passos de les aportacions feministes s'adopta una perspectiva que qüestiona com el parentiu es reinsereix en els nous contextos en els quals predominen les TRA. Per l'anàlisi exploro les percepcions públiques d'aquest cas transmeses en la premsa i mitjans socials per comprendre com es construeixen i duen a terme les narratives entorn del parentiu, la gestació subrogada, la reproducció pòstuma i l'avitat/maternitat. Des d'un marc conceptual de recerca narrativa pretén demostrar com aquest cas exemplifica una estratègia alternativa de construcció familiar que es torna disruptiva en inserir-se en les noves possibilitats que permet l'ecosistema reproductiu global. Aquest article també pretén comprometre's amb la literatura existent en la intersecció de les TRA i el parentiu per a oferir una via diferent més enllà de la bibliografia clàssica angloamericana. Observant com els cossos de les dones passen de l'esfera privada a la pública quan està implicada la maternitat, exploro com les normes, les subjectivitats i les dinàmiques de poder es transmeten en el discurs públics.

[en] The neoliberalisation and marketisation of fertility have had – and continue to have – tremendous impact on conceptualizations and affordances of kinship. Through the case of Ana Obregón, which caused great controversy in 2023 in Spain, this project examines how ART components such as transnational surrogacy, sperm donation and posthumous reproduction are not only responding to, but also changing, the ways in which family-making is perceived and practised. Following the steps of feminist contributions to the field, this lens interrogates how kinship, a traditional anthropological theme and key social system, is reinserted in new contexts where ARTs predominate. To answer these questions, I explore the public perceptions of this case conveyed in both the press and social media in order to understand how narratives surrounding kinship, surrogacy, posthumous reproduction, and grand/motherhood are constructed and carried out. From a narrative research conceptual framework, a digital ethnography seeks to demonstrate how this case interrogates common sense and exemplifies an alternative family-building strategy which also becomes disruptive as it is inserted into new possibilities allowed by global third-party reproduction. This project also seeks to engage with the existing literature at the intersection of ARTs and kinship to offer a different avenue beyond the classic Anglo-American bibliography. Looking at how women's bodies shift from private to public sphere when and where childbearing is involved, I explore how subjectivities and asymmetries are conveyed in the public discourse, thus highlighting the power of a single case study to reflect normative attitudes and sociocultural debates.