BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] En aquest article s'exposen orientacions i posicionaments vers la didàctica de les arts plàstiques. En aquest sentit, s'argumenta que les propostes pedagògiques d'aquesta àrea han d'activar processos d'aprenentatge que potenciïn la sensibilitat i el pensament crític, des d'una visió integral i holística per a considerar l'àrea una via cap al coneixement, allunyada de les manualitats.

[es] En el presente artículo se exponen orientaciones y posicionamientos respecto a la didáctica de las artes plásticas. En este sentido se argumenta que las propuestas pedagógicas de este área deben activar procesos de aprendizaje que potencien la sensibilidad y el pensamiento crítico, desde una visión integral y holística para considerar el área una vía hacia el conocimiento, alejada de las manualidades.
[ca] L'avaluació dels plans docents dels diferents graus relacionats amb l'estudi de l'Art pretén millorar la qualitat d'aquests. El gradual establiment d'uns paràmetres de qualitat de les guies docents que regulen cada assignatura universitària millorarà els resultats acadèmics d'aquestes matèries, tot augmentant el prestigi i consideració social dels professionals d'aquestes àrees. Amb aquest propòsit de millora, s'ha aplicat la rúbrica d'avaluació a algunes matèries dels estudis en Belles arts i Conservació i Restauració. Segons l'anàlisi realitzada seran diversos els elements a millorar en aquestes guies, com l'adequada definició de recursos d'aprenentatge, la valoració de nous models d'avaluació i revisió i la concreció de les matèries cap al món laboral. L'ús d'aquestes rúbriques per al progrés de la qualitat educativa pot millorar, de manera paral·lela, la devaluació que sofreix l'educació artística.

[es] La evaluación de los planes docentes de los distintos grados relacionados con el estudio del Arte pretende mejorar la calidad de los mismos. El gradual establecimiento de unos parámetros de calidad de las guías docentes que regulan cada asignatura universitaria mejorará los resultados académicos de estas materias, aumentando el prestigio y consideración social de los profesionales de estas áreas. Con este propósito de mejora, se ha aplicado la rúbrica de evaluación a algunas materias de los estudios en Bellas Artes y Conservación y Restauración. Según el análisis realizado serán varios los elementos a mejorar en estas guías, como la adecuada definición de recursos de aprendizaje, la valoración de nuevos modelos de evaluación y revisión y la concreción de las materias hacia el mundo laboral. El uso de estas rúbricas para el progreso de la calidad educativa puede mejorar, de forma paralela, la devaluación que sufre la educación artística.
[ca] Aquest article fa una revisió de certes seccions de la Vida de Macrina i Sobre l'ànima i la resurrecció, obres de Gregori de Nisa que aborden la figura de la seva germana Macrina. L'objectiu és aturar-nos en el concepte del que és simple: a la Vida constitueix el rerefons de la proposta de vida filosòfica basada en la humilitat i Sobre l'ànima la simplicitat constitueix la nota definitòria de l'ànima. Així mateix, s'intenta posar en relleu la importància de la figura de Macrina, el rol exercit per una dona al segle IV a Capadòcia. Sens dubte, Macrina és una d'aquelles dones del món tardoantic que es va ocupar de la filosofia, en tant que una forma de vida i producció especulativa del pensament, i va buscar unir tots dos aspectes en la unicitat i simplicitat que demostren la semblança amb la divinitat.

[es] El presente artículo realiza una revisión de ciertas secciones de la Vida de Macrina y Sobre el alma y la resurrección, obras de Gregorio de Nisa que abordan la figura de su hermana Macrina. El objetivo es detenernos en el concepto de lo simple: en la Vida constituye el trasfondo de la propuesta de vida filosófica basada en la humildad y en Sobre el alma la simpleza constituye la nota definitoria del alma. Asimismo, se intenta poner de relieve la importancia de la figura de Macrina, el rol desempeñado por una mujer en el siglo IV en Capadocia. Sin duda, Macrina es una de esas mujeres del mundo tardoantiguo que se ocupó de la filosofía, en tanto una forma de vida y producción especulativa del pensamiento, y buscó unir ambos aspectos en la unicidad y simplicidad que demuestran la semejanza con la divinidad.
[ca] Aquest article és el resultat d'una investigació exploratòria sobre art públic al parc ashb-o-Ātash de Teheran.Estudia la forma en què els tres elements del disseny, el lloc i la matèria afecten la participació del públic amb les obres d'art públic.La investigació s'ha realitzat mitjançant mètodes qualitatius, és a dir, observacions i enquestes discretes.Les obres d'art s'han identificat a partir d'especificacions extretes de l'anàlisi del discurs dels conceptes d publicitat i d'autoria en art públic.A partir d'aleshores, les característiques de les mostres visuals s'han processat mitjançant anàlisi de clústers pel que fa al disseny, el lloc i la matèria per comparar-los i relacionats amb els resultats de les observacionsde la participació de l'audiència.Els resultats proposen una correlació entre els temes de les obres d'art i la participació del públic al parc de Āb-o-Ātash.

[es] Este artículo es el resultado de una investigación exploratoria sobre arte público en el parque Āb-o-Ātash en Teherán.Investiga la forma en que los tres elementos de diseño, sitio y tema afectan la participación de la audiencia con las obras de arte público.La investigación se ha llevado a cabo a través de métodos cualitativos, a saber, observaciones y encuestas discretas. Las obras de arte se han identificado en base a especificaciones extraídas del análisis del discursode los conceptos de publicidad y autoría en el arte públicoA partir de entonces, las características de las muestras visuales se han procesado a través del análisis de conglomerados con respecto al diseño, el sitio y el tema para ser comparados y relacionados con los resultados de las observaciones del compromiso de la audiencia.Los resultados proponen una correlación entre los temas de las obras de arte y la participación del públicoen el parque Āb-o-Ātash.
[ca] L'evolució del sector alimentari ha anat aparellat a noves necessitats socials; en aquest procés, el consumidor ha passat de ser un agent passiu a cobrar consciència del seu poder i possibilitats d'acció, obligant a la producció alimentària a considerar en la seva oferta qüestions més enllà del preu o la conveniència. L'etiquetatge és bona mostra d'aquesta evolució; inquietuds mediambientals, de salut, ètiques, etc. s'han imposat i cada dia són més importants. L'autor reflexiona sobre les raons darrere d'aquest fenomen, entre les quals estan la pròpia evolució de la societat, els mitjans d'informació i les noves tecnologies.

[es] La evolución del sector alimentario ha ido pareja a nuevas necesidades sociales; en este proceso, el consumidor ha pasado de ser un agente pasivo a cobrar conciencia de su poder y posibilidades de acción, obligando a la producción alimentaria a considerar en su oferta cuestiones más allá del precio o la conveniencia. El etiquetado es buena muestra de esta evolución; inquietudes medioambientales, de salud, éticas, etc. se han impuesto y cada día son más importantes. El autor reflexiona sobre las razones detrás de este fenómeno, entre las que están la propia evolución de la sociedad, los medios de información y las nuevas tecnologías.
[ca] L'article presenta el programa de tutoria entre iguals que es va posar en marxa el curs 2009-2010 en el marc del Pla d'acció tutorial de la Facultat d'Economia i Empresa, i una part dels resultats del procés d'avaluació dut a terme. La incorporació de la figura de l'alumne tutor en la política tutorial del centre tenia com un dels seus objectius principals incrementar la motivació i l'aprenentatge d'alumnes de cursos superiors mitjançant la seva implicació en activitats extracurriculars vinculades a la titulació. L'estudi va voler copsar quin impacte té participar com a company tutor en el procés de formació, mitjançant la tècnica de la discussió de grup i una enquesta per qüestionari. Els resultats apunten que la tutoria entre iguals repercuteix en l'aprenentatge, de manera que beneficia els alumnes tutors en l'adquisició de competències comunicatives i en l'accés a recursos de la universitat fins aleshores desconeguts.

[es] El art&iacute;culo presenta el programa de la tutor&iacute;a entre iguales que se pone en marcha el curso 2009-2010 en el marco del Plan de Acci&oacute;n Tutorial de la Facultad de Econom&iacute;a y Empresa, y una parte de los resultados del proceso de evaluaci&oacute;n llevado a cabo. La incorporaci&oacute;n de la figura del alumno tutor en la pol&iacute;tica tutorial del centro ten&iacute;a como uno de sus objetivos principales incrementar la motivaci&oacute;n y aprendizaje de alumnos de cursos superiores mediante su implicaci&oacute;n en actividades extracurriculares vinculadas a la titulaci&oacute;n. El estudio quiso captar el impacto que tiene participar como compa&ntilde;ero tutor en el proceso de formaci&oacute;n, mediante la t&eacute;cnica de la discusi&oacute;n de grupo y una encuesta por cuestionario. Los resultados apuntan que la tutor&iacute;a entre iguales repercute en su aprendizaje, beneficiando a los alumnos tutores en la adquisici&oacute;n de competencias comunicativas y en el acceso a recursos de la universidad, hasta el momento desconocidos.
[ca] Aquest article explora la relació entre el cabell i el poder mitjançant una narrativa col·laborativa i performàtica, prenent inspiració en la il·lustració de Marco Melgrati 'Talla'l!', un homenatge a les protestes de les dones iranianes. Reconegudes per fomentar l'empatia, les narratives tenen el potencial de remodelar percepcions ontològiques i enfrontar les limitacions de l'ús convencional de les 'dades' i la 'teoria' en la recerca. La nostra història de recerca abraça aquests elements, revelant percepcions no només relacionades amb el cabell i el poder, sinó també les emocions incorporades que influeixen en el procés. Arrelats en la narrativa especulativa de Donna Haraway, desafiem la noció de la narració com a mitjà per crear ordre, destacant com la escriptura fantàstica entrellaça de manera única allò personal i allò polític. La dimensió transcultural obtinguda a través de la nostra col·laboració internacional (tres autores blanques de Finlàndia, Estats Units i l'Iran) afegeix capes de tensió, portant el cabell/poder en diverses direccions i descobrint percepcions que, d'una altra manera, serien inassolibles, fomentant així una participació transformadora amb el tema.

[es] Este artículo explora la relación entre el cabello y el poder a través de una narrativa colaborativa y performática, inspirada en la ilustración de Marco Melgrati '¡Córtalo!', un tributo a las protestas de las mujeres iraníes. Reconocidas por fomentar la empatía, las narrativas tienen el potencial de remodelar percepciones ontológicas y enfrentar las limitaciones del uso convencional de los 'datos' y la 'teoría' en la investigación. Nuestra historia de investigación abarca estos elementos, revelando percepciones no solo relacionadas con el cabello y el poder, sino también con las emociones incorporadas que influyen en el proceso. Arraigados en la narrativa especulativa de Donna Haraway, desafiamos la noción de la narración como un medio para crear orden, resaltando cómo la escritura fantástica entrelaza de manera única lo personal y lo político. La dimensión transcultural obtenida a través de nuestra colaboración internacional (tres autoras blancas de Finlandia, Estados Unidos e Irán) añade capas de tensión, llevando el cabello/poder en direcciones diversas y descubriendo percepciones de otro modo inalcanzables, fomentando así una participación transformadora con el tema.
[ca] La racionalitat neoliberal habita l'Estat, les institucions, els cossos, les ments i les subjectivitats. Per a assegurar la seva hegemonia, utilitza diversos aparells, com el propi sistema penal i el seu mecanisme primari de criminalització. La recerca selecciona una de les seves repercussions: la repressió legislativa dels comportaments relacionats amb el patrimoni. Per tant, el treball busca examinar si els projectes de llei relatius als delictes contra la propietat, presentats en la 56a legislatura del Congrés Nacional del Brasil (2019-2022), serveixen a aquest propòsit i si fan explícit el funcionament pràctic del neoliberalisme. L'objectiu és, en primer lloc, comprendre com opera el càstig sota la racionalitat neoliberal i com l'Estat adopta aquesta última per a executar la primera; i després analitzar les propostes normatives per a explicitar i ratificar trets vinculats a la raó hegemònica. La metodologia consisteix en una anàlisi documental, una anàlisi legislativa i una revisió bibliogràfica. Es va poder constatar que els projectes, entre altres explicacions, recollien una racionalitat neoliberal marcada pel reclam de més càstig i una lògica de criminalització de la pobresa i individualització de la responsabilitat. A més, altres tendències observables són la falta de fonamentació empírica, el discurs del pànic social, els baixos índexs d'aprovació i la recurrència de casos cada vegada més específics i puntuals

[es] La racionalidad neoliberal habita el Estado, las instituciones, los cuerpos, las mentes y las subjetividades. Para asegurar su hegemonía, utiliza diversos aparatos, como el propio sistema penal y su mecanismo primario de criminalización. La investigación selecciona una de sus repercusiones: la represión legislativa de los comportamientos relacionados con el patrimonio. Por lo tanto, el trabajo busca examinar si los proyectos de ley relativos a los delitos contra la propiedad, presentados en la 56ª legislatura del Congreso Nacional de Brasil (2019-2022), sirven a este propósito y si hacen explícito el funcionamiento práctico del neoliberalismo. El objetivo es, en primer lugar, comprender cómo opera el castigo bajo la racionalidad neoliberal y cómo el Estado adopta esta última para ejecutar la primera; y luego analizar las propuestas normativas para explicitar y ratificar rasgos vinculados a la razón hegemónica. La metodología consiste en un análisis documental, un análisis legislativo y una revisión bibliográfica. Se pudo constatar que los proyectos, entre otras explicaciones, recogían una racionalidad neoliberal marcada por el reclamo de más castigo y una lógica de criminalización de la pobreza e individualización de la responsabilidad. Además, otras tendencias observables son la falta de fundamentación empírica, el discurso del pánico social, los bajos índices de aprobación y la recurrencia de casos cada vez más específicos y puntuales.
[ca] En aquest treball em proposo examinar el documental Ayênan (2018), una producció audiovisual suïsso-colombiana. L'espai documentat és la zona amazònica de Colòmbia, compresa des dels Andes fins la baixa Amazònia. Ayênan és el resultat d'un treball col·lectiu en el que participen membres de els comunitats ancestrals Inga, Quillasinga, Siona, Kamënstá, Aza i Nasa, habitants de la regió. Produit en el marc d'un projecte el propòsit del qual és l'intercanvi de sabers —mentre que els membres de la comunitat aprenen a utilitzar càmeres i drons, l'equip de filmació adquireix coneixement sobre la zona habitada d'aquestes comunitats—, l'aproximació al territori, incloent algunes de les imatges, es troba mediada per les cultures de les comunitats ancestrals. Tenint en compte això, aquest treball analitza la representació d'entitats humanes i no humanes, a la recerca d'indicis de noves estructures de comprensió/ percepció del món o, dit des d'una perspectiva decolonial, indicis d'una reconstitució gnoseològica i estètica.

[es] En este trabajo me propongo examinar el documental Ayênan (2018), una producción audiovisual suizo-colombiana. El espacio documentado es la zona amazónica de Colombia, la cual va desde los Andes hasta la baja Amazonia. Ayênan es el resultado de un trabajo colectivo en el que participan miembros de las comunidades ancestrales Inga, Quillasinga, Siona, Kamënstá, Awa y Nasa, habitantes de la región. Producido en el marco de un proyecto cuyo propósito es el intercambio de saberes —mientras miembros de la comunidad aprenden a emplear las cámaras y drones, el equipo de filmación aprende acerca de la zona habitada por estas comunidades—, la aproximación al territorio, incluyendo algunas de las imágenes, se encuentra mediada por las culturas de las comunidades ancestrales. Atendiendo a lo anterior, en este trabajo analizo la representación de entidades humanas y no humanas, en la búsqueda de indicios de nuevas estructuras de comprensión/percepción del mundo o, dicho desde una perspectiva decolonial, indicios de una reconstitución gnoseológica y aestésica.
[ca] L'article discuteix la interpretació dels resultats presentats al treball publicat al número 225 d'Scripta Nova després d'analitzar els antecedents del mateix. La discussió s'estableix en un doble pla, per un costat es discrepa en termes terminològics, teòrics i conceptuals i, per l'altre, en termes metodològics i d'interpretació dels resultats. Es discuteix especialment sobre la interpretació de dos conceptes encunyats per l'autor del present article el 1995 (l'arc agrícola) i el 1997 (el tercer boom turístic) així com sobre l'ús de variables presents al sòl rústic (edificis aïllats) per a validar o refutar conceptes i definicions manifestades especialment en sòl urbà i urbanitzable.

[es] El artículo discute la interpretación de los resultados presentados en el trabajo publicado en el número 225 de Scripta Nova tras analizar los antecedentes del mismo. La discusión se establece en un doble plano, por un lado se discrepa en términos terminológicos, teóricos y conceptuales y, por otro, en términos metodológicos y de interpretación de resultados. Se discute especialmente sobre la interpretación de dos conceptos acuñados por el autor del presente artículo en 1995 (el arco agrícola) y 1997 (el tercer boom turístico) y sobre el uso de variables presente en el suelo rústico (edificios aislados) para validar o refutar conceptos y definiciones manifestadas especialmente en el suelo urbano y urbanizable.
[ca] Avui l'expressió "i família tota" és percebuda com una fórmula habitual de cloenda de les enumeracions de familiars pròpies de les esqueles mortuòries. Tanmateix, si retrocedim un segle, aquesta funció l'ocupava "i demés família" (o "i demés parents"), com a resultat d'una interferència que atorgava a aquest indefinit el valor del cognat castellà, en detriment del significat genuí. Fabra, en la seua tasca de depuració de l'idioma, va pouar en la llengua medieval una solució substitutòria. En el present article, comencem per resseguir en els textos del Mestre els diversos estadis pels quals va passar la proposta, que s'inicia com a "i els parents tots", esdevé "i parents tots" (en convivència amb "i tots altres parents") i desemboca en "i família tota". A continuació, a través del despullament del Corpus Informatitzat del Català Antic, establim els fonaments medievals de la construcció amb "tot" posposat i analitzem quins contextos podien legitimar que s'hi ometés l'especificador. Finalment, mitjançant el buidatge del Corpus Textual Informatitzat de la Llengua Catalana, mostrem el progrés en la implantació de la proposta de Fabra a partir de la publicació de la Gramàtica catalana de 1918 i constatem que som davant un èxit més del procés de normativització.

[es] Hoy la expresión "i família toda" es percibida como una fórmula habitual de conclusión de las enumeraciones de familiares propias de las esquelas mortuorias. Aun así, si retrocedemos un siglo, esta función lo ocupaba "i demés família" (o "i demés parents"), como resultado de una interferencia que otorgaba a este indefinido el valor del cognato castellano, en detrimento del significado genuino. Fabra, en su tarea de depuración del idioma, encontró en la lengua medieval una solución sustitutoria. En el presente artículo, empezamos por reseguir en los textos del Maestro los diversos estadios por los cuales pasó la propuesta, que se inicia como "i els parents tots", llega a "i parents tots" (en convivencia con "i tots altres parents") y desemboca en "i família tota". A continuación, a través del vaciado del Corpus Informatizado del Català Antic, establecemos las bases medievales de la construcción con "tot" pospuesto y analizamos qué contextos podían legitimar que se omitiera el especificador. Finalmente, mediante el vaciado del Corpus Textual Informatizado de la Lengua Catalana, mostramos el progreso en la implantación de la propuesta de Fabra a partir de la publicación de la Gramática catalana de 1918 y constatamos que estamos ante un éxito más del proceso de normativización.
[ca] Aquest article reflexiona sobre l'Associació Canadenca de Literatura Comparada amb motiu del seu 50 aniversari. La primera part de l'article detalla dues petites activitats que l'associació va organitzar per a actualitzar la seva constitució i preparar l'aniversari. La segona i la tercera part identifiquen estudis rellevants que tracten aspectes clau de l'experiència de la associació: traducció, globalització i literatura universal. L'article situa la literatura comparada canadenca com una zona de traducció i presenta el treball de Sherry Simon i Billy Rae Belcourtcom exemplar en la personificació i resposta als límits, tensions i desafiaments que enfrontem.

[es] Este artículo reflexiona sobre la Asociación Canadiense de Literatura Comparada, la cual está próxima a celebrar su 50 aniversario. La primera parte del artículo detalla dos pequeños eventos experimentales que llevó a cabo la asociación para actualizar su constitución y prepararse para su aniversario, mientras que la segunda y la tercera parte identifican investigaciones relevantes que abordan vectores clave de la experiencia de la asociación: traducción, globalización y Literatura mundial. Sitúa a la literatura comparada canadiense como una zona de traducción y explica cómo el trabajo de Sherry Simon y Billy Rae Belcourt son ejemplos paradigmáticos que encarnan y responden a los límites, tensiones y retos con los que nos encontramos.
[ca] En l'actual procés d'aprofundiment democràtic que està experimentant la regió, amb governs de perfil progressista o d'esquerres, l'emergència de la problemàtica social ha esdevingut un original i prometedor camp de lluita. Tot plegat planteja nous desafiaments teòrics i conceptuals que desafien la noció clàssica de democràcia. L'esgotament de la mediació realitzada per la classe política i els partits fa possible el sorgiment d'escenaris en què la ciutadania i els moviments socials busquen espais més amplis d'interlocució en un context marcat per conflictes polítics i socials recurrents al voltant dels interessos contraposats existents a la societat. En aquest marc, el present text procura reflexionar sobre el paper dels moviments social, específicament, del moviment estudiantil, en l'ampliació de les pràctiques democràtiques i en la formulació de polítiques públiques que estiguin adreçades a atendre les necessitats de la població.

[es] En el actual proceso de profundización democrática que experimenta la región, con gobiernos de perfil progresista o de izquierda, la emergencia de la problemática social se ha transformado en un original y auspicioso campo de luchas, lo cual coloca nuevos desafíos teóricos y conceptuales que interpelan la noción clásica de democracia. El agotamiento de la mediación realizada por la clase política y los partidos posibilitan el surgimiento de escenarios en que la ciudadanía y los movimientos sociales buscan mayores espacios de interlocución en un contexto marcado por conflictos políticos y sociales recurrentes de los intereses contrapuestos existentes en la sociedad. En ese marco, el presente texto procura reflexionar sobre el papel de los movimientos sociales, específicamente el movimiento estudiantil, en la ampliación de las prácticas democráticas y en la formulación de políticas públicas que busquen atender las necesidades de la población.