[ca] L'objectiu principal d'aquesta tesi és descriure les característiques del mercat laboral brasiler d'intèrprets i traductors de llengua de signes brasilera (Libras)-portuguès a partir de les consideracions dels propis professionals. Els resultats obtinguts ens han permès suggerir algunes directrius per a la construcció del disseny curricular dels cursos de formació per als futurs professionals. Ens hem basat en la contribució teòrica d'autors, com Rodrigues (2010; 2018; 2022), Pagura (2010), Hurtado Albir (2005, 2011), Segala (2010), grup PACTE (2011; 2017) i Pöchhacker (2009), entre altres. La investigació, que compta amb l'aprovació del Comitè Brasiler d'Ètica en Investigació, adopta una metodologia de tall mixt, ja que combina elements quantitatius i qualitatius. L'instrument utilitzat per a la recopilació de dades ha estat el qüestionari, que s'ha aplicat en línia. S'ha recollit informació sobre el perfil laboral, les característiques dels contextos de treball dels professionals, tals com horaris de treball, remuneració, contextos en què actuen amb més freqüència, gèneres més freqüentment traduïts, etc., així com de la seva formació. Els participants de la investigació són intèrprets i traductors, sords i oients, que treballen intermodalment amb Libras-portuguès i actuen en el mercat professional en tot el territori brasiler, independentment de si tenen formació acadèmica específica en l'àrea o no. L'anàlisi s'ha efectuat mitjançant estadística descriptiva i els resultats s'han contrastat amb altres investigacions del sector; també s'ha utilitzat la tècnica d'anàlisi de contingut de Bardin (2007). Les principals conclusions de l'estudi són: la interpretació és la tasca més realitzada en el mercat, comparada amb la traducció; la direccionalitat més utilitzada és de portuguès a Libras; predomina la interpretació en el context educatiu i en conferències; els textos educatius són els més traduïts; els professionals guanyen entre R $ 2.200 i R $ 3.300; l'horari de treball està entre 20h i 40h setmanals; la pràctica del voluntariat continua sent una realitat, especialment en la interpretació en contextos comunitaris (religiosos, mèdics i familiars) i en la traducció de textos religiosos. Els resultats també apunten que la formació hauria de tenir un enfocament pràctic i que s'haurien de prioritzar les assignatures d'interpretació. Cal destacar que aquesta tesi aporta innovacions, com ara la identificació i l'anàlisi d'articles, dissertacions i tesines que aborden el tema, publicats entre 2000 i 2022; la categorització de les generacions d'intèrprets i traductors de Libras-portuguès; l'estudi de la política nacional amb relació al rendiment professional; la descripció del perfil professional i formatiu dels professionals en exercici i la identificació de les seves característiques principals; la descripció dels principals contexts d'actuació d'intèrprets i traductors; la descripció dels principals contextos d'actuació del voluntariat; la descripció i l'anàlisi de la visió general dels professionals en relació amb el mercat de treball i la formació. L'estudi, a més, ha permès d'extreure orientacions per al disseny curricular de cursos de formació en l'àrea.

[es] El objetivo principal de esta tesis es describir las características del mercado laboral brasileño de intérpretes y traductores de lengua de signos brasileña (Libras)-portugués a partir de las consideraciones de los propios profesionales. Los resultados obtenidos nos han permitido sugerir algunas directrices para la construcción del diseño curricular de los cursos de formación para los futuros profesionales. Nos hemos basado en la contribución teórica de autores, como Rodrigues (2010; 2018; 2022), Pagura (2010), Hurtado Albir (2005, 2011), Segala (2010), grupo PACTE (2011; 2017) y Pöchhacker (2009), entre otros. La investigación, que cuenta con la aprobación del Comité Brasileño de Ética en Investigación, adopta una metodología de corte mixto, ya que combina elementos cuantitativos y cualitativos. El instrumento utilizado para la recopilación de datos ha sido el cuestionario, que se ha aplicado en línea. Se ha recogido información sobre el perfil laboral, las características de los contextos de trabajo de los profesionales, tales como horarios de trabajo, remuneración, contextos en que actúan con mayor frecuencia, géneros más frecuentemente traducidos, etc., así como de su formación. Los participantes de la investigación son intérpretes y traductores, sordos y oyentes, que trabajan intermodalmente con Libras-portugués y actúan en el mercado profesional en todo el territorio brasileño, independientemente de si tienen formación académica específica en el área o no. El análisis se ha efectuado mediante estadística descriptiva y los resultados se han contrastado con otras investigaciones del ámbito; también se ha utilizado la técnica de análisis de contenido de Bardin (2007). Las principales conclusiones del estudio son: la interpretación es la tarea más realizada en el mercado, comparada con la traducción; la direccionalidad más utilizada es de portugués a Libras; predomina la interpretación en contextos educativo y en conferencias; los textos educativos son los más traducidos; el salario medio de los profesionales está entre R$2.200 y R$3.300; el horario de trabajo está entre 20h y 40h semanales; la práctica del voluntariado sigue siendo una realidad, especialmente en la interpretación en contextos comunitarios (religiosos, médicos y familiares) y en la traducción de textos religiosos. Los resultados también apuntan que la formación debería tener un enfoque práctico y que se deberían priorizar las asignaturas de interpretación. Cabe destacar que esta tesis aporta innovaciones, tales como la identificación y el análisis de artículos, disertaciones y tesis que abordan el tema, publicados entre 2000 y 2022; la categorización de las generaciones de intérpretes y traductores de Libras-portugués; el estudio de la política nacional con relación al desempeño profesional; la descripción del perfil profesional y formativo de los profesionales en ejercicio y la identificación de sus principales características; la descripción de los principales contextos de actuación de intérpretes y traductores; la descripción de los principales contextos de actuación del voluntariado; la descripción y el análisis de la visión general de los profesionales en relación con el mercado de trabajo y la formación. El estudio permitió, asimismo, extraer orientaciones para el diseño curricular de cursos de formación en el área.