[ca] La interpretació en llengua de signes (ILS) és un dels principals serveis d'accessibilitat als mitjans audiovisuals, juntament amb l'àudiodescripció i la subtitulació. Tot i la seva rellevància, la recerca en aquest camp és incipient. Actualment, les organitzacions de radiotelevisió que ofereixen aquests serveis no compten encara amb guies de bones pràctiques basades en resultats empírics. Aquesta tesi té com a finalitat cobrir parcialment aquest buit de coneixement a partir de l'estudi dels paràmetres formals que afecten la llegibilitat de la ILS i la lectura dels diferents elements visuals de la composició de la pantalla televisiva. El marc conceptual d'aquesta recerca conjumina dos models complementaris sobre els drets dels usuaris de la LS: (1) el model inclusiu d'accessibilitat i (2) el doble estatus social d'aquest grup, com a persones amb una discapacitat sensorial i com a membres d'una comunitat lingüística minoritària. Aquesta tesi té dos objectius: d'una banda, (1) identificar els paràmetres formals d'inserció de la ILS i els seus efectes en l'accessibilitat als contingut televisats. De l'altra, (2) estudiar la recepció i el processament d'un documental interpretat a la LS emprant diferents dissenys. La investigació implementa mètodes mixtos seguint un disseny exploratori seqüencial que integra tres etapes: (1) un estudi inicial qualitatiu, (2) una etapa intermèdia de desenvolupament de l'instrument de mesura psicomètrica i (3) una etapa final amb l'estudi preeminent de naturalesa quantitativa. La primera fase es va dissenyar amb l'objectiu de recollir dades qualitatives de dos dels principals grups d'interès del servei d'ILS a la TV: (1) les intèrprets professionals i (2) els sords signants com a principals usuaris dels serveis d'accessibilitat. Els resultats d'aquesta primera fase de recerca suggereixen que la velocitat i la mida de la intèrpret a la pantalla són els paràmetres formals més importants pel que fa a la llegibilitat, mentre que la posició pot ser un dels paràmetres que condicionen la lectura dels diferents elements visuals de la pantalla. Aquests resultats varen constituir la base per al desenvolupament de les fases posteriors de recerca. L'etapa intermèdia tenia com a objectiu desenvolupar una eina de recollida de dades que pogués implementar un qüestionari accessible en LS i que constituís un instrument vàlid i fiable per avaluar el record visual d'informació en LS. L'etapa quantitativa final va incloure dos estudis experimentals: (1) la captura dels moviments oculars per estudiar els patrons de distribució de l'atenció visual dels signants sords a la pantalla de TV amb ILS incrustada i (2) les proves de record mitjançant qüestionaris de memòria per mesurar l'accessibilitat del contingut. A partir d'aquestes proves quantitatives de recepció, es pot concloure que, a l'hora de produir continguts audiovisuals accessibles que inclouen una finestra per a la ILS en un format televisiu de pantalla dividida, la mida en combinació amb la posició a la pantalla són factors importants a tenir en compte. Els resultats mostren que el format de pantalla òptim per a l'accessibilitat als contingut audiovisuals s'obté mitjançant la combinació d'una finestra de mida mitjana per a la ILS a l'esquerra de la pantalla. Tot i que la visualització de continguts televisius en LS és una tasca complexa que requereix atenció dividida, els resultats d'aquesta tesi mostren que implementar els paràmetres òptims pot tenir un impacte positiu en la llegibilitat i la lectura dels continguts i, en definitiva, sobre la usabilitat i l'accessibilitat global. Aquesta tesi constitueix un primer pas cap a la realització de futurs tests de recepció de la LS dins del camp de l'accessibilitat als mitjans i la traducció audiovisual.

[es] La interpretación en lengua de signos (ILS) es uno de los principales servicios de accesibilidad a los medios audiovisuales, junto con la subtitulación y la audiodescripción. Pese a su relevancia, la investigación de los servicios en lengua de signos (LS) en el campo de la accesibilidad a los medios es incipiente. Actualmente, las radiotelevisiones que ofrecen este servicio no cuentan aún con guías de buenas prácticas basadas en resultados empíricos. Esta tesis doctoral tiene como finalidad cubrir parcialmente este vacío de conocimiento a partir del estudio de los parámetros formales que afectan a la legibilidad de la ILS y la lectura de los diferentes elementos visuales en pantalla televisiva. El marco conceptual de esta investigación combina dos modelos complementarios sobre los derechos de los sordos signantes: (1) el modelo inclusivo de accesibilidad y (2) el doble estatus social de este grupo, como personas con una discapacidad sensorial y como miembros de una comunidad lingüística minoritaria. Esta tesis tiene dos objetivos: por un lado, (1) identificar los parámetros formales de inserción de la ILS y sus efectos en la accesibilidad a contenidos televisados; por otro, (2) estudiar la recepción y el procesamiento de un documental con inserción de la ILS empleando diferentes diseños de pantalla. La investigación implementa métodos mixtos siguiendo un diseño exploratorio secuencial que integra tres fases: (1) un estudio inicial cualitativo, (2) una fase intermedia de desarrollo del instrumento de medida y (3) la ulterior fase principal cuantitativa con el estudio de recepción. La fase cualitativa fue diseñada para recoger datos exploratorios de los principales grupos de interés del servicio de ILS en la TV: (1) las intérpretes profesionales y (2) los sordos usuarios de la LS, como principales usuarios del servicio de accesibilidad. Los resultados sugieren que los parámetros formales más importantes en cuanto a legibilidad son la velocidad y el tamaño de la intérprete, mientras que la posición puede ser uno de los parámetros que condicionan la lectura de los diferentes elementos visuales de la pantalla. Estos resultados constituyeron la base para el desarrollo de las fases posteriores de investigación. La fase intermedia tenía como objetivo desarrollar una herramienta de recogida de datos que pudiera implementar un cuestionario accesible en LS y que constituyera un instrumento válido y fiable para evaluar el recuerdo visual de información en LS. La fase cuantitativa final incluyó dos estudios experimentales (1) la captación de los movimientos oculares para estudiar los patrones de exploración y distribución de la atención visual en la pantalla de TV con ILS y (2) las pruebas de memoria mediante cuestionarios de recuerdo visual y lingüístico del contenido. A partir de estas pruebas cuantitativas de recepción, se puede concluir que a la hora de producir contenidos audiovisuales accesibles que incluyen una ventana para la ILS en un formato televisivo de pantalla dividida, el tamaño en combinación con la posición en la pantalla son dos factores importantes a tener en cuenta. Los resultados muestran que el formato de pantalla óptimo para la accesibilidad se obtienen mediante la combinación de una ventana para la ILS de tamaño medio (1/4 del ancho de pantalla) a la izquierda de la pantalla. Aunque la visualización de contenidos televisivos en LS es una tarea compleja que requiere atención dividida, los resultados de esta tesis muestran que implementar los parámetros óptimos tiene un impacto positivo en la legibilidad y la lectura de los contenidos y, en definitiva, sobre la usabilidad y la accesibilidad. Esta tesis constituye un primer paso hacia la realización de futuros tests de recepción de la LS dentro del campo de la accesibilidad a los medios y la traducción audiovisual.