BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Aquest estudi examina els factors demogràfics associats amb la desforestació al Parc Nacional Sierra de Lacandon (PNSL), Guatemala, mitjançant una anàlisi de regressió multinivell. Més del 10 % del PNSL ha estat desforestat des de la meitat de la dècada de 1980, com a conseqüència del creixement demogràfic i les pràctiques de gestió agrícola. Utilitzant una anàlisi de regressió múltiple de dos nivells, aquest estudi examina dades demogràfiques i unes altres característiques de les llars per explicar variacions en el bosc artigat entre 241 finques agrícoles en vuit comunitats al PNSL. Aquesta metodologia té en compte la variació especial entre comunitats i entre llars, i abans no havia estat mai aplicada als tròpics. El model de regressió multinivell pot ajudar a explicar millor els impactes de factors propis de les comunitats i de les llars en la desforestació, per tant, pot contribuir a millorar les polítiques de desenvolupament.

[es] Este estudio examina los factores demográficos asociados con la deforestación en el Parque Nacional Sierra de Lacandón (PNSL), Guatemala, utilizando un análisis de regresión multinivel. Más del 10% del PNSL ha sido deforestado desde mediados de la década de 1980, a causa del crecimiento demográfico de la población campesina y su subsiguiente manejo de la tierra. Utilizando un análisis de regresión múltiple de dos niveles, este estudio examina datos demográficos y otras características de los hogares para explicar variaciones en el bosque roturado entre 241 fincas agrícolas en ocho comunidades en el PNSL. Esta metodología, novedosa en el estudio de uso del suelo en los trópicos, toma en cuenta la variación espacial entre comunidades, así como entre hogares. Al usar modelos de multinivel, se puede llegar a resultados mejores sobre los impactos de los factores, tanto a nivel de comunidad como a nivel de hogar sobre la deforestación, con implicaciones más adecuadas para políticas de desarrollo.
[ca] La celebració d'eleccions intensifica i visibilitza els conflictes polítics que travessa tota societat. Com afecta això a la distància emocional que sentim cap a aquells que no pensen com nosaltres? En aquest article, investigadors del grup Democràcia, Eleccions i Ciutadania presenten un estudi en el qual han analitzat l'impacte de la prominència electoral sobre la polarització afectiva. Els resultats procedents de l'anàlisi de 99 enquestes realitzades en 42 països al llarg de més de 20 anys mostren que la polarització afectiva es redueix a mesura que passa el temps des de les eleccions. Aquestes conclusions permeten constatar el delicat equilibri que exigeixen els sistemes polítics democràtics i els efectes nocius que pot tenir per a la cohesió social la repetició de convocatòries electorals quan no hi ha formació de govern.

[es] La celebración de elecciones intensifica y visibiliza los conflictos políticos que atraviesa toda sociedad. ¿Cómo afecta esto a la distancia emocional que sentimos hacia los que no piensan como nosotros? En este artículo, investigadores del grupo Democracia, Elecciones y Ciudadanía presentan un estudio en el que han analizado el impacto de la prominencia electoral sobre la polarización afectiva. Los resultados procedentes del análisis de 99 encuestas realizadas en 42 países a lo largo de más de 20 años muestran que la polarización afectiva se reduce conforme pasa el tiempo desde las elecciones. Estas conclusiones permiten constatar el delicado equilibrio que exigen los sistemas políticos democráticos y los efectos nocivos que puede tener para la cohesión social la repetición de convocatorias electorales cuando no hay formación de gobierno.
[ca] En un món on Internet és una eina fonamental pel desenvolupament de les empreses, que volen créixer i establir-se en el mercat econòmic global, la seguretat dels seus sistemes informàtics es converteix en una necessitat. La constant evolució de les tecnologies, promou un ambient en el qual els mètodes que es fan servir per atacar els sistemes informàtics, evolucionen encara més ràpid que les pròpies tecnologies, crean un estat on és pràcticament impossible garantir la integritat i la seguretat completa dels sistemes. La majoria dels mètodes actuals de seguretat, tenen com a objectiu la prevenció o detecció. Per aquest motiu aquest treball implementa els honeypots d'alta interacció, amb els quals podem implementar un factor proactiu en la nostre seguretat, atraient als atacants a un espai controlat, per aprendre els seus mètodes i fer servir aquesta informació per protegir els sistemes reals. En aquest article, es proposa el desenvolupament d'un honeypot d'alta interacció i la seva implementació, en una xarxa similar al entorn de producció d'una empresa per enganyar possibles atacants.

[es] En un mundo donde Internet es una herramienta basica para el dessarrollo de las empresas, que quieren crecer y establecer-se en el mercado economico global, la seguridad de sus sistemas informàticos se convierte en una necesitat. La constante evolucion de las tecnologias, promueve un ambiente en el que los metodos que se usan para atacar los sistemas informàticos evolucionan aun mas rápido que las propias tecnologias, creando un estado donde es practicamente imposible garantizar la integridad y seguridad de los sistemas. La mayoria de los metodos actuales de seguridad, tienen como objetivo la prevención o detección. Por este motivo en este trabajo implementa honeypots de alta interacción, con los quales se puede implantar un factor pro-activo en la seguridad, atraiendo a los atacantes a un espació controlado, para aprender sus metodos i usar esta información para proteger los sistemas reales. En este Articulo, se propone el desarrollo de un honeypot de alta interacción i su implementación, en una red similar a la de un entorno de producción de una empresa para engañar a posibles atacantes.
[ca] L'article aborda la relació entre els processos d'estratificació econòmico-ocupacional i la pobresa laboral (in-work poverty) a partir d'un enfocament comparatiu entre l'Argentina i Espanya. Sense desconèixer els múltiples determinants de la pobresa laboral, la principal hipòtesi és que l'estratificació del mercat de treball té un rol explicatiu fonamental i que, fins i tot en contextos nacionals diferents, pot identificar-se una pauta similar d'estructuració de la probabilitat d'experimentar-la, lligada a clivatges ocupacionals. Es va elaborar una tipologia de posicions econòmico-ocupacionals, es va implementar una anàlisi descriptiva del perfil d'estratificació de tots dos països i es van tirar endavant models de regressió logística sobre dues definicions de la pobresa laboral: la individual i la de la llar. La recerca es va sustentar en les microdades de l'Enquesta Permanent de Llars (Argentina) i de l'Enquesta de Condicions de Vida (Espanya). Els resultats mostren importants diferències en el perfil d'estratificació entre l'Argentina i Espanya. No obstant això, en línia amb la hipòtesi, també s'evidencia que en tots dos països la posició econòmico-ocupacional és un determinant fonamental de la pobresa laboral -a igualtat de característiques individuals o familiars- i que els mateixos grups de treballadors (assalariats precaris i de microempreses, i treballadors per compte propi de baixa qualificació) concentren les majors oportunitats relatives de ser pobres, sigui quina sigui la definició adoptada.

[es] El artículo aborda la relación entre los procesos de estratificación económico-ocupacional y la pobreza laboral (in-work poverty) a partir de un enfoque comparativo entre Argentina y España. Sin desconocer los múltiples determinantes de la pobreza laboral, la principal hipótesis es que la estratificación del mercado de trabajo tiene un rol explicativo fundamental y que, incluso en contextos nacionales distintos, puede identificarse una pauta similar de estructuración de la probabilidad de experimentarla, ligada a clivajes ocupacionales. Se elaboró una tipología de posiciones económico-ocupacionales, se implementó un análisis descriptivo del perfil de estratificación de ambos países y se llevaron adelante modelos de regresión logística sobre dos definiciones de la pobreza laboral: la individual y la del hogar. La investigación se sustentó en los microdatos de la Encuesta Permanente de Hogares (Argentina) y de la Encuesta de Condiciones de Vida (España). Los resultados exhiben importantes diferencias en el perfil de estratificación entre Argentina y España. Sin embargo, en línea con la hipótesis, también se evidencia que en ambos países la posición económico-ocupacional es un determinante fundamental de la pobreza laboral -a igualdad de características individuales o familiares- y que los mismos grupos de trabajadores (asalariados precarios y de microempresas, y trabajadores por cuenta propia de baja cualificación) concentran las mayores oportunidades relativas de ser pobres, sea cual sea la definición adoptada.
[ca] Aquest treball, emmarcat en els estudis de sociologia en relació al gènere i la identitat, té com objectiu estudiar el fenomen drag. Definit com aquella persona que es vesteix i actua de forma teatral en forma del gènere assignat al néixer, es posa la mirada sobre els conceptes de performativitat i ritual, capitals culturals i discursos sobre els quals s'elaboren les hipòtesi i el marc teòric. Mitjançant un anàlisi qualitatiu es tempten els primers resultats en que es veu que existeix un standard de feminització en el ritual i on la performativitat depèn de l'interès del subjecte per les teories de gènere. A més, el punt de connexió més rellevant al camp ha estat un programa televisiu sobre la temàtica, homogeneitzant i donant a conèixer aquesta pràctica. Finalment, els discursos depenen de la pròpia experiència contextual on encara convergeixen la heteronormativitat amb el trencament del binarisme de gènere.

[es] Este trabajo, enmarcado en los estudios de sociología en relación al género y la identidad, tiene como objetivo estudiar el fenómeno drag. Definido como aquella persona que se viste y actúa de forma teatral en forma del género asignado al nacer, se pone la mirada sobre los conceptos de performatividad y ritual, capitales culturales y discursos sobre los cuales se elaboran las hipótesis y el marco teórico. Mediante un análisis cualitativo se tientan los primeros resultados en que se ve que existe un standard de feminización en el ritual y donde la performatividad depende del interés del sujeto por las teorías de género. Además, el punto de conexión más relevante al campo ha sido un programa televisivo sobre la temática, homogeneizando y dando a conocer esta práctica. Finalmente, los discursos dependen de la propia experiencia contextual donde todavía convergen la heteronormatividad con la ruptura del binarismo de género.
[ca] Una universitat pot utilitzar diverses eines metodològiques per tal d'aconseguir el nivell més alt possible en referència a la qualitat de la seva educació virtual. Una d'aquestes eines és el benchmarking, que, a través de l'avaluació comparativa, permet conèixer la qualitat de l'educació oferta per una altra universitat i identificar les raons per les quals aquesta obté uns resultats millors. L'objectiu principal del present article és mostrar els resultats de l'exercici de benchmarking aplicat a la Universitat Virtual de Polònia. Per aconseguir aquesta finalitat, es va elaborar i aplicar una metodologia de benchmarking pròpia. Com a centre educatiu soci, es va escollir la Universitat Oberta de Catalunya. Els resultats mostren que la Universitat Virtual de Polònia presenta un gran marge de millora, tot i que, respecte a algunes de les variables comparatives (unitat didàctica i plataforma virtual), es troba en una situació similar a la de la universitat sòcia. Això no obstant, en les variables pla estratègic, agents educatius i procés d'ensenyament-aprenentatge, existeixen bretxes negatives significatives entre les dues institucions docents. Els resultats obtinguts van permetre elaborar uns plans d'acció de millora que permetran incrementar, a curt i a mitjà terminis, la qualitat de l'educació oferta per la Universitat Virtual de Polònia. Per tot això, es conclou que el benchmarking és una eina molt útil i eficaç per millorar la qualitat de l'educació superior virtual.

[es] Una universidad puede utilizar diversas herramientas metodológicas con el fin de conseguir el nivel más alto de calidad de educación virtual. Una de estas herramientas es el benchmarking, que, a través de la evaluación comparativa, permite recibir el conocimiento sobre la calidad de dicha educación en otra universidad e identificar las razones por las cuales se obtienen mejores resultados en ella. El objetivo principal del presente artículo es mostrar los resultados obtenidos en el ejercicio de benchmarking aplicado a la Universidad Virtual de Polonia. Para ello, se elaboró y se aplicó una metodología propia del benchmarking. Como centro educativo socio, se eligió la Universitat Oberta de Catalunya. Los resultados muestran que la Universidad Virtual de Polonia tiene mucho margen de mejora de la calidad de su educación virtual, aunque, en algunas variables comparativas (unidad didáctica y plataforma virtual), se encuentra en una situación similar a la de la universidad socia. Sin embargo, en las variables tales como plan estratégico, agentes educativos y proceso de enseñanza-aprendizaje, existen brechas negativas significativas entre las dos instituciones docentes. Los resultados obtenidos permitieron elaborar un completo plan de acción de mejora que permitirá incrementar, a corto y a medio plazo, la calidad de la educación ofrecida por la Universidad Virtual de Polonia. Por todo ello, se concluye que el benchmarking es una herramienta muy útil y eficaz para mejorar la calidad de la educación superior virtual.
[ca] Aquest projecte forma part de la iniciativa portada a terme per l'Institut de Ciències Espacials de Catalunya, la Universitat Politècnica de Catalunya i l'Institut de Ciències de l'Espai. Aquesta iniciativa persegueix desenvolupar un micro-satèl·lit CubeSat des de zero sense dependre de tercers. Un CubeSat és un micro-satèl·lit format per un o més cubs de mida estàndard (10 x 10 x 11,35 cm) que funciona amb components comercials, és a dir, components produïts en massa disponibles en qualsevol botiga, que no estan pensats per funcionar a l'espai. El seu avantatge principal és el baix cost no només de la seva construcció, donat el baix cost dels components i la possibilitat de reutilitzar-los, amortitzant el desenvolupament, sinó també en el llançament, ja que són enviats com a càrrega extra de llançaments més grans. El seu principal inconvenient és la seva curta vida, degut als components utilitzats. Aquest projecte va ser ofert per l'ICE i el seu propòsit és el de desenvolupar el driver pel transceptor del CubeSat perquè es pugui comunicar des de i a la Terra. En aquest informe es mostra el procés que s'ha seguit per desenvolupar aquest driver.

[es] Este proyecto forma parte de la iniciativa llevada a cabo por el "Institut de Ciències Espacials de Catalunya", la "Universitat Politècnica de Catalunya" y el "Institut de Ciències de l'Espai". Esta iniciativa persigue desarrollar un microsatélite CubeSat desde cero sin depender de terceros. Un CubeSat es un microsatélite formado por uno o más cubos de tamaño estándar (10 x 10 x 11,35 cm) que funciona con componentes comerciales, es decir, componentes producidos en masa disponibles en cualquier tienda, que no están pensados para funcionar en el espacio. Su principal ventaja es el bajo coste no solo de su construcción, dado el bajo coste de los componentes y la posibilidad de reutilizarlos, amortizando el desarrollo, sino también en el lanzamiento, ya que son enviados como carga extra en lanzamientos más grandes. Su principal inconveniente es su corta vida, dado los componentes utilizados. Este proyecto fue ofrecido por el ICE y su propósito es el de desarrollar el driver para el transceptor del CubeSat para que se pueda comunicar desde y a la Tierra. En este informe se muestra el proceso que se ha seguido para desarrollar este driver.
[ca] Estudi observacional i prospectiu que analitza la eficàcia de l'Ex-press mini glaucoma shunt en 20 ulls que presenten un control deficient de la PIO amb el tractament mèdic i es practica cirurgia. El període de seguiment és d'un any i s'analitza el descens de la PIO a la setmana, al mes, als 6 mesos i a l'any en relació amb la PIO prèvia. Al mateix temps analitzarem la necessitat d'utilitzar tractament mèdic posterior a la intervenció quirúrgica i les complicacions derivades de la utilització de l'implant.

[es] Estudio observacional y prospectivo que analiza la eficacia del Ex-press mini glaucoma shunt en 20 ojos que presentan un deficiente control de la presión intraocular con el tratamiento médico y se someten a tratamiento quirúrgico .El periodo de seguimiento es de 1 año y se analiza el descenso de la PIO a la semana, al mes, a los 6 meses y al año en relación con la PIO previa.Al mismo tiempo analizaremos la necesidad de utilizar tratamiento médico posterior a la intervención quirúrgica y las complicaciones derivadas de la utilización del implante.
[ca] Les emissions antropogèniques de gasos d'efecte hivernacle han augmentat les temperatures anuals a Espanya al voltant d'un grau centígrad des de 1980. No obstant això, se sap poc sobre el grau en què la relació entre temperatura i mortalitat humana s'ha vist modificada com a conseqüència del ràpid escalfament del clima. L'objectiu general d'aquesta tesi doctoral és avaluar les tendències recents en el risc i càrrega de mortalitat associada a la calor i al fred, i d'aquesta manera, determinar si hi ha una adaptació per part de la societat espanyola a les conseqüències negatives de l'augment de les temperatures. Per a això, la recerca s'estructura al voltant de tres estudis empírics publicats en revistes acadèmiques, que constitueixen el nucli de la present tesi doctoral. En general, els resultats d'aquests estudis apunten a una reducció en el risc i càrrega de mortalitat associada a les temperatures càlides i fredes durant el període d'estudi 1980-2016. La reducció en l'impacte de la calor sobre la mortalitat podria ser compatible amb una resposta adaptativa que abordi específicament les conseqüències negatives del canvi climàtic. No obstant això, la reducció simultània de l'impacte de les temperatures fredes també posa de relleu la importància dels mecanismes d'adaptació que no estan directament lligats al canvi climàtic, com el desenvolupament socioeconòmic, les millores en els serveis sanitaris i socials, o una major conscienciació sobre els efectes en la salut dels factors ambientals, entre molts altres factors.

[es] Las emisiones antropogénicas de gases de efecto invernadero han aumentado las temperaturas anuales en España alrededor de un grado centígrado desde 1980. Sin embargo, se sabe poco sobre el grado en qué la relación entre temperatura y mortalidad humana se ha visto modificada como consecuencia del rápido calentamiento del clima. El objetivo general de esta tesis doctoral es evaluar las tendencias recientes en el riesgo y carga de mortalidad asociada al calor y al frío, y de esta manera, determinar si existe una adaptación por parte de la sociedad española a las consecuencias negativas del aumento de las temperaturas. Para ello, la investigación se estructura en torno a tres estudios empíricos publicados en revistas académicas, que constituyen el núcleo de la presente tesis doctoral. En general, los resultados de estos estudios apuntan a una reducción en el riesgo y carga de mortalidad asociada a las temperaturas cálidas y frías durante el período de estudio 1980-2016. La reducción en el impacto del calor sobre la mortalidad podría ser compatible con una respuesta adaptativa que aborde específicamente las consecuencias negativas del cambio climático. Sin embargo, la reducción simultánea del impacto de las temperaturas frías también pone de relieve la importancia de los mecanismos de adaptación que no están directamente ligados al cambio climático, como el desarrollo socioeconómico, las mejoras en los servicios sanitarios y sociales, o una mayor concienciación sobre los efectos en la salud de los factores ambientales, entre muchos otros factores.
[ca] Aquest treball aborda un tema poc estudiat fins ara, poc conegut però probablement destinat a tenir un gran creixement en els propers anys: la transformació de l'habitatge de la gent gran i discapacitades per facilitar la seva permanència i qualitat de vida a la llar. S'hi analitzen els aspectes: 1) les necessitats de la població d'acord amb les seves limitacions funcionals i demandes; 2) casos pràctics: diagnòstic, solucions i cost; 3) Conclusions i propostes

[es] Este trabajo aborda un tema escasamente estudiado hasta el momento, poco conocido pero probablemente destinado a tener un gran crecimiento en los próximos años : la transformación de la vivienda de las personas mayores y discapacitadas para facilitar su permanencia y calidad de vida en el hogar. En él se analizan los siguientes aspectos: 1) las necesidades de la población de acuerdo con sus limitaciones funcionales y demandas ; 2) casos prácticos : diagnóstico, soluciones y coste ; 3) Conclusiones y propuestas
[ca] Experiments realitzats fent servir molt diverses tècniques de microscòpia han permès als investigadors del Laboratori de Cromatina de la UAB descobrir que, durant la divisió cel·lular, els cromosomes tenen el DNA empaquetat dins d'unes estructures planes que estan formades de moltes capes molt primes. Aquestes estructures planes estan apilades, omplen tot el volum dels cromosomes i probablement estan orientades perpendicularment respecte a l'eix central de les cromàtides.

[es] Experimentos realizados utilizando muy diversas técnicas demicroscopía han permitido a los investigadores del Laboratorio de Cromatina de la UAB descubrir que, durante la división celular, los cromosomas tienen el ADN empaquetado dentro de unas estructuras planas que están formadas de muchas capas muy delgadas. Estas estructuras planas están apiladas, llenan todo el volumen de los cromosomas y probablemente están orientadas perpendicularmente respecto al eje central de las cromátidas
[ca] El sorgiment de noves professions com la dels creadors de contingut comporta l'elaboració de noves eines i, és aquí on entra en joc el nostre treball. Per poder arribar al nostre públic objectiu és essencial conèixer en profunditat les diferents societats, però malauradament, no s'inverteix suficientment en investigació. Així doncs, aquesta tesi desitja aportar una visió global de la societat britànica i nord-americana i les seves principals diferències, per poder comprendre de ple les cultures i els sistemes socials. El treball consisteix fonamentalment en analitzar i comparar alguns dels temes amb més rellevància, els quals hi són desglossats en tres seccions: lingüística, cultural i social.

[es] El surgimiento de nuevas profesiones como los creadores de contenido conlleva la elaboración de nuevas herramientas, y es ahí donde entra en juego nuestro trabajo. Para poder llegar al público objetivo es esencial tener un profundo conocimiento de las sociedades, pero lamentablemente, no se invierte lo suficiente en investigación. Así pues, esta tesis pretende aportar una visión global de la sociedad británica y estadounidense y sus principales diferencias, para una mayor comprensión de las culturas y los sistemas sociales. El trabajo consiste fundamentalmente en analizar y comparar algunos de los temas más trascendentales, los cuales están desglosados en tres secciones: lingüística, cultural y social.