[ca] En aquesta tesi doctoral s'examina com es va dur a terme l'ensenyament del castellà a Catalunya al segle XIX per mitjà dels manuals escolars bilingües en català i en castellà per a l'ensenyament d'aquesta que es destinaven a les escoles catalanes. L'objectiu és triple: recopilar aquestes fonts primàries, contextualitzar-les i analitzar-les des del marc teòric i metodològic de la historiografia lingüística (Swiggers 1984, 2004, 2009, 2012; Zamorano 2008, 2017). Per aquest motiu, s'ha constituït una sèrie textual (Haßler 2002; Zamorano 2013, 2017, 2020; Gaviño 2018, 2020a) que, segons els criteris estalberts (cronològic, geogràfic, finalitat, textual, matèria, llengua, nivell educatiu, destinataris), comprèn les obres escolars de Jaime Costa (1827), Luis Bordas (1828), Lorenzo de Alemany (1842), Odón Fonoll (1862), Salvador Genís (1869), Ramon Torelló (1870), Mariano Brosa (1872), Lorenzo Trauque (1875), Gregorio Artizà (1880), Luis Durán (1881), Bartolomé Sala (1888) i Buenaventura Abella (1897). En consonància amb aquests objectius, la tesi es divideix en tres parts. En primer lloc, s'examina el context en què sorgeixen els manuals, tot exposant els principals esdeveniments històrics i polítics que van tenir lloc a Espanya i a Catalunya al segle XIX, posant èmfasi a com es va configurar l'Estat modern, com es van impulsar mesures unificadores al conjunt del territori i com aquest procés va repercutir a l'esfera lingüística i educativa (cfr. capítol 1). En segon lloc, es detalla el procés de selecció del corpus de llibres escolars bilingües i s'exposen les bases teòriques i metodològiques de la historiografia lingüística, marc disciplinar al qual pertany l'anàlisi posterior (cfr. capítol 2). En tercer lloc, les dotze obres s'estudien des d'una perspectiva doble: per una banda, s'examinen de manera individual atenent als paràmetres de biobibliografia de cada autor i els paratextos, estructura i continguts, instruccions d'ús, edicions i recepció crítica de cada obra. Per altra banda, es presenta una anàlisi en conjunt, on totes es contrasten amb la finalitat d'avaluar les similituds i les diferències entre els autors i les seves propostes didàctiques i metodològiques (cfr. capítol 3). En definitiva, aquesta tesi és una contribució a la història de l'ensenyament lingüístic a la Catalunya del segle XIX, aclarint com es va concebre i les particularitats que va presentar l'ensenyament del castellà, una llengua que no era la pròpia de l'alumnat català, per mitjà d'un procediment específic, les pràctiques bilingües, una solució pedagògica per la qual van decantar-se alguns mestres per a complir amb la legislació educativa vigent en aquell moment.

[en] The purpose of this doctoral thesis is to examine how Spanish was taught in the 19th century in the schools of Catalonia through a detailed study of bilingual schoolbooks in Catalan and Spanish aimed at teaching the latter. Three main objectives have been established: to gather the primary sources, to contextualize them, and to analyse them following the theoretical and methodological framework of Historiography of Linguistics (Swiggers 1984, 2004, 2009, 2012; Zamorano 2008, 2017). Therefore, we have constituted a textual series (Haßler 2002; Zamorano 2013, 2017, 2020; Gaviño 2018, 2020a) based on a chronology, geography, purpose, type of text, subject, language, level, and recipients parameter, which includes the schoolbooks by Jaime Costa (1827), Luis Bordas (1828), Lorenzo de Alemany (1842), Odón Fonoll (1862), Salvador Genís (1869), Ramon Torelló (1870), Mariano Brosa (1872), Lorenzo Trauque (1875), Gregorio Artizà (1880), Luis Durán (1881), Bartolomé Sala (1888), and Buenaventura Abella (1897). The thesis is divided into three sections, according to the objectives. First, we delve into the context in which the schoolbooks appear, offering an overview of the historical and political events that took place in Spain and Catalonia during the 19th century. We emphasize how the modern State was built, how measures geared towards national unity were promoted, and how this process impacted on a linguistic and education level (cf. chapter 1). Second, we discuss how the schoolbook corpora were selected, as well as the theoretical and methodological basis of Historiography of Linguistics (cf. chapter 2). Third, the twelve schoolbooks are approached from two different perspectives. On the one hand, these have been examined individually, studying the bio-bibliography of each author and the paratexts, structure, contents, instructions, editions, and reception of each book. On the other hand, they have also been considered together to judge the singularities or attachment to tradition of each author and their didactic and methodological proposals (cf. chapter 3). This doctoral thesis contributes to the history of language teaching in Catalonia in the 19th century, shedding light on how the teaching of Spanish was conceived and the particularities that it presented, as it was not a familiar language to Catalan students, through the bilingual method, a pedagogical solution sought by some teachers to comply with the current legislation at that time.