[ca] Malgrat la creixent disparitat econòmica i el seu reflex en el territori mitjançant la segregació residencial, pocs estudis han abordat la relació entre aquesta i la política d'habitatge desenvolupada al País Basc. Per aquest motiu, el present estudi té com a objectiu analitzar la segregació residencial i examinar la seva relació amb la política d'habitatge públic. S'ha seleccionat el País Basc com a estudi de cas instrumental a causa del seu alt nivell de construcció d'habitatge protegit en comparació amb la resta de l'Estat espanyol. S'ha utilitzat una metodologia quantitativa basada en l'anàlisi estadística d'indicadors econòmics, socials i d'habitatge. Els programes Geo-Segregation Analyzer i ArcGIS han facilitat la medició de la segregació i la seva visualització geogràfica. S'han identificat àrees amb una major vulnerabilitat, especialment en municipis amb un passat industrial sotmès a processos de reconversió. També s'observen tendències incipients de desplaçament de la vulnerabilitat cap a zones més perifèriques. Tanmateix, no s'han trobat correlacions significatives entre una major provisió d'habitatge protegit i un increment de la segregació, si bé s'han detectat associacions geogràfiques en certes àrees. L'estudi conclou que la integració de la política d'habitatge en el planejament territorial podria mitigar la segregació. Així mateix, adaptar la promoció d'habitatge públic segons els nivells de vulnerabilitat, evitant concentracions excessives i considerant factors de localització, pot afavorir l'equitat social a tot el territori.

[es] A pesar de la creciente disparidad económica y de su reflejo en el territorio a través de la segregación residencial, pocos estudios relacionan la segregación residencial con la política de vivienda desarrollada del País Vasco. Por ello, este estudio tiene como objetivo analizar la segregación residencial y examinar su relación con la política de vivienda pública. Se seleccionó el País Vasco como estudio de caso instrumental debido a su alto nivel de construcción de viviendas protegida en comparación con el resto de España. Se utilizó una metodología cuantitativa centrada en el análisis estadístico de indicadores económicos, sociales y de vivienda. Los softwares Geo-Segregation Analyzer y ArcGIS facilitaron la medición de la segregación y su visualización geográfica. Se han identificado áreas que concentran mayor grado de vulnerabilidad debido a contar con municipios de pasado industrial que se han visto sometidos a procesos de reconversión. También se observan tendencias incipientes de desplazamiento de la vulnerabilidad en los más periféricos. Sin embargo, no se han encontrado fuertes correlaciones entre una mayor provisión de viviendas protegida y una mayor segregación, aunque se haya podido encontrar asociaciones geográficas en ciertas áreas. El estudio concluye que la integración de la política de vivienda en la planificación territorial podría mitigar la segregación. Asimismo, adecuar la promoción de vivienda pública en función de los niveles de vulnerabilidad, evitando concentraciones excesivas y considerando factores de localización, puede promover la equidad social en todo el territorio.