[ca] Saber com són les persones que exerceixen un càrrec polític: les elits polítiques de les nostres institucions és quelcom que la ciutadania té dret a saber, però realment saber- ho tot sobre aquestes persones que prenen decisions sobre tot el que ens passa, fins i tot les coses més personals, no es viu com un dret. Es podria arribar a considerar que conèixer la "classe política" és un deure de la ciutadania, fins i tot, donat que en el sis- tema polític que ens envolta caldria conèixer a qui la ciutadania donem la nostra confiança. Però en realitat conèixer a les elits polítiques més properes s'ha tornat, massa sovint en quelcom semblant a curiositat i poca cosa més, que, a més, facilita la construcció d'un imaginari sobre el col·lectiu que acaba apoderant a tothom amb una expertesa que fa possible assegurar, amb tota la solemnitat i convenciment, com són o deixen de ser els polítics. Aquesta tesi té com a intenció aprofundir en aquesta matèria, i fer-ho a través de les experiències personals, opinions, pensaments i idees d'una part de les nostres elits polítiques, coneixent directament a 52 persones que, en el moment de ser entrevistades, eren o recentment havien estat ministres de Catalunya, per tant conselleres i consellers de la Generalitat. Aquesta tesi doctoral vol fer la seva aportació a conèixer una part rellevant de les nostres elits a Catalunya, a través de les dades, aconseguides amb entrevistes directes i sempre comprovant la seva veracitat, ens acostem a un col·lectiu de persones que en un moment o altre han pres decisions sobre el nostre present i el nostre futur. Aquesta investigació segueix el fil conductor de l'estudi del Dr. Jordi Matas i Dalmases, que va ser pioner a casa nostra estudiant el perfil dels consellers i les conselleres de la Generalitat de Catalunya entre 1980 i 2003 i ha participat activament en aquesta tesi doctoral, fent-ne les funcions de Director. Ara bé, tot i seguir el camí encetat pel Dr. Matas aquesta tesi doctoral innova en continguts, en noves temàtiques, en nous punts de vista. Nous elements d'estudi que permeten seguir el fil de les elits dels governs de la Generalitat però ampliant i innovant en una curiositat, que en tractar-se de curiositat acadèmica té com a voluntat i desig generar noves informacions i per tant, més coneixement. Aquesta tesi pretén analitzar com són les elits polítiques dels primers anys del segle XXI a Catalunya, personalitzades en els consellers i conselleres de la Generalitat de Catalunya, entre 2003 i 2016 i comprovar si són ho han estat motor o remolc del canvi i observar quin paper han jugat en aquests primers anys de segle. L'estudi de les elits polítiques poden servir com a eina per estudiar els canvis de la societat, i és evident que arreu del món s'han produït molts canvis socials, alguns d'ells, amb major o menor intensitat, s'han reflectit en les elits polítiques. Un exemple n'és l'increment de la presència de les dones als espais de poder en general i als espais de poder polític en particular. Però no és aquest canvi en el sexe de les elits, l'única novetat en els darrers anys. El paper dels partits polítics ha canviat, ja no són aquelles estructures de poder que es converteixen en una maquinària que "fabriquen", entre d'altres, elits polítiques i dirigents. En això també s'observen canvis i un reflex d'això es troba en el nombre de les elits polítiques que no tenen adscripció política militant o fins i tot que no han dut a terme cap tipus de carrera política, aquesta tesi també vol posar de manifest aquestes "noves" elits al nostre país. Si es fa referència al país, a Catalunya, en el període que comprèn aquesta tesi s'han viscut els canvis més intensos, polítics i socials, que no es recorden des de la recuperació de la Generalitat de Catalunya, per una banda perquè aquesta tesi doctoral se centra en les elits polítiques posteriors a l'hegemonia governamental de CiU i, per altra banda, per l'entrada en l'agenda dels governs d'una matèria que a la societat catalana representava un nombre més aviat reduït de persones: els anhels de construcció d'un nou estat. I des d'aquestes circumstàncies s'analitzen els perfils del consellers i conselleres dels diversos Governs de la Generalitat de Catalunya, entre 2003 i 2016, fent-ne una anàlisi sòcio-polític i transversal de les seves persones i a través de la seva activitat exercint el rol de conseller o consellera. Secundàriament, s'han volgut introduir diversos elements d'estudi per aprofundir en algunes matèries que es consideren rellevants. En primer lloc, s'ha analitzat com són les elits polítiques en governs de coalició a Catalunya, si bé durant el període 1980-2003 sempre han existit governs de coalició, no han estat coalicions post-electorals (amb excepció feta de la presència d'un conseller d'ERC a primers dels anys 1984-1987 que fou molt breu i puntual i podríem definir d'anecdòtic), en tot cas els governs de coalició post- electoral són la tònica predominant dels governs dels quals s'ha estudiat en aquesta tesi el seu perfil. En segon lloc, l'estudi de les elits polítiques del Govern de la Generalitat des de l'anàlisi de dos col·lectius concrets: els consellers i conselleres independents, entesos com aquelles persones que en el moment de ser nomenades no eren membres de cap partit polític, i la presència de les dones als governs de la Generalitat de Catalunya. En tercer lloc, les diferències de les elits polítiques en funció al partit al qual pertanyen, posant de manifest les similituds i diferències existents en les elits polítiques en relació a la seva militància política en un o altres partits. En quart lloc, i per acabar, aquesta tesi vol establir un marc comparatiu amb la societat a la qual pertanyen, per dur a terme aquesta comparativa s'ha utilitzat l'estudi del marc comparatiu amb la societat catalana. En definitiva, aquesta tesi vol mostrar una radiografia multidimensional de les elits polítiques de Catalunya en les figures dels consellers i conselleres dels Governs de la Generalitat en el període 2003 – 2016.

[es] Saber cómo son las personas que ejercen un cargo político: las élites políticas de nuestras instituciones es algo sobre lo que la ciudadanía tiene derecho a saber, pero realmente saberlo todo sobre estas personas que toman decisiones sobre todo lo que nos ocurre, incluso las cosas más personales, no se percibe como un como derecho. Se podría llegar a considerar que conocer la "clase política" es un deber de la ciudadanía, incluso, dado que en el sistema político que nos rodea habría que conocer a quien la ciudadanía damos nuestra confianza. Pero en realidad conocer a las élites políticas más cercanas se ha vuelto, con demasiada frecuencia algo parecido a curiosidad y poco más, que, además, facilita la construcción de un imaginario sobre el colectivo que acaba apoderando a todo el mundo con una experiencia que hace posible asegurar, con toda la solemnidad y convencimiento, cómo son o dejan de ser los políticos. Esta tesis tiene como intención profundizar en esta materia, y hacerlo a través de las experiencias personales, opiniones, pensamientos e ideas de una parte de nuestras élites políticas, conociendo directamente a 52 personas que, en el momento de ser entrevistadas, eran o recientemente habían sido consejeros de Cataluña, por tanto consejeras y consejeros de la Generalitat. Esta tesis doctoral quiere hacer su aportación a conocer una parte relevante de nuestras élites en Cataluña, a través de los datos, conseguidos con entrevistas directas y siempre comprobando su veracidad, nos acercamos a un colectivo de personas que un momento u otro han tomado decisiones sobre nuestro presente y nuestro futuro. Esta investigación sigue el hilo conductor del estudio del dr. Jordi Matas i Dalmases, que fue pionero en nuestro país estudiando el perfil de los consejeros y las consejeras de la Generalitat de Cataluña entre 1980 y 2003 y ha participado activamente en esta tesis doctoral, haciendo las funciones de Director. A pesar de seguir el camino iniciado por el Dr. Matas, esta tesis doctoral innova en contenidos, nuevas temáticas, nuevos puntos de vista. Nuevos elementos de estudio que permiten seguir el hilo de las élites de los gobiernos de la Generalitat pero ampliando e innovando en una curiosidad, que al tratarse de curiosidad académica tiene como voluntad y deseo generar nuevas informaciones y, por tanto, más conocimiento. Esta tesis pretende analizar cómo son las élites políticas de los primeros años del siglo XXI en Cataluña, personalizadas en los consejeros y consejeras de la Generalitat de Cataluña, entre 2003 y 2016 y comprobar si son lo han sido motor o remolque del cambio y observar qué papel han jugado en estos primeros años de siglo. El estudio de las élites políticas pueden servir como herramienta para estudiar los cambios de la sociedad, y es evidente que en todo el mundo se han producido muchos cambios sociales, algunos de ellos, con mayor o menor intensidad, han reflejado en las élites políticas. Un ejemplo es el incremento de la presencia de las mujeres en los espacios de poder en general y en los espacios de poder político en particular. Pero no es ese cambio en el sexo de las élites, la única novedad en los últimos años. El papel de los partidos políticos ha cambiado, ya no son esas estructuras de poder que se convierten en una maquinaria que "fabrican", entre otras, élites políticas y dirigentes. En esto también se observan cambios y un reflejo de esto se encuentra en el número de las élites políticas que no tienen adscripción política militante o incluso que no han llevado a cabo ningún tipo de carrera política, esta tesis también quiere poner de manifiesto estas "nuevas" élites en nuestro país. Si se hace referencia al país, en Cataluña, en el período que comprende esta tesis se han vivido los cambios más intensos, políticos y sociales, que no se recuerdan desde la recuperación de la Generalitat de Cataluña, por un lado porque esta tesis doctoral se centra en las élites políticas posteriores a la hegemonía gubernamental de CiU y, por otro lado, por la entrada en la agenda de los gobiernos de una materia que en la sociedad catalana representaba un número más bien reducido de personas: los deseos de construcción de un nuevo estado. Y desde estas circunstancias se analizan los perfiles de los consejeros y consejeras de los diversos Gobiernos de la Generalitat de Cataluña, entre 2003 y 2016, haciendo un análisis socio-político, multidimensional y transversal de sus personas ya través de su actividad ejerciendo el rol de consejero o consejera. Secundariamente, se han querido introducir varios elementos de estudio para profundizar en algunas materias que se consideran relevantes. En primer lugar, se ha analizado cómo son las élites políticas en gobiernos de coalición en Cataluña, si bien durante el período 1980-2003 siempre han existido gobiernos de coalición, no han sido coaliciones post-electorales (con excepción hecha de la presencia de un consejero de ERC a primeros de los años 1984-1987 que fue muy breve y puntual y podríamos definir de anecdótico), en todo caso los gobiernos de coalición post-electoral son la tónica predominante de los gobiernos de los que se ha estudiado en esta tesis su perfil. En segundo lugar, el estudio de las élites políticas del Gobierno de la Generalitat desde el análisis de dos colectivos concretos: los consejeros y consejeras independientes, entendidos como aquellas personas que en el momento de ser nombradas no eran miembros de ningún partido político, y la presencia de las mujeres en los gobiernos de la Generalitat de Catalunya. En tercer lugar, las diferencias de las élites políticas en función al partido al que pertenecen, poniendo de manifiesto las similitudes y diferencias existentes en las élites políticas en relación a su militancia política en uno u otros partidos. En cuarto lugar, y por último, esta tesis quiere establecer un marco comparativo con la sociedad a la que pertenecen, para llevar a cabo esta comparativa se ha utilizado el estudio del marco comparativo con la sociedad catalana. En definitiva, esta tesis quiere mostrar una radiografía multidimensional de las élites políticas de Cataluña en las figuras de los consejeros y consejeras de los Gobiernos de la Generalitat en el período 2003 – 2016.