BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] En aquest treball ens proposem estudiar la influència de la Legenda aurea de Jacobus de Voragine en el teatre hagiogràfic català de tècnica medieval, en concret en tres de les consuetes del ms. 1139 de la BNC: la de sant Jordi, dedicada a l'episodi de la donzella i el drac; la de la conversió de sant Cristòfol i la de sant Mateu. Comptem amb algunes aproximacions anteriors, com és el cas de les consideracions que féu Josep Romeu en la seua edició de les peces hagiogràfiques d'aquest manuscrit (1957). En aquest sentit, aprofitem les seues indicacions com a punt de partida per a oferir una anàlisi més detallada de la manera en què els drames hagiogràfics adapten algunes de les vides contingudes en l'obra de Voragine. Per no allargar-nos excessivament, ens centrem en aquestes tres consuetes, ja que poden ser prou representatives dels diferents tipus d'adaptació teatral de la Legenda aurea.

[en] In this article we aim to study the influence of the Golden Legend by Jacobus de Voragine (Jacob of Voragine) on medieval Catalan hagiographic drama, specifically three of the prompt copies of plays in ms 1139 in the BNC: the one about Saint George and the damsel and the dragon, the story of the conversion of Saint Christopher and the one about Saint Matthew. We already have some earlier studies, for example Josep Romeu's com-ments in his edition of the hagiographic plays in the manuscript (1957). Therefore, we use his observations as a starting-point for a more detailed analysis of the way in which hagiographic drama adapts some of the lives depicted in Voragine's work. To keep within certain limits, we concentrate on the above three pieces as representative of different types of theatrical adaptation of the Golden Legend.
[ca] L'objectiu d'aquest treball és demostrar la importància de la paraula, del llenguatge oral en l'actualitat. És per això que hem volgut tractar l'ofici de contacontes i basar-nos en la figura d'Almudena Francés, transmissora d'històries i creadora d'emocions.

[en] The purpose of this paper is to show the importance of the word, of the spoken language nowadays. For this reason, we have addressed the profession of a storyteller and focus on Almudena Francés, a conveyor of stories and creator of emotions.
[ca] Estudi de quatre detalls del Viatge al Purgatori de sant Patrici que demostren que, sense cap mena de dubte, Ramon de Perellós va entrar al pou de sant Patrici al desembre del 1397. En primer lloc, es relaciona el senyor de "la Processó" del relat de Perellós amb el coarb de la família Mac Craith de Termon, una mena d'administrador eclesiàstic del santuari de Station Island; en segon lloc, seguint un suggeriment de G. P. Maggioni, es proposa una explicació per a l'aparició del terme montanyhas en les immediateses del Loch Deirgeirt; en tercer lloc, es demostra que la localització en una "vila" del priorat de Station Island és un mer lapsus calami i, finalment, s'identifica la "barca d'un fust cavat" amb què Perellós va arribar a Station Island amb una canoa, un tipus d'embarcació molt corrent en els rius i els llacs de la Irlanda medieval.

[en] Study of four aspects of the Journey to St Patrick's Purgatory that undoubtedly show that Ramon de Perellós entered St Patrick's Well in December 1397. First of all, the article connects the lord of 'la Processó' of Perellós' account with the 'coarb' (a kind of ecclesiastical administrator of the sanctuary of Station Island) of the Mac Craith family of Termon. Secondly, following a suggestion made by G. P. Maggioni, an explanation is proposed for the appearance of the term 'montanyhas' in the vicinity of Loch Deirgeirt; thirdly, it is shown that the location in a 'vila' of the Station Island priory is a mere lapsus calami and, finally, the 'barca d'un fust cavat' with which Perellós arrived at Station Island is identified with a canoe (a type of boat that was verycommon in the rivers and lakes of medieval Ireland).
[ca] El Libre de caça és un dels tractats tècnics de falconeria medievals escrit en català més importants que es conserven, per la seua extensió, per la riquesa dels continguts, per la precisió de les receptes que recull, com també per les característiques lingüístiques. Tanmateix, ens trobem davant d'un text anònim del qual coneixem poques coses ja que no tenim dades sobre l'autor, la data de composició, la procedència, etc. Una de les vies d'estudi és la de la comparació amb altres tractats tècnics, alguns dels quals poden ser fonts importants d'aquesta obra que és, sense dubte, una compilació del saber sobre el tema que hi havia en el moment en què es va escriure. En aquest treball proposem l'acarament del Libre de caça amb el Libro de la caza de las aves escrit en castellà per Pero López de Ayala. Aquesta segona obra, que inclou la traducció d'una gran part d'una altra obra escrita en portugués, representa una varietat genuïnament peninsular del gènere de la falconeria, amb característiques que la diferencien dels altres exponents medievals europeus sobre el tema. La comparació de tots dos textos en dos aspectes concrets, el textual i el de les il·lustracions que els acompanyen, ens dóna pistes sobre el grau d'influència que el text de López de Ayala pogué tenir en el català.

[en] The Libre de caça is one of the most important among the preserved medieval treatises about falconry written in Catalan, and it is so because of its size, the richness of the content and the accuracy of the compiled recipes, as well as the linguistic features of the text itself. It is, however, an anonymous work about which we know little: we have no information about the author, nor about when it was written, nor about its origin. One way of studying the work is by comparing it with other technical treatises, some of which might actually be considered important sources for this work, which is undoubtedly a compilation of all the knowledge on the subject available when it was written. In this paper we compare it with the Libro de la caza de las aves written in Spanish by Pero López de Ayala. The latter work, which includes the translation of much of a similar book written in Portuguese, features a genuinely peninsular variety of the falconry genre, with characteristics that differ from other European medieval works on the subject. The comparison of the two texts in two specific aspects, the text itself and the illustrations that accompany it, provides important clues about the degree of influence that the López de Ayala text had on its Catalan counterpart.
[ca] El lèxic trilingüe preservat en l'anomenat Codex Cumanicus, que hauria estat creat per a les necessitats de la predicació entre els pobles túrquics establerts a la ribera de la mar Negra, es conserva com a part d'un únic manuscrit datat a les primeries del segle XIV. L'estructura i la composició del lèxic segueix un patró força comú des de segles enrere, però la tria lingüística mereix atenció per la seua singularitat, atès que aplega les llengües llatina, persa i cumana, aquesta darrera una variant de la branca septentrional occidental de la família turca dins la uraloaltaica. El lèxic testimonia, doncs, situacions de contacte lingüístic que promovien alhora els préstecs i altres fenòmens d'interinfluència. El nostre propòsit és el de presentar i comentar aquells elements d'origen romànic per als quals proposem una procedència catalana. Anteriors treballs sobre el contacte lingüístic entre el català i el grec o entre el català i el turc no guarden relació amb aquest treball pel que fa a la metodologia per a l'obtenció de dades; sí que hi és comuna l'aplicació tant de la comparació lingüística com de la perspectiva social en què es produeix el fet de llengua.

[en] The trilingual lexicon kept in the so-called Codex Cumanicus and intended to have been written for the sake of predication among the Turkic people settled on the Black Sea has been transmitted as a part of an isolated manuscript dated towards the beginnings of the 14th century. Its structure and composition follows a pattern quite common from the former centuries onwards, but the linguistic choice deserves full attention because of its singularity, given that it seizes three distant languages, Latin, Persian and Cuman, the last one being a variant of the north western branch of the Turkic family, as a part of the Uralo-Altaic languages. Therefore, the lexicon attests situations of linguistic contact that gave room to borrowing and other phaenomena of mutual influence. Our aim would be to present and comment those etyma of Roman origin for which we suggest a Catalan source. Former work on the linguistic contact between Catalan and Greek and Catalan and Turk are no related to the present paper regarding our methodology in gathering the data; they are, however, insofar as both use the linguistic comparative method as well as the social perspective where linguistic phaenomena take place.
[ca] Dins el marc teòric de la Lingüística Cognitiva (LC) plantegem una prova per a mesurar en quina mesura els principals mecanismes cognitius que aquesta tendència estudia —la metàfora i la metonímia— són un mitjà facilitador o un entrebanc en l'accés de l'alumne a la informació vehiculada en registre acadèmic. Tanmateix, aquests mecanismes són indestriables dels factors pragmàtics que de manera constant els estimulen: són les necessitats pragmàtiques dels parlants, específiques en cada context, les que motiven uns nous usos de la llengua que poden ser efímers o puntuals o consolidar-se i desembocar en un canvi lexicosemàntic. És per això que tractem d'analitzar els processos inferencials i les implicatures que els alumnes poden abduir gràcies als coneixements enciclopèdics previs, així com a la pròpia experiència individual i col·lectiva del món. En aquest sentit, una anàlisi de la subjectivació inherent a qualsevol manifestació lingüística i de la intersubjectivació necessària perquè puga haver-hi una comunicació efectiva assoleix també un paper central.

[en] Within the theoretical framework of Cognitive Linguistics (CL), a test is proposed in order to measure to what extent the various cognitive mechanisms which are studied by CL (metaphor and metonymy are a facilitator or an obstacle for students' access to information in academic registers. However, such mechanisms may not be separated from the pragmatic factors which are constantly triggering them: it is the speakers' pragmatic needs, which are context-dependent, which lead to new instances of language use which may be ephemeral, but also become permanent and result in lexical and semantic change. This is why an analysis is attempted of the inferential processes and the implicatures that students may derive thanks to both their previous encyclopedic knowledge, and their own world individual and collective experience. In this respect, a central role is played by an analysis of subjectification inherent to any linguistic instance and of the intersubjectification required for effective communication to take place.
[ca] L'actualitat política i social del nostre país ens porta necessàriament a parar atenció en l'auge del partit ultradretà Vox. L'objectiu d'aquest estudi és observar quins han sigut els elements que Vox ha utilitzat per a construir el seu discurs. La metodologia usada es basa en una anàlisi del discurs de les xarxes socials del partit, representants i simpatitzants. Els resultats revelen un discurs que posa Espanya com a víctima d'una amenaça antipatriòtica formada pels moviments independentistes, el feminisme i el moviment LGTB, els okupes i immigrants, la globalització i els partits tradicionals tant a dreta com a esquerra, que han permès l'actuació impune d'aquests enemics que atempten contra Espanya. Es diferencien d'altres grups com el Partit Popular per la sobrerepresentació d'elements nacionals (banderes, himne) i l'assimilacionisme que presenta a Vox i la pàtria com un sol element; i d'altres grups més radicals d'extrema dreta pel respecte, almenys discursivament, a la democràcia parlamentària.

[en] The current political and social situation in our country necessarily leads us to pay attention to the rise of the ultra-right-wing party Vox. The aim of this study is to observe what elements Vox has used to build its discourse. The methodology used is based on an analysis of the discourse of the social media of the party, its representatives and its sympathizers. The results reveal a discourse that sees Spain as the victim of an unpatriotic threat made up of independence movements, feminism and the LGTB movement, squatters and immigrants, globalization and the traditional parties on both the right and the left that have allowed these enemies to act with impunity in an attempt against Spain. Other groups, such as the Popular Party, are differentiated by the overrepresentation of national elements (flags, anthem) and the assimilationism that presents Vox and the homeland as a single element; and other more radical groups of extreme right by the respect, at least discursively, of parliamentary democracy.
[ca] La tonyina, Thunnus thynnus, és un dels éssers marins més rellevants de l'alimentació i cultura catalanes. Però malgrat la importància d'aquest ésser marí en l'esdevenir comercial, gastronòmic i vital de la Mediterrània, el seu lèxic ha sigut estudiat de manera imprecisa, parcial i dispersa tant en català com en altres llengües. Així doncs, l'objectiu principal del nostre treball serà fer una proposta de terminologia tonyinera que ompli el buit lèxic existent a través de definicions anatòmiques i gastronòmiques tan precises com sigui possible. De fet, en aquest vocabulari presentem cinquanta-tres termes de la morfologia del túnid dels quals quinze vénen definits en els nostres diccionaris en relació a la tonyina, vint-i-set apareixen de manera indirecta, i són onze els termes fonamentals de l'anatomia del peix i gastronòmica que no apareixen en les nostres obres lexicogràfiques principals.

[en] The tunny fish, Thunnus thynnus, is one of the most important sea species in Catalan culture and the Catalan food industry. However, despite its vital, commercial and gastronomic importance in the future of the Mediterranean, the lexis relating to it has been studied in an imprecise, piecemeal, sporadic fashion both in Catalan and other languages. Therefore, the principal aim of this article is to propose terminology to fill this gap with maximally accurate anatomical and gastronomic definitions. In this vocabulary, we present fifty-three terms that describe the morphology of the species, fifteen of which are already defined in our dictionaries, twenty-seven indirectly, and finally there are eleven basic vocabulary items referring to the anatomy of the fish and its gastronomic use that are absent from these reference works.
[ca] Les TIG (Tecnologies de la Informació Geogràfica) aplicades a la història son una eina de gran valor per a aportar noves evidències arqueològiques. En el treball següent s'estudia un Llibre Capbreu, una font documental de naturalesa cadastral prou comuna en els territoris de la Corona d'Aragó, però amb manca de referències espacials o cartogràfiques explicites. Utilitzant eines TIG i teoria de grafs, s'ha analitzat un capbreu de 1726 per a localitzar un despoblat al Barranc de Tagarina (vessant meridional de la Serra d'Aitana) del qual només hi havia poques referències documentals.

[en] Historical Geographic Information Systems (HGIS) are valuable tools to provide new evidence for the archaeological discipline. In this work, the usefulness of these tools is demonstrated by driving the study of a Cabreve Book –a documentary source of cadastral nature quite common of the Crown of Aragon but with no explicit spatial or cartographic references. The Cabreve Book, dated in 1726, has been analyzed to locate a depopulated area in the Tagarina ravine (southern face of the Sierra de Aitana or Aitana Mountain Range).
[ca] L'article aborda la configuració històrica del paisatge rural alcoià partint d'alguns conceptes bàsics sobre l'agricultura preindustrial i la seua evolució tècnica. S'insisteix en la complementarietat dels masos i les hortes periurbanes. Es planteja un esquema dels canvis en el model agrari al llarg de l'època moderna. Finalment, després d'aproximar-se a l'evolució del segle XIX, es proposen, com a conclusió, algunes línies de recerca.

[en] The article deals with the historical configuration of the rural landscape of Alcoi using some basic concepts about preindustrial agriculture and its technical evolution. Emphasis is placed on the complementarity of the masos and the peri-urban irrigated farmland. A scheme of the changes in the agrarian model throughout the early modern period is presented. Finally, after approaching the 19th century evolution, some lines of research are proposed as a conclusion.
[ca] En aquest article es proposa una edició ben anotada del plec poètic titulat Cobles noves de la cric-crac juntament ab altres cançons molt gracioses (1561), del poeta ignot Valero Fuster: l'Arxiu Històric de la Ciutat de Barcelona custodia l'únic exemplar conegut d'aquest plec sense referència al lloc d'impressió ni al taller tipogràfic. De les quatre poesies que s'hi inclouen, tres són en català i una en castellà, però totes quatre mantenen la coherència de contingut i to expressiu i remeten, sens dubte, a un context específicament valencià, la qual cosa es pot deduir tant de l'anàlisi lingüística com de l'estudi literari. Un dels objectius d'aquest article és, precisament, situar aquestes quatres composicions en el conjunt de la literatura eròtica a la València dels segles XV i XVI, que en bona part fou aplegada per Ramon Miquel i Planas en una de les seves publicacions, és a dir, l'anomenat Cançoner satíric valencià (1911). Aquestes manifestacions de literatura eròtica foren possibles gràcies a l'impuls de l'humanisme a la ciutat del Túria.

[en] This article offers a carefully annotated edition of the poetic chapbook entitled Cobles noves de la cric-crac juntament ab altres cançons molt gracioses (1561), by the unknown poet Valero Fuster. The Arxiu Historic de la Ciutat de Barcelona houses the only known copy of this chapbook, a text which makes no reference to its place of printing or printer. The chapbook includes four poems, three in Catalan and one in Spanish. All four are coherent and, undoubtedly, refer to a Valencian context, which can be deduced both from linguistic and literary analysis. One of this article's goals is to write these four compositions into the literary history of 15th- and 16th-century Valencian erotic literature, much of which was collected by Ramon Miquel i Planas in one of his publications, the so-called Cançoner satíric valencià (1911). These manifestations of erotic literature were possible thanks to the impulse of humanism in Valencia.
[ca] La climatologia és la branca que desenvolupa el principi rector de la geografia en un grau més elevat: l'estudi de les relacions entre el medi i l'ésser humà, com també de les diferents manifestacions que realitza sobre la superfície terrestre. La climatologia espanyola competeix actualment en igualtat de condicions amb l'anàlisi climàtica internacional. Ha inclòs plantejaments teòrics i mètodes de treball nous que proporcionen resultats publicats en revistes i monografies d'impacte. Un dels temes principals de la investigació espanyola en aquest àmbit és el canvi climàtic actual i els efectes que exerceix en els elements atmosfèrics. El litoral mediterrani és un bon laboratori per aprofundir més en aquesta qüestió, atès que ja manifesta conseqüències que, si mantenen la seva tendència actual, poden comportar efectes en les activitats econòmiques i en la pròpia ocupació del territori. Al present article s'hi proposa una agenda de treball perquè, en aquest context, la climatologia espanyola es converteixi en la branca protagonista de la investigació i la docència geogràfica espanyola en els propers anys.

[en] Climatology is the branch of geography that, to a greater extent, responds to the main objective of the field: the study of the relationships between the environment and human beings and their different manifestations on the earth's surface. Spanish climatology is currently competing on equal terms with international climate research through the contribution of new theoretical approaches and methods and the dissemination of results in high-impact international journals. One of the main topics of Spanish climate research is the current climate change and its effects on atmospheric elements. The Mediterranean coast is a good laboratory for investigating an issue whose consequences are already being felt and, if the current trend is maintained, can have effects on economic activities and spatial occupation. In this context, a work agenda is proposed for Spanish climatology to become the main geographical branch of Spanish geographic research and teaching in the next years.
[ca] La trajectòria literària de Carles Soldevila (1892-1967) és una peça clau per a entendre la consolidació de la narrativa catalana en els anys 30 del segle passat. La seua voluntat didàctica el portà a redactar diversos textos assagístics i periodístics on mostrava al lector que cercava, la burgesia barcelonina d'aleshores, uns models de conducta i de civilitat que connectaven amb diversos objectius del Noucentisme. En la seua prosa narrativa se centrava en espais de l'Eixample barceloní on localitzava, amb una fina visió irònica, alguns dels seus excessos urbanístics i decoratius. A Soldevila li interessava l'evolució de la ciutat i dels seus habitants. Una Barcelona que havia enderrocat les murades més antigues i havia optat per uns nous barris més funcionals i moderns que centraven l'espai dels seus relats. Una visió de la ciutat contrastada amb altres capitals europees, fonamentalment París, el mirall on emmarcar la voluntat de progrés dels seus conciutadans.

[en] The literary career of Carles Soldevila (1892-1967) is key to understand the consolidation of Catalan narrative in the 30s. His didactic desire led him to write several essays and journalistic texts that showed his reader, the Barcelona bourgeoisie, models of conduct and civility connected with several objectives of Noucentisme. In his narrative prose he focused on areas of Barcelona's Eixample where he located some of its urban and decorative excesses with a subtle ironic perspective. Soldevila was interested in the evolution of the city and its inhabitants. A Barcelona that had demolished its oldest walls and had opted for more functional and modern new neighborhoods, that were the space for his stories. His view of the city contrasted with other European cities, mainly Paris, the mirror framing the progress of their fellow citizens.
[ca] Fins ara coneixíem l'afinitat d'interessos —diguem-ne— "espirituals" entre els traductors del Kempis i el Cartoixà al català, el ciutadà Miquel Peres i el cavaller i mestre en Teologia Joan Roís de Corella, respectivament. Ambdós escriptors, usuaris del sintagma "valenciana prosa", elaboraven uns textos "artitzats" de naturalesa semblant i estilemes coincidents, i mostraven el seu gust per divulgar hagiografies "en pla", en llengua vulgar. La documentació d'arxiu ens reporta, a més, que Peres — poeta també del Cancionero General— era casat amb una filla de l'autor de Tragèdia de Caldesa, des del 1477.

[en] We already knew about the affinity of —shall we say— "spiritual" interests between the translators of Kempis and the Cartoixà into Catalan, the citizen Miquel Peres and the knight and master in Theology Joan Roís de Corella, respectively. Both writers, users of the syntagm "Valencian prose", elaborated some "artistic" texts of similar nature and with coinciding writing styles, and also showed their taste for publishing hagiographies "in plain language". The documentation in the archive reports, moreover, that Peres —also a poet in the Cancionero General— was married to a daughter of the author of Tragèdia de Caldesa, in 1477.