BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Aquest projecte neix donat el gran creixement en l'ús de tècniques de Deep Learning en diferents camps d'investigació produït en els últims anys, amb la intenció d'integrar una xarxa neuronal en un sistema per a la generació d'imatges estèreo. Concretament, l'objectiu és la creació d'una vista virtual situada a una distància de 6 cm d'una imatge d'entrada, en acordància amb la separació aproximada entre ulls de manera que ambdúes imatges generin una visió binocular. Per això, és necessària una estimació del mapa de profunditat de la imatge entrant, realitzada mitjançant una xarxa neuronal convolucional (CNN) capacitada per extraure les seves característiques i estimar profunditats. Amb això obtindrem un núvol de punts 3D a partir del qual generar la nova vista mitjançant reprojeccions geomètriques basades en Image-Based Rendering Techniques (IBRT). Els resultats obtinguts han set similars als esperats, sense aconseguir millores respecte a l'actual State-Of-Art, però considerablement pròxims.

[es] Este proyecto nace dado el gran crecimiento en el uso de técnicas de Deep Learning en distintos campos de investigación producido en los últimos años, con la intención de integrar una red neuronal en un sistema para la generación de imágenes estéreo. Concretamente, el objetivo del trabajo es la síntesis de una vista virtual situada a una distancia de 6 cm de una imagen entrante, de acuerdo con la separación aproximada entre ojos de manera que ambas imágenes generen visión binocular. Para ello, es necesaria una estimación del mapa de profundidad de la imagen entrante, la cual ha sido realizada mediante una red neuronal convolucional (CNN) capaz de extraer sus características y así estimar profundidades. Con esto obtendremos una nube de puntos 3D a partir de la cual generar la nueva vista mediante reproyecciones geométricas basadas en Image-Based Rendering Techniques (IBRT). Los resultados obtenidos han sido similares a los esperados, sin lograr mejoras respecto el estado del arte actual, pero considerablemente cercanos.
[ca] La demanda de connectivitat a la xarxa de banda ampla ha anat en augment en els últims anys. En conseqüència, cal desenvolupar noves formes d'aconseguir que aquest servei arribi a tots els usuaris. S'estan desenvolupant xarxes mòbils de cinquena generació (5G) amb l'objectiu de proporcionar als usuaris una cobertura millorada, velocitats de dades més altes i majors capacitats. Software Defined Networking (SDN) i Network function virtualization (NFV) són dues tecnologies clau del 5G que permeten el tall de Xarxa / RAN que consisteix en separar la infraestructura física en diferents xarxes virtuals (trossos). Basant-se en aquests conceptes, aquesta tesi tracta de les tècniques de tall de xarxes d'accés radioelèctric (RAN) per a sistemes WLAN. S'ha utilitzat el 5G-Empower Test-Bed emprant l'algoritme de repartició de recursos radio denominat Weighted Airtime Deficit Round Robin (WADRR) en ell. En particular, l'objectiu d'aquest projecte és implementar totes les funcions de mesura i proba relacionades amb el algoritme WADRR per extreure la informació de la velocitat de transmissió del sistema, i analitzar a fons els resultats obtinguts. Finalment, es treuen conclusions sobre el comportament i rendiment dels usuaris de WLAN en diferents entorns a partir d'experiments.

[es] La demanda de conectividad a la red de banda ancha ha ido en aumento en los últimos años. En consecuencia, es necesario desarrollar nuevas formas de conseguir que este servicio llegue a todos los usuarios. Se están desarrollando redes móviles de quinta generación (5G) con el objetivo de proporcionar a los usuarios una cobertura mejorada, velocidades de datos más altas y mayores capacidades. Software Defined Networking (SDN) y Network function virtualization (NFV) son dos tecnologías clave del 5G que permiten el corte de Red/RAN que consiste en separar la infraestructura física en diferentes redes virtuales (trozos). Basándose en estos conceptos, esta tesis trata de las técnicas de corte de redes de acceso radioeléctrico (RAN) para sistemas WLAN. Se ha utilizado 5G-EmPOWER Test-Bed empleando el algoritmo de de repartición de recursos radio denominado Weighted Airtime Deficit Round Robin (WADRR) en él. En particular, el objetivo de este proyecto es implementar todas las funciones de medida y test relacionadas con el algoritmo WADRR para extraer la información de la velocidad de transmisión del sistema y analizar a fondo los resultados obtenidos. Finalmente, se obtienen conclusiones sobre el comportamiento y rendimiento de los usuarios de WLAN en diferentes entornos a partir de experimentos.
[ca] En els últims anys, s'ha observat un alt creixement en el número de dispositius mòbil i el transit de dades globals, amb una previsió de creixement exponencial. També s'ha observat que aquest creixement té lloc en entorns urbans com oficines o blocs de pisos on predomina el desplegament de xarxes WLAN i el estàndard IEEE 802.11. Aquests fets han consolidat el estàndard com una tecnologia àmpliament utilitzada i han generat la necessitat per a les empreses de l'àmbit d'entendre i optimitzar el rendiment de les WLAN. Aquesta tesis s'engloba en un projecte més gran, que consisteix en la creació d'una eina software de mesura per a WLANs en entorns urbans (TUWIPA©) desenvolupada en MATLAB, com una interfície gràfica Els entorns urbans constitueixen un entorn hostil per al funcionament de les xarxes Wi-Fi en el qual, entre diversos inconvenients, destaca l'ampli espectre de fonts d?interferència que poden condicionar altament el servei ofert. La tesis està principalment enfocada a complementar la eina a través de la caracterització i implementació de diferents fonts d'interferència amb propietats diverses com per exemple els microones o les xarxes Wi-Fi properes. També es proposa la implementació de funcionalitats addicionals de lliure elecció que puguin complementar el programa. Els resultats obtinguts mostren que les fonts d?interferència han sigut caracteritzades amb èxit, convertint TUWIPA© en una eina més completa i robusta que pot proporcionar resultats numèrics més precisos i fiables.

[es] En los últimos años, se ha observado un alto crecimiento en el número de dispositivos móvil y el tráfico de datos globales, con una previsión de crecimiento exponencial. También se ha observado que este crecimiento tiene lugar en entornos urbanos como oficinas o bloques de pisos, donde predomina el despliegue de redes WLAN y el estándar IEEE 802.11. Estos hechos han consolidado el estándar como una tecnología ampliamente utilizada y han generado la necesidad para las empresas del ámbito de entender y optimizar el rendimiento de las WLAN. Esta tesis se engloba en un proyecto más grande, que consiste en la creación de una herramienta software de medida para WLANs (TUWIPA ©) desarrollada en MATLAB, como una interfaz gráfica. Los entornos urbanos constituyen un entorno hostil para el funcionamiento de las redes Wi-Fi en el cual, entre varios inconvenientes, destaca el amplio espectro de fuentes de interferencia que pueden condicionar altamente el servicio ofrecido. La tesis está principalmente enfocada a complementar la herramienta a través de la caracterización e implementación de diferentes fuentes de interferencia con características diversas, como por ejemplo los microondas o las redes Wi-Fi cercanas. También se propone la implementación de funcionalidades adicionales de libre elección que puedan complementar el programa. Los resultados obtenidos muestran que las fuentes de interferencia han sido caracterizadas con éxito, convirtiendo TUWIPA © en una herramienta más completa y robusta que puede proporcionar resultados numéricos más precisos y fiables.
[ca] Les habilitats visuals tenen un gran impacte a la vida quotidiana i sobretot a l'hora d'aprendre i desenvolupar habilitats tan bàsiques com la lectura, l'escriptura i la realització d'esports. A la visió afecten molts factors que són bàsics per a la memòria visual, l'enteniment i el processament de la informació, fins i tot l'equilibri pot estar afectat per la visió. Per aquest motiu cal revisar la vista als més petits, ja que ells no saben si veuen bé o malament, ja que pot ser que mai no hagin tingut una visió nítida. Molts nens estan patint fracàs escolar degut a disfuncions visuals (binoculars, acomodatives i oculomotores). Llegir els pot causar fatiga visual, fins i tot fixar la vista per fer un dibuix o escriure un text, poden causar mals de cap, son i picor d'ulls, degut a que per fer aquestes activitats fan un sobreesforç visual. En aquest treball s'hi expliquen 13 casos de nens amb disfuncions visuals o que presenten errors refractius que els estaven o estan causant problemes a l'escola. També veurem que no tots els problemes de la visió es poden solucionar amb ulleres o lents de contacte, sinó que cal fer teràpia visual. Podrem veure exercicis de teràpia visual explicats, i els resultats generats després de setmanes i mesos fent teràpia visual.

[es] Las habilidades visuales tienen un gran impacto en la vida cotidiana y sobre todo a la hora de aprender y desarrollar habilidades tan básicas como la lectura, la escritura y la realización de deportes. En la visión afectan muchos factores que son básicos para la memoria visual, el entendimiento y el procesamiento de la información, incluso el equilibrio puede estar afectado por la visión. Por este motivo, es necesario revisar la vista a los más pequeños ya que ellos no saben si ven bien o mal, ya que puede ser que nunca hayan tenido una visión nítida. Muchos niños están sufriendo fracaso escolar por disfunciones visuales (binoculares, acomodativas y oculomotoras). Leer les puede causar cansament visual, incluso fijar la vista para realizar un dibujo o escribir un texto, les puede causar dolores de cabeza, sueño y picor de ojos, por el simple motivo que para realizar estas actividades tienen que hacer un sobreesfuerzo visual. En este trabajo se explican 13 casos de niños con disfunciones visuales o que presentan errores refractivos que les estaban o están causando problemas en la escuela. También veremos que no todos los problemas de la visión se pueden solucionar con gafas o lentes de contacto, sino que es necesario realizar terapia visual. Podremos ver ejercicios de terapia visual explicados y los resultados generados tras semanas y meses realizando terapia visual.
[ca] Aquest treball de final de grau consisteixen en l'elaboració d'un avantprojecte de construcció d'una estació de transferència i adequació d'una deixalleria ja existent al municipi d'Esterri d'Àneu. Les instal·lacions atenderán 2.147 els habitants de diferents municipis de la comarca del Pallars Sobirà. L'any 2015 el Consell Comarcal va modificar el sistema de recollida de residus municipals per als municipis de la comarca. El nou sistema, anomenat porta a porta (PAP), consisteixen a lliurar els residus al servei municipal de recollida davant la porta de l'habitatge o comerç, segons un calendari setmanal per a cada fracció de recollida i en un horari estipulat. La implantació del sistema fa evident la necessitat d'un centre de recepció de residus municipals, com a pas previ a la gestió final dels residus. Les instal·lacions disposades són l'actual deixalleria del municipi d'Esterri d'Àneu. L'objectiu principal és acondicionar les instal·lacions de la deixalleria per a la funció d'estació de transferència i reorganitzar l'espai per a la seva completa competència en els dos àmbits. Amb aquest propòsit, es planteja la construcció d'un moll de descàrrega i la disposició de les caixes i contenidors necessaris per a la recollida dels residus estipulats per la Norma Tècnica per a deixalleries de Cataluña. També proposa l'adequació d'oficines, vestuaris, lavabos i dos magatzems. Finalment, es consideren aspectes tècnics de gestió i l'ambientalització de les instal·lacions.

[es] Este trabajo de final de grado consiste en la elaboración de un anteproyecto de construcción de una estación de transferencia y adecuación de un punto limpio ya existente en el municipio de Esterri d'Àneu. Las instalaciones atendrán a 2.147 habitantes de diferentes municipios de la comarca del Pallars Sobirà. En el año 2015 el Consejo Comarcal modificó el sistema de recogida de residuos municipales para los municipios de la comarca. El nuevo sistema, llamado puerta a puerta (PAP), consiste en entregar los residuos al servicio municipal de recogida delante de la puerta de la vivienda o comercio, según un calendario semanal para cada fracción recogida y en un horario estipulado. La implantación del sistema hace evidente la necesidad de un centro de recepción de residuos municipales, como paso previo a la gestión final de los residuos. Las instalaciones dispuestas para la función son el actual punto limpio del municipio de Esterri d'Àneu. El objetivo principal es acondicionar las instalaciones del punto limpio para la función de estación de trasferencia y reorganizar el espacio para su completa competencia en los dos ámbitos. Con este propósito, se plantea la construcción de un muelle de descarga y la disposición de las cajas y contenedores necesarios para la recogida de los residuos estipulados por la Norma Técnica para puntos limpios de Cataluña. También se propone la adecuación de oficinas, vestuarios, lavabos y dos almacenes. Por último, se considerarán aspectos técnicos de gestión y la ambientalización de las instalaciones.
[ca] El projecte es duu a terme a CERC Ingeniería, una empresa que tenia la necessitat d?automatitzar les mesures d?emissions conduïdes, aproximant-se el màxim als requeriments normatius d?EMC. Per cobrir aquesta necessitat, s?ha comprovat el muntatge i la instrumentació aportats per l?empresa i s?ha validat correctament en la seva majoria mitjançant el marc normatiu europeu d?EMC. El projecte aporta a l?empresa un software personalitzat a les seves necessitats i que compleix part dels requisits normatius. Aquest software controla l?equip de mesura, en aquest cas, un analitzador d?espectres. D?aspecte simple, d?una sola finestra i prou robust per a un ús adequat, és capaç de realitzar mesures automàtiques d?emissions conduïdes. Aquestes mesures han sigut comprovades a partir de resultats anteriors d?assajos en un laboratori especialitzat, obtenint resultats satisfactoris. A pesar de no haver pogut complir alguns dels requeriments, el projecte s?adequa a les necessitats internes de l?empresa.

[es] El proyecto se lleva a cabo en CERC Ingeniería, una empresa que tenía la necesidad de automatizar las medidas de emisiones conducidas, aproximándose al máximo a los requerimientos normativos de EMC. Para solventar esta necesidad, se ha comprobado el montaje y la instrumentación aportados por la empresa y se ha validado correctamente en su mayoría mediante el marco normativo europeo de EMC. El proyecto aporta a la empresa un programa personalizado a sus necesidades y que cumple parte de los requisitos normativos. Dicho programa controla el equipo de medida, en este caso, un analizador de espectros. De apariencia simple, de una sola ventana y suficientemente robusto para un uso adecuado, es capaz de realizar medidas automáticas de emisiones conducidas. Estas medidas han sido comprobadas a partir de resultados anteriores de ensayos realizados en un laboratorio especializado, obteniendo resultados satisfactorios. A pesar de no haber podido cumplir algunos de los requerimientos, el proyecto se adecua a las necesidades internas de la empresa.
[ca] Aquest treball de recerca se centra en el fenomen de l'apropiació a Barcelona, una ciutat els espais oberts de la qual, suposadament escassos, es mostren sotmesos a fortes restriccions tècniques, legals i mercantils. El document aspira a sistematitzar i avaluar diferents formes d'ocupació dels mateixos per part de persones, associacions o grups espontanis de veïns, amb un quàdruple enfocament social, jurídic, ambiental i econòmic. Aquests llocs, els comuns, es manifesten a vegades com una forma de resistència contra polítiques capitalistes agressives. Alguns, els més dinàmics, s'han observat i descrit atenent qualitats d'ordre urbanístic, arquitectònic i material. Una base de dades inèdita del patrimoni públic de la ciutat ha permès construir un mapa detallat dels espais de titularitat municipal a data de 31 de desembre de 2022. La cartografia mostra una galàxia de gran diversitat en forma, posició, dimensió, clau, orientació i connectivitat el sumatori de la qual contradiu l'axioma d'una ciutat completa, compacta i acabada.

[es] Este trabajo de investigación se centra en el fenómeno de la apropiación en Barcelona, una ciudad cuyos espacios abiertos, supuestamente escasos, se muestran sometidos a fuertes restricciones técnicas, legales y mercantiles. El documento aspira a sistematizar y evaluar distintas formas de ocupación de los mismos por parte de personas, asociaciones o grupos espontáneos de vecinos, con un cuádruple enfoque social, jurídico, ambiental y económico. Estos lugares, los comunes, se manifiestan en ocasiones como una forma de resistencia contra políticas capitalistas agresivas. Algunos, los más dinámicos, se han observado y descrito atendiendo a cualidades de orden urbanístico, arquitectónico y material. Una base de datos inédita del patrimonio público de la ciudad ha permitido construir un mapa detallado de los espacios de titularidad municipal a fecha de 31 de diciembre de 2022. La cartografía muestra una galaxia de gran diversidad en forma, posición, dimensión, clave, orientación y conectividad cuyo sumatorio contradice el axioma de una ciudad completa, compacta y acabada.
[ca] Aquest projecte pretén realitzar la presentació d'una sèrie de propostes amb l'objectiu de transformar la ciutat de Bratislava en una ciutat intel·ligent. A la primera part de el projecte, es descriurà una tecnologia anomenada Internet de les Coses (IoT), les seves característiques i les aplicacions que té i quins són els protocols de comunicació que utilitza. Per aconseguir el propòsit d'aquest projecte es requereix analitzar i estudiar una sèrie de mesures que facilitin la qualitat de vida dels ciutadans i siguin respectuoses amb el medi ambient. A la segona part de el projecte, es realitzarà una sèrie de propostes per a la ciutat de Bratislava. En aquestes propostes es dimensiona un canvi en la il·luminació pública, una renovació del transport, un millor ús de les energies renovables, una digitalització de la ciutat i un augment de les zones verdes. Un cop realitzades les propostes amb els seus respectius pressupostos, s'analitzarà l'evolució en un futur de les ciutat intel·ligents i es realitzarà un anàlisis del impacte mediambiental. En aquest projecte es descobriran quins són els problemes que alberguen actualment aquestes noves tecnologies, i es veurà com classificar-les en grups segons la seva tipologia o finalitat. Posteriorment es calcularà el pressupost del projecte. Finalment, es realitzaran les conclusions.

[es] Este proyecto pretende realizar la presentación de una serie de propuestas con el objetivo de transformar la ciudad de Bratislava en una ciudad inteligente. En la primera parte del proyecto se describirá una tecnología, llamada Internet de las Cosas (IoT), sus características y las aplicaciones que tiene y qué protocolos de comunicación utiliza. Para lograr el propósito de este proyecto se debe analizar y estudiar una serie de medidas que faciliten la calidad de vida de los ciudadanos y sean respetuosas con el medio ambiente. En la segunda parte del proyecto, se realizarán una serie de propuestas para la ciudad de Bratislava. En estas propuestas se dimensiona, un cambio en el alumbrado público, una renovación del transporte, un mejor uso de las energías renovables, una digitalización de la ciudad y un aumento de las zonas verdes. Una vez realizadas las propuestas con sus respectivos presupuestos, se analizará la evolución en el futuro de las ciudades inteligentes y se realizará un análisis de impacto medioambiental. En este proyecto se descubrirán cuáles son los problemas que albergan actualmente estas nuevas tecnologías, y se verá cómo clasificarlas en grupos según su tipología o finalidad. Posteriormente se calculará el presupuesto del proyecto. Finalmente, se realizarán las conclusiones.
[ca] És conegut que el model de Vicsek del movimient col·lectiu prediu una transició de fase des d'un estat desordenat amb velocitats aleatòries, cap a un estat col·lectivament ordenat en què totes les partícules es mouen en una mateixa direcció seleccionada espontàneament. En aquest treball, hem estudiat el resultat d'aquest model sobre diverses topologies de xarxa social, per a investigar com les interaccions socials afecten la transferència d'informació direccional. Primer es reprodueixen els resultats originals per a partícules sense retícula. A continuació el model és implementat en grafs aleatoris i small-world, on són estudiats els efectes d'augmentar la conectivitat, en el primer cas, i de les interaccions de llarg abast produïdes pel 'rewiring', en el segon. Per altra banda, es troba que les topologies lliures d'escala tenen un soroll crític més alt que les xarxes homogènies amb el mateix grau mitjà, i que els nodes de grau alt juguen un paper crucial. També s'han estudiat interaccions pesades, per les quals es troba un exponent de pes òptim que dóna el valor més alt del paràmetre d'ordre a l'equilibri.

[es] Es conocido que el modelo de Vicsek del movimiento colectivo predice una transición de fase desde un estado desordenado con velocidades aleatorias, hacia un estado colectivamente ordenado en el cual todas las partículas tienden a moverse en una misma dirección seleccionada espontáneamente. En este trabajo, hemos estudiado el resultado de este modelo sobre diversas topologías de red social, para investigar cómo las interacciones sociales afectan a la transferencia de la información direccional. Primero se reproducen los resultados originales para partículas sin retícula. A continuación el modelo es implementado en grafos aleatorios y small-world, donde son estudiados los efectos de aumentar la conectividad, en el primer caso, y de las interacciones de largo alcance producidas por el 'rewiring', en el segundo. Por otro lado, se encuentra que las topologías libres de escala exhiben un ruido crítico más alto que en redes homogéneas con el mismo grado medio, y que los nodos de alto grado juegan un papel crucial. También se han estudiado interacciones pesadas, para los cuales se encuentra un exponente de peso óptimo que da el valor más alto para el parámetro de orden en el equilibrio.