[ca] La tesi doctoral té per objectiu estudiar els canvis que viuen els pares haitians durant la seva trajectòria migratòria a Xile, tot identificant quins són els factors que influeixen en els marcs comprensius sobre la infància i el rol que tenen en la cura. Alhora, s'analitzen els marcs interpretatius que subjauen en les polítiques públiques xilenes que incideixen en l'experiència dels homes migrants. El disseny metodològic és eminentment qualitatiu. S'ha desenvolupat un treball de camp per etapes, mitjançant observació participant, 12 entrevistes biogràfiques a homes haitians, 41 entrevistes en profunditat a informants clau professionals i voluntaris que han treballat amb famílies haitianes i cinc entrevistes exploratòries a dones haitianes. Es compara la perspectiva dels pares transnacionals amb les seves famílies a Haití, amb la dels pares que han reunificat les seves famílies o han iniciat un nou projecte familiar a Xile. L'anàlisi dels resultats mostra la crisi de l'autoritat masculina a partir del rol de l'home com a pare de família i de la figura paterna, que es concreta en una sèrie de ruptures relacionades amb les comprensions religioses i la divisió sexual del treball. Les ruptures, influïdes per l'absència de la xarxa de cura femenina, emergeixen com un nou mandat moral, encara que sense representar un qüestionament de l'ordre de gènere. Els resultats del treball de camp evidencien cinc factors que influeixen en el canvi: (1) temps de permanència i etapa del projecte migratori; (2) la fe i les xarxes de suport nacionals i transnacionals; (3) la normativa migratòria (4) la participació femenina al mercat de treball remunerat i (5) les lleis de protecció de dones i infància. La tesi conclou amb una reflexió sobre els principals reptes que planteja en la gestió pública l'atenció de famílies migrants no castellanoparlants a Xile, al considerar les conseqüències que les ruptures del gènere masculí poden tenir per a les dones i les dissidències.

[en] The goal of this doctoral thesis is to study the changes that Haitian parents experience during their migratory career in Chile, identifying the factors that influence the social frames on childhood and their role in care. At the same time, the social frames underlying Chilean public policies that affect the experience of migrant men are analyzed. The methodological design is qualitative through participant observation, 12 biographical interviews with Haitian men, 41 in-depth interview profesionals and volunteers who have worked with Haitian families, and five exploratory interviews with Haitian women. The perspective of transnational fathers with their families in Haiti is compared to fathers who reunited their families or started a new family project in Chile. The analysis of the results shows the crisis of male authority from the role of the head of the family and the father figure, which materializes in a series of ruptures related to religious understandings and the sexual division of labor. The ruptures, influenced by the absence of the women's care network, emerge as a new moral mandate, although without representing a questioning of the gender order. The results of the fieldwork show five factors that influence the change : (1) length of stay and stage of the migration project; (2) national and transnational faith and support networks; (3) migration regulations (4) women's participation in the paid labor market and (5) women's and children's protection laws. The thesis concludes with a reflection on the main challenges in public management that raise the attention of non-Spanish speaking migrant families in Chile, considering the consequences that male gender ruptures may have for women and dissent.