BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Tradicionalment s'ha vist l'àrea del riu Besòs únicament com una zona industrial i residencial, un lloc sense molts atractius per atraure els visitants, res podria ser més equivocat ja que té molts llocs per ser descoberts i gaudits per la gent. L'àrea del riu Besòs comprèn els districtes de Sant Andreu, Sant Martí i el municipi veí de Sant Adrià.Aquestes imatges són una invitació a explorar una banda de Barcelona que no coneixem, que ens ofereix una atmosfera i paisatges diferents però igual d'interessants als quals comunament veiem quan passem per la ciutat.

[en] Traditionally the area near the river Bésos has been looked only as an industrial and residential zone, a place without touristic attractions, nevertheless that has been a mistaken idea because the area has a lot of interesting places to be discovered and enjoyed by the public. The area is composed by several districts: from Sant Andreu (up north), Bon Pastor, San Marti and the neighbour district of San Adriá, all of witch have an importance on showing how the city has been growing and changing on the past few years. These images are an invitation to explore a new side of Barcelona, witch provides a much more calm and relaxing atmosphere, as well as interesting neighbourhoods and landscapes from the ones we are use to visit when we plan to travel around the city
[ca] A partir de l'exemple dels assaigs d'estudiants de primer curs de la Facultat de Sociologia, SPbSU, escrits com a part dels treballs del curs "Llengua i cultura de la parla russa" l'any 2023, l'autor analitza els elements de narració que es troben en el seu treball. S'observa que en general els alumnes tenen una idea de composició, trama, personatges, desenvolupament de l'acció, etc., però sovint no entenen clarament les especificitats de la narració, no sempre poden mantenir un estil, no poden crear una estructura estructurada i lògicament coherent. text. S'utilitzen situacions dramàtiques, fins i tot tràgiques per afegir una major expressivitat; els personatges es mouen lliurement en el temps i l'espai; la majoria de les vegades s'utilitza un conflicte intern per desenvolupar l'acció; menys populars són la lluita de motius i el xoc amb la pròpia consciència; els conflictes externs (enfrontament amb la família) estan aïllats. Una mancança habitual de molts assaigs és la incompletitud argumental i estructural, quan no hi ha cap punt lògic o compositiu que completi la narració.

[en] Using the example of essays by first-year students of the Faculty of Sociology, SPbSU, written as part of the assignments in the course "Russian Language and Culture of Speech" in 2023, the author analyzes the elements of storytelling encountered in their work. It is noted that in general students have an idea of composition, plot, characters, development of action, etc., but often they do not clearly understand the specifics of the narrative, cannot always maintain a style, cannot create a structured and logically coherent text. Dramatic, even tragic situations are used to add greater expressiveness; characters move freely in time and space; most often an internal conflict is used to develop the action; less popular are the struggle of motives and the clash with their own conscience; external conflicts (confrontation with family) are isolated. A common shortcoming of many essays is the plot and structural incompleteness, when there is no logical or compositional point that would complete the narrative.
[ca] En aquest article reflexionem sobre el monopoli de les llengües "majoritàries" en l'àmbit de les tecnologies lingüístiques. Analitzem, així mateix, com les llengües minoritàries poden afrontar aquest desafiament i examinem el cas de l'èuscar. Un cop estudiat el desenvolupament de l'èuscar en el camp de les tecnologies lingüístiques, analitzem fins a quin punt aquestes tecnologies poden ajudar el procés de normalització de la llengua.

[en] In this paper, we reflect on the monopoly of majority languages in the area of language technologies. In addition, we analyze how minority languages, such as Basque, can face this challenge. We study the development of Basque in the field of language technologies and analyze the extent to which the normalization of this language can be assisted by language technologies.
[ca] Aquest estudi té com a objectiu analitzar la progressió de l'espai agrari del comtat de Barcelona entre els segles ix i xii, fent ús d'eines de georeferenciació (GIS) capaces de representar sobre una mateixa cartografia digital la informació localitzada a les fonts. A través de l'anàlisi de la diversitat i ubicació de les espècies cultivades podrem acostar-nos no només a les transformacions derivades del procés de feudalització, sinó també als espais d'especialització productiva relacionats amb la progressiva consolidació dels mercats rurals. Tot plegat, amb l'objectiu de copsar l'impacte de l'extensió dels cultius en la dieta alimentària dels pobladors d'aquest territori.

[en] This study looks at the progression of cultivated land in the County of Barcelona between the ninth and twelfth centuries, using georeferencing tools (GIS) to represent information from various sources on the same digital map. Analysis of the diversity and location of cultivated species reveals not only the transformations derived from the Feudalization process, but also the areas of productive specialization related to the progressive consolidation of rural markets. The final objective is to develop an understanding of the impact of the expansion of crop production on the diet of the people who lived in this territory.
[ca] L'article aborda la mecànica del procés de modernització de la zona del Mar Mort a l'stme chiapaneco, a Mèxic, impulsat des del govern a través del capitalisme halièutic. L'assentament del qual es va traduir en la col·lisió entre les idees pròpies del lliure mercat i les lògiques d'un estil de vida fortament arrelat en la naturalesa. Es proposa el risc com a figura explicativa considerant la relació ontològica que, en raó de la seva activitat i el contacte amb el mar, les societats de pescadors tenen amb aquest element, que ha estat també base de la identitat i l'organització social. Es mencionen els esforços mitjançant els quals es va buscar desenvolupar els litorals, amb conseqüències que, en casos com el que aquí s'observa, han derivat també en una deterioració ambiental i un afebliment del teixit social creixents. L'objectiu és mostrar que, en les societats pesqueres tradicionals, la racionalitat que guiava l'ofici i que es reflectia en els esquemes de treball, l'organització comunitària i la interacció amb la naturalesa, es recolzava en una relació metonímica amb el risc, que, en ser modificada sobretot a causa de la inserció de noves tecnologies, va facilitar concomitantment els canvis que necessitava el procés de reordenament impulsat per les forces del capital. Es destaca, a més, el caràcter essencialment contenciós del procés, i es mostren unes certes resistències i oposicions amb les quals el pescador defensa el seu estil de vida.

[en] This article addresses the mechanics of the modernization process in the Dead Sea area in the Isthmus of Chiapas, Mexico, promoted by the government through halieutic capitalism, whose settlement resulted in a collision between the ideas of the free market and the logics of a lifestyle strongly rooted in nature. Risk is proposed as an explanatory figure considering the ontological relationship that, because of their activity and contact with the sea, fishing societies have with this element, which has also been the basis of identity and social organization. In a brief review, we mention the efforts made to develop the coastlines, with consequences that, in cases such as the one observed here, have also led to increasing environmental deterioration and a weakening of the social fabric. The objective is to show that, in traditional fishing societies, the rationality that guided the trade and that was reflected in work patterns, community organization and interaction with nature, was based on a metonymic relationship with risk, which, when modified mainly due to the insertion of new technologies, concomitantly facilitated the changes required by the reordering process driven by the forces of capital. The essentially contentious nature of the process is also highlighted, and certain resistance and opposition with which the fisherman defends his way of life is shown.
[ca] Existeix una coincidència entre les opinions de Miguel de Unamuno i les de María Zambrano respecte al cinema. Des d'un cert enquadra- ment irracionalista que els vincula, tots dos autors consideren que el cinema habilita el retorn a una espiritualitat perduda. D'aquesta manera, i a través de la metàfora de les ombres, sembla que Zambrano postula una definició sobre el cinema que li permet relacionar-lo amb gèneres com la confessió i la novel·la, i entendre-ho fins i tot com a pont cap a un nou saber sobre l'ànima, és a dir, cap a una raó ja no lògica sinó poètica.&nbsp;

[en] There is a intersection between the opinions of Miguel de Unamuno and María Zambrano about cinema. From a certain irrationalist frame that links them, both authors consider that cinema enables a return to a lost spirituality. In this way, and through the metaphor of the shadows, Zambrano seems to postulate a definition of cinema that allows her to relate it to the Confession and to the Novel, and to understand it as a bridge to a new knowledge of the soul, that is, of a no longer logical but poetic reason.&nbsp;
[ca] El Pecorone és una col·lecció de cinquanta contes escrits a finals del segle XIV per Giovanni Fiorentino. No obstant això, l'edició prínceps és posterior, del 1558. La Inquisició va decretar ràpidament la seva prohibició, primer a Itàlia a partir de la dècada dels anys setanta del segle XVI i poc després a Espanya. Aquest article es proposa analitzar els motius pels quals l'obra va ser censurada, que presumiblement van tenir a veure amb el caràcter immoral que a parer dels censors tenien alguns dels seus contes i amb la desconfiança que el gènere de les novelle va suscitar a l'Europa contrareformista de la segona meitat del segle. Seguirem així el rastre de les diferents prohibicions als índexs de la Inquisició espanyola, a partir del de Gaspar Quiroga de 1583, acarant-los amb altres índexs europeus. També s'estudia la traducció de Luis Gaitán de Vozmediano d'un dels contes el 1590. Aquesta traducció suposa un exemple evident d'autocensura la finalitat de la qual devia ser, per una banda, evitar problemes amb la Inquisició i, de l'altra, acostar el text a l'ideari conservador i intransigent en matèria de moralitat que s'havia imposat a partir del Concili de Trento.

[en] The Pecorone is a collection of fifty tales written in the late 14th century by Giovanni Fiorentino. However, the first edition dates from 1558. The Inquisition quickly decreed its prohibition, first in Italy in the 1970s and shortly afterwards in Spain. This article sets out to analyse the reasons why the work was censored, which presumably had to do with the immoral character that the censors considered some of its stories had and with the distrust that the novelle genre aroused in the counter-reformationist Europe of the second half of the century. We will thus follow the trail of the different prohibitions in the indexes of the Spanish Inquisition ­­­­–starting with Gaspar Quiroga's index of 1583– comparing them with other European indexes. Luis Gaitán de Vozmediano's translation of one of the tales in 1590 is also studied. This translation is an obvious example of self-censorship which purpose must have been, on the one hand, to avoid problems with the Inquisition and, on the other, to bring the text closer to the conservative and intransigent ideology in matters of morality that had been imposed since the Council of Trent.
[ca] El Laboratori de la Mirada és un projecte artístic-col·laboratiu, dut a terme en el col·legi Mora Puchol d'Alacant amb alumnes de 6è de primària, que treballa la deconstrucció de les mirades cap als productes culturals mediàtics. Aquest projecte, concebut com a art col·laboratiu, emfasitza la importància del procés, la interacció social, el diàleg i l'educació, amb el compromís de crear un espai de recerca alternatiu que faciliti el desenvolupament de la mirada crítica davant les imatges mediàtiques. Per això concep l'aula com un laboratori en el qual tots els participants són co-investigadors i segueix una metodologia per projectes de treball desenvolupats des d'una posició educativa i artística que afavoreix la crítica de la cultura visual. El recorregut desenvolupat en el projecte conclou amb la realització d'una instal·lació artístico-col·laborativa que ofereix una mirada crítica a través de la qual els espectadors poden repensar les seves pròpies mirades.

[en] The Gaze´s Laboratory is a collaborative art project, carried out in the Mora Puchol School in Alicante with students of 6th grade, which works on the deconstruction of gazes towards media cultural products. This project, conceived as a collaborative art, emphasizes the importance of the process, social interaction, dialogue and education, with the commitment to create an alternative research space that facilitates the development of a critical view of media images. To that end, the classroom is conceived as a laboratory where participants are co-researchers, working through a work project methodology developed from an educational and artistic position that favors the critique of visual culture. The course developed in the project concludes with the realization of an artistic-collaborative installation that exposes the research, reflections and experiences of the project members, offering a critical view through which viewers can rethink their own views.
[ca] A la dècada de 1980, uns estudis sobre la vall d'Aro (Baix Empordà) crearen el paradigma segons el qual la pagesia catalana ja patia unes desigualtats internes enormes ala BaixaEdatMitjana. El present article vol desmentir que a la fi de l'època medieval hi hagués unes diferències tan exagerades i que la majoria de pagesos fossin miserables. L'anàlisi de la condició jurídica dels pagesos de la vall d'Aro, de les seves condicions econòmiques i de la seva posició en el si de la comunitat rural, revela que les desigualtats internes eren poc profundes i que molts tenien un nivell de vida relativament còmode.

[en] In the eighties, some researches about Vall d'Aro (Baix Empordà) created a paradigm in which it was said that the Catalan peasantry already suffered from tremendous internal inequalities during the Late Middle Ages. The present article intends to refute the idea that in the Late Middle Ages so exaggerated differences existed and that most of the peasants were miserly. The analysis of the juridical condition of the peasants living in Vall d'Aro, of their economical conditions and of their position in the rural community betrays that the internal inequalities were shallow, and that some of them had quite a comfortable standard of living.
[ca] L'aparició de les empreses xineses com a actors clau en l'economia global posa de manifest la transformació de la Xina en una potència mundial. Mitjançant anàlisis de mostres grans, estudis de casos i enquestes bibliogràfiques, aquest número especial pretén millorar la nostra comprensió d'aquest fenomen, centrant-nos en diversos aspectes de la internacionalització de les empreses xineses durant les últimes dues dècades i explorant el seu èxit, així com els reptes que s'enfronten. avançant.

[en] The emergence of Chinese companies as key players in the global economy underscores China's transformation into a global powerhouse. Through large sample analyses, case studies, and literature surveys, this special issue aims to enhance our understanding of this phenomenon, focusing on various aspects of the internationalization of Chinese firms over the past two decades and exploring their success as well as the challenges they face moving forward.
[ca] Si sovint resulta complicat acotar l'accepció d'"orientalisme", què no pot passar quan emprenem els camins del pre-orientalisme. Ara fa cinquanta anys que, en un intent aferrissat d'entomar la relació amb l'altre des d'una mirada occidental neta de prejudicis, Edward W. Said identificà i codificà els tòpics al voltant de l'islam —aparentment indestriables tot i haver-se generat i difós durant els segles XVIII i XIX— per, seguidament, descompondre'ls fins a diluir-los. A mesura, però, que reculem abans d'aquestes centúries, ens endinsem en un horitzó força més complex. Més que no pas un diàleg-relació-oposició entre Orient i Occident amb l'element religiós impregnat de clixés ideològics com a teló de fons, el propòsit des del tombant del segle XV en endavant era cercar els orígens occidentals en les civilitzacions pre-clàssiques d'arrels orientals. Una cerca que, de retruc, passava per acceptar que Occident es devia a Orient. D'aquí que, a hores d'ara, el present Estat de la Qüestió resulti idoni no només per la permanent contraposició Orient versus Occident que, de tant en tant, aflora amb intensitat notòria, fins i tot al mig d'escenaris bel·licosos; també pel fet que aporta una perspectiva diferent de com cal entendre el "pre-orientalisme".

[en] If defining "Orientalism" could become a complicated matter, it increases when we embark on the paths of Pre-orientalism. Fifty years ago, trying to clean the Western view of alterity prejudices, Edward W. Said identified and codified, and then decomposed and diluted, the stereotypes surrounding the Islam, both apparently inseparable even though they had been generated and disseminated during Eighteenth and Nineteenth centuries. However, by going back before this Age, we're entering inside a more complex horizon. Instead of a dialogue-relationship-opposition between East and West, with religious element impregnated with ideological clichés as a backdrop, the purpose since the end of the Fifteenth century was to search for Western origins in the Preclassical Civilizations with Eastern roots. A search that, in fact, involved accepting that the West was due to the East. All in all, the current Status of Labor Issues is now so appropriate, on the one hand, because of permanent contrast between East and West, which too often flourishes with notable intensity, and even it to be settled in the midst of the war scenario; on the other, because this article provides a different vision of what should understand by "Pre-Orientalism".
[ca] Rafael Chirbes publica Crematorio el 2007 i En la orilla el 2013, dues novel·les que apareixen a l'últim esplendor de l'anomenat boom immobiliari i després de la crisi financera, respectivament. S'hi representa un Mediterrani que no té res a veure amb el de l'imaginari turístic, sinó més aviat amb el seu revers: la Mediterrània del turisme massiu, l'explotació immobiliària i la contaminació. Mitjançant el spatial turn i l'ecocrítica com a eines teòriques, aquest article analitza els espais narratius d'aquestes novel·les i la manera en què l'escriptor valencià proposa una crítica única de la costa mediterrània, amb l'objectiu de reflexionar sobre la manera en què Chirbes apunta a certes tensions entre allò local i allò global.

[en] Rafael Chirbes published Crematorio in 2007 and En la orilla in 2013, two novels that appear, respectively, during the final splendour of the real estate boom and after the financial crisis. In these novels, the author represents a Mediterranean Sea that has nothing to do with the tourist imaginary, but rather with its reverse: the Mediterranean of mass tourism, real estate exploitation and pollution. Through the spatial turn and ecocriticism as theoretical tools, this article reflects on the narrative space of these novels and the way in which the Valencian writer proposes a unique critique of the Mediterranean coast. The objective is to reflect on the way in which Chirbes points to certain tensions between the local and the global.
[ca] Aquest article vol explorar la possibilitat, així com la impossibilitat de representació de jianghu (江湖), terme xinès aparentment intraduïble que significa, literalment, "rius i llacs". L'article analitza la seva evolució cap a una entitat quasi orgànica en ella mateixa, que es projecta des del camp de la literatura i el cinema xinesos cap a un ús quotidià del terme, dins de l'argot i les expressions idiomàtiques. Observant la traducció del terme d'una llengua a una altra, d'un context antic a un context postmodern i d'una generació a una altra, aquest article vol examinar el procés d'adaptació i traducció més enllà del camp de la lingüística, situant-se dins de l'àmbit dels estudis literaris, cinematogràfics i culturals. Finalment, l'article proposa, a partir del procés de traducció, adaptació i conceptualització de jianghu, la possibilitat de considerar-lo una manifestació del concepte derridià de "suplementarietat".

[en] This paper sets out to explore the possibility as well as the impossibility of representing a seemingly untranslatable term: jianghu (江湖), which literally means "rivers and lakes" in the Chinese language. The paper discusses how the term evolves almost like an organic entity of its own, stretching from Chinese literature, cinema to the everyday use of the term as slangs and idioms. By looking at how the term is translated from one language to another, from an ancient context to a (post)modern context, and further away from one generation to another, this paper attempts to study the process of adaptation and translation beyond a linguistic scope, but towards a broader field of literary, cultural and film studies. The paper also examines how the process of translating, adapting and imagining jianghu can be deemed a manifestation of the Derridian concept of "supplementarity".
[ca] El Cercle Literari de Vic va congregar durant bona part de la segona meitat del segle XIX el més granat de la societat vigatana. Espai de sociabilitat intel·lectual, va actuar també com a plataforma d'intervenció d'una elit d'ascendència local. L'article presenta el context i els estímuls en funció dels quals es constituí l'entitat, el perfil dels seus socis i les activitats dutes a terme.

[en] The Literary Cercle of Vic brought together the best of the society from Vic during most of the second half of the XIX century. A place of intellectual sociability, which also operated as a platform for intervention of a local elite in ascendancy. The article introduces the context and the incentives which gave form to the entity, the profile of their members and the activities which they developed.