[ca] La present tesi doctoral té com a fenomen d'interès l'esdevenir lèxic-semàntic que, des d'una perspectiva diacrònica, ha tingut un grup de gentilicis i etnònims relacionats amb algunes parts de l'Amèrica colonial espanyola entre el segle XVI i la primera meitat del segle XIX. Donada aquesta preocupació general, la recerca presentada en aquest document s'articula sobre la base de tres objectius centrals. El primer d'aquests condueix a reportar, amb un afany monogràfic, la història de les formes lèxiques d'una selecció de gentilicis i etnònims i la seva respectiva successió de significats a través d'una cerca en textos produïts, en el rang temporal ja esmentat, en la metròpoli peninsular i en terres americanes, sigui com a cròniques d'Índies sigui com a relacions geogràfiques i de viatges. Un segon objectiu apunta, a partir dels esbrinaments empírics i la interpretació de les dades obtingudes (i de la deguda consideració dels contextos sociohistòrics), a oferir consideracions sobre la forma en què l'aparició i ús dels gentilicis i etnònims pot ajudar a entendre, com a correlat lingüístic, la manera en què es va anar gestant una seqüència d'identitats col·lectives en la història de les colònies espanyoles a Amèrica. El tercer i últim objectiu és discutir la possibilitat que els gentilicis i etnònims puguin comprendre's com a part d'una categoria onomasiològica més àmplia, que, en la present tesi, ha de dir-se denominacions poblacionals. Un aspecte essencial és la construcció d'un corpus històric representatiu, capaç de satisfer els criteris diacrònics, diatòpics i de tipus de document assenyalats línies a dalt. Així, part d'aquesta tesi també es troba orientada a la construcció d'un corpus ad hoc, que pugui oferir instàncies d'ús al llarg dels eixos diacrònic, diatòpic i textual-disciplinar. Coherentment amb els propòsits de la recerca, el corpus congrega cròniques d'Índies, d'una banda, i, d'altra banda, relacions geogràfiques i de viatges, produïdes entre el segle XVI i la primera meitat del segle XIX, sigui a l'Espanya peninsular sigui en el Virregnat de Nova Espanya i territoris pròxims, a més dels espais una vegada pertanyents al Virregnat del Perú. L'elecció dels gèneres textuals respon al primerenc interès etnogràfic compartit per tots dos tipus de documents. Es va aprofitar la plataforma virtual SketchEngine per a allotjar material i per a la utilització de l'opcions de cerca d'aquesta eina. Una posterior fase de consulta va incloure la confrontació de les dades del nostre corpus amb els textos disponibles en dos corpus de referencia, el Corpus del Diccionario histórico de la lengua española (CDH) y el Corpus Diacrónico y Diatópico del Español de América (CORDIAM), i les descripcions metalingüístiques allotjades en el Nuevo Tesoro Lexicográfico de la Lengua Española (NTLLE), a fi de contrastar, confirmar i fins i tot ampliar les perspectives històriques del lèxic estudiat. La tesi es troba fortament guiada per la hipòtesi que, en els contextos colonials hispanoamericans, com a part del reaprofitament de certes identitats indígenes locals i la gestació d'altres produïdes a conseqüència de l'establiment de societats espanyoles en el continent, van resultar freqüents, al llarg del territori, la resemantització de etnònims com a gentilicis i l'involucrament de perspectives geopolítiques (europees en la formació d'identitats colonials a la regió. A la llum, llavors, d'aquestes troballes, s'insisteix sovint en la tesi en la conveniència de la proposta sorgida aquí: la categorització dels gentilicis i etnònims dins d'un continuum de denominacions poblacionals. Es busca oferir d'aquesta manera una aportació a la reflexió semasiològica i onomasiològica respecte al pas fluid entre continguts semàntics estretament vinculats i una aportació a la classificació terminològica de tots dos tipus de peces lèxiques, de cara a un aprofitament (meta)lingüístic i sociohistòric.

[es] La presente tesis tiene como fenómeno de interés el desarrollo léxico-semántico que, desde una perspectiva diacrónica, ha experimentado un grupo de gentilicios y etnónimos alusivos a ciertas partes de la América colonial hispana entre el siglo XVI y la primera mitad del XIX. La investigación presentada en este documento se articula sobre la base de tres objetivos centrales. El primero de estos conduce a historiar las formas léxicas de una selección de gentilicios y etnónimos y su respectiva sucesión de significados a través de una pesquisa en textos producidos, en el rango temporal ya mencionado, en la metrópolis peninsular y en tierras americanas. Un segundo objetivo apunta a ofrecer alcances sobre la forma en que la aparición y uso de los gentilicios y etnónimos puede ayudar a entender, a modo de correlato lingüístico, la manera en que fue gestándose una serie de identidades colectivas en la historia de las colonias españolas en América. El tercer objetivo es el de discutir la posibilidad de que los gentilicios y etnónimos puedan comprenderse como parte de una categoría onomasiológica más amplia, que, en el marco de la presente tesis, ha de llamarse denominación poblacional. Un aspecto indispensable en el estudio que aquí se presenta es la construcción de un corpus histórico representativo, capaz de satisfacer los criterios diacrónicos, diatópicos y de tipo de documento señalados líneas arriba. Dada esta dimensión, parte de la tesis se encuentra igualmente orientada a la construcción de un corpus ad hoc, destinado a ofrecer instancias de uso diversas a lo largo de los ejes diacrónico, diatópico y textual-disciplinar. Este congrega, entonces, crónicas de Indias, por una parte, y, por la otra, de relaciones geográficas y de viaje, producidas entre el siglo XVI y la mitad del XIX, tanto en la España peninsular como en el Virreinato de Nueva España y territorios aledaños, además de aquellos alguna vez pertenecientes al Virreinato del Perú. Como consecuencia del afán diacrónico ya mencionado, la discusión de los hallazgos ha de entenderse, asimismo, a la par de contemplaciones sociales y políticas con respecto a la construcción histórica de una serie de identidades étnicas, nacionales y regionales a lo largo de la Hispanoamérica colonial. La investigación se encuentra fuertemente guiada por la hipótesis de que, en los contextos coloniales hispanoamericanos, ante el reaprovechamiento de determinadas identidades indígenas locales y la gestación de otras más como producto del establecimiento de sociedades hispánicas en el continente, resultaron frecuentes, a lo largo del territorio, la resemantización de etnónimos como gentilicios y el involucramiento de perspectivas geopolíticas europeas en la formación de identidades colectivas en la región. A la luz, por ende, de tales hallazgos, se insiste a menudo en la tesis en la conveniencia de la propuesta surgida en la misma: la categorización de los gentilicios y etnónimos al interior de un continuum de denominaciones poblacionales. Se busca ofrecer de esta forma, por lo tanto, un aporte a la reflexión semasiológica y onomasiológica con respecto al paso fluido entre contenidos semánticos estrechamente vinculados, por un lado, y, por el otro, a la clasificación terminológica de ambos tipos de piezas léxicas, en pos tanto de un aprovechamiento (meta)lingüístico como sociohistórico.