BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] La europeïtzació de la lluita antiterrorista ha estat fonamental per a la configuració de les mesures de seguretat a la Unió Europea, especialment després dels atemptats de l'11 de setembre de 2001. Aquest estudi analitza els factors que determinen la cooperació antiterrorista a la UE, utilitzant un marc teòric basat en la cooperació internacional i la europeïtzació, diferenciant tres fases: embrionària, naixement i desenvolupament. Amb un enfocament en el paper d'Espanya entre 2001 i 2004, aquest treball pretén explicar el lideratge del govern d'Aznar en la europeïtzació de la lluita antiterrorista mentre la seva política exterior es caracteritzava per l'atlantisme. Els resultats reflecteixen dues percepcions diferents del terrorisme: una amenaça externa i una altra d'interna. Així, es conclou que el paper d'Aznar va ser clau en el naixement de la europeïtzació de la política antiterrorista espanyola mitjançant la projecció d'interessos nacionals no necessàriament europeistes.

[es] La europeización de la lucha antiterrorista ha sido fundamental para configurar las medidas de seguridad en la Unión Europea, especialmente después de los atentados del 11 de septiembre de 2001. Este estudio analiza los factores que determinan la cooperación antiterrorista en la UE, utilizando un marco teórico basado en la cooperación internacional y la europeización se diferencian tres fases: embrionaria, nacimiento y desarrollo. Con un enfoque en el papel de España entre 2001 y 2004, este trabajo pretende explicar el liderazgo del gobierno de Aznar en la europeización de la lucha antiterrorista mientras su política exterior se caracterizaba por atlantista. Los resultados reflejan dos percepciones distintas del terrorismo: una amenaza externa y otra interna. Así, se concluye el papel desempeñado por Aznar como clave en el nacimiento de la europeización de la política antiterrorista española mediante la proyección de intereses nacionales no necesariamente europeístas.
[ca] Existeixen dos models a l'hora d'entendre l'escolarització dels infants amb discapacitat auditiva: el bilingüe i l'inclusiu o oral. En aquest treball es pretén estudiar com els infants sords adquireixen la identitat, com és la seva integració social i les diferències que hi poden haver entre aquests dos models, tenint en compte aspectes com l'ús de la llengua de signes i la participació en la comunitat sorda.

[es] Existen dos modelos en la hora de entender la escolarización de los niños con discapacidad auditiva: el bilingüe y el inclusivo u oral. En este trabajo se pretende estudiar como los niños sordos adquieren la identidad, como es su integración social y las diferencias que pueden haber entre estos dos modelos, teniendo en cuenta aspectos como el uso de la lengua de signos y la participación en la comunidad sorda.
[ca] L'autora descriu breument l'objectiu d'aquest cicle d'educació secundària postobligatòria i detalla la metodologia actual, el rol de la llengua i els beneficis d'usar una llengua estrangera. També ofereix exemples de projectes, activitats educatives de qualitat i tècniques que poden ser útils a altres professors de Formació Professional.

[es] La autora describe brevemente el objetivo de este ciclo de educación secundaria post-obligatoria y detalla la metodología actual, el rol de la lengua y los beneficios de usar una lengua extranjera. También ofrece ejemplos de proyectos, actividades educativas de calidad y técnicas que pueden ser de utilidad a otros profesores de Formación Profesional.
[ca] El Vértigo és la creació d'una plataforma digital que ofereix a les generacions milenial i centenial informació d'actualitat política, cultural i social, així com contingut atemporal, d'abast nacional i internacional, en un format breu, multimèdia i de ràpida lectura.

[es] El Vértigo es la creación de una plataforma digital que ofrece a las generaciones milenial y centenial información de actualidad política, cultural y social, así como contenido atemporal, de alcance nacional e internacional, en un formato breve, multimedia y de rápida lectura.
[ca] Aquest projecte consisteix a la realització d'una aplicació web que recull les funcionalitats d'un gestor de tutories pels projectes de final de carrera. Hi tenen accés 3 tipus d'usuari: alumne, professor i gestor. L'alumne pot visualitzar les tutories assignades pel tutor, participar en un fòrum públic entre els usuaris del gestor, compartir els arxius del projecte amb el tutor, reservar una sèrie de recursos disponibles per la realització del projecte i comunicar-se amb el professor mitjançant una missatgeria interna. El professor té les mateixes funcionalitats que l'alumne però a més se li afegeixen les següents: introduir tutories, assignar projectes, crear projectes i introduir una planificació de tasques per al desenvolupament del projecte. El gestor s'encarrega de la gestió d'enllaços d'interès publicats pels professors, dels usuaris i els recursos.

[es] Este proyecto consiste en la realización de una aplicación web que recoge las funcionalidades de un gestor de tutorías para los proyectos final de carrera. Tienen acceso 3 tipos de usuario: alumno, profesor y gestor. El alumno puede visualizar las tutorías asignadas por el tutor, participar en un foro público entre los usuarios del gestor, compartir los archivos del proyecto con el tutor, reservar una serie de recursos disponibles para la realización del proyecto y comunicarse con el profesor mediante una mensajería interna. El profesor tiene las mismas funcionalidades que el alumno, pero se le añaden las siguientes: introducir tutorías, asignar proyectos, crear proyectos, e introducir una planificación de tareas para el desarrollo del proyecto. El gestor se encarga de la gestión de enlaces de interés publicados por los profesores, de los usuarios y los recursos.
[ca] En els últims anys, s'ha discutit molt al voltant del nou model pedagògic que promou el nou espai europeu d'educació superior. Aquest article recull l'experiència del Programa UNIGIS de formació a distància en SIG, que s'ofereix des de la Universitat de Girona, com a exemple innovador de l'aplicació d'una nova metodologia d'aprenentatge. La iniciativa és fruit, en gran mesura, de les influències europees i dels sistemes d'aprenentatge que duen a terme diverses universitats del nostre continent. En un estudi a distància que dóna suport al procés formatiu en plataformes e-learning, esdevé fonamental que aquestes facilitin l'aplicació del model pedagògic sobre el qual es desenvolupa el programa de formació, però sense oblidar el paper clau que hi tenen les persones implicades.

[es] En los últimos años, se ha debatido mucho sobre el nuevo modelo pedagógico que promueve el nuevo espacio de educación superior. Este artículo recoge la experiencia del Programa UNIGIS de formación a distancia en SIG, que se imparte desde la Universidad de Girona, como ejemplo innovador de la aplicación de una nueva metodología de aprendizaje. La iniciativa es fruto, en gran medida, de las influencias europeas y de los sistemas de aprendizaje que llevan a cabo distintas universidades de nuestro continente. En un estudio a distancia que sustenta el proceso formativo en plataformas e-learning, resulta fundamental que éstas faciliten la implementación del modelo pedagógico sobre el cual se desarrolla el programa de formación, pero sin olvidar el papel clave que desempeñan las personas implicadas.
[ca] Aquest article aborda el paper cultural que va desenvolupar Mariana Victòria de Borbó a la cort de Lisboa, una infanta d'Espanya que es convertí, pel seu matrimoni amb el rei Josep I, en reina de Portugal. En aquest context, són diversos els factors -personals i polítics- que van permetre que aquesta reina consort d'origen espanyol fora un agent de les transferències culturals entre les corts hispana i portuguesa. El principal d'aquests factors era la importància de l'activitat cinegètica en la fabricació de la seva imatge i, també, en la renovació d'alguns dels més representatius palaus reials i zones de cacera de la corona portuguesa. El segon factor fou l'impuls de l'òpera italiana i la política artisticoteatral implementada entre 1752 i 1755, la qual cosa va desembocar en la construcció del Teatre Reial de l'Òpera de Lisboa i el teatre de Salvaterra de Magos.

[es] Este artículo aborda el papel cultural que desempeñó Mariana Victoria de Borbón en la corte de Lisboa, una infanta de España que se convirtió, por su matrimonio con el rey José I, en reina de Portugal. En estas circunstancias, son varios los factores -personales y políticos- que permitieron que esta reina consorte de origen español fuera una agente de las transferencias culturales entre las cortes hispana y portuguesa. El principal de ellos era la importancia de la actividad cinegética en la construcción de su imagen y asimismo en la renovación de algunos de los más representativos palacios reales y cazaderos de la corona portuguesa. El segundo factor fue el impulso de la ópera italiana y la política artístico-teatral implementada entre 1752 y 1755, que condujo a la construcción del Teatro Real de la Ópera de Lisboa y el teatro de Salvaterra de Magos.
[ca] De lʼanàlisi detallada es desprèn que l'himne històric R̥gvedasaṁhitā 6.27 va patir unes transformacions a conseqüència dʼuna reutilització i que uns nous noms propis varen reemplaçar els originals.

[es] Del análisis detallado se desprende que el himno histórico R̥gvedasaṁhitā 6.27 sufrió unas transformaciones a consecuencia de una reutilización y que unos nuevos nombres propios reemplazaron los originales.
[ca] M'interessa explicar com es vinculen dos relats que, en diferents moments històrics, testimonien des de la primera persona les vicissituds de l'esclavitud insular. Em refereixo a les possibles filiacions entre La autobiografía de un esclavo (1835), de Juan Francisco Manzano i Biografía de un cimarrón (1966), de Miguel Barnet, relacions indefugibles per als qui es preocupen tant per les "escriptures del jo" i la configuració de un sistema literari cubà, com pels vaivens polítics, socials i culturals propis de l'economia de enclavament, la tracta i les fortes relacions de coloniaje.

[es] Me interesa explorar cómo se vinculan dos relatos que, en distintos momentos históricos, testimonian desde la primera persona las vicisitudes de la esclavitud insular. Me refiero a las posibles filiaciones entre Autografía de un esclavo (1835), de Juan Francisco Manzano y Biografía de un cimarrón (1966), de Miguel Barnet, relaciones insoslayables para quienes se preocupan tanto por las "escrituras del yo" y la configuración de un sistema literario cubano, como por los vaivenes políticos, sociales y culturales propios de la economía de enclave, la trata y las fuertes relaciones de coloniaje.
[ca] Aquest estudi analitza el context actual del moviment independentista català, centrant-se en la sentència del Tribunal Suprem de 2019 com a punt d'inflexió. Es planteja explicar la desvinculació de molts catalans del moviment independentista, identificant-ne les causes i conseqüències per als individus i les organitzacions.

[es] Este estudio analiza el contexto actual del movimiento independentista catalán, centrándose en la sentencia del Tribunal Supremo de 2019 como punto de inflexión. Se plantea explicar la desvinculación de muchos catalanes del movimiento independentista, identificando sus causas y consecuencias para los individuos y las organizaciones.
[ca] En motiu de la seva visita al CREAF dins el programa CREAFTalks, entrevistem ala investigadora Ophélie Ronce, directora del grup de recerca CNRS de la Universitat de Montpellier i membre del Consell científic del CREAF des del 2017. L'Ophélie estudia el paper de l'evolució quant a resposta de la biodiversitat als canvis globals mitjançant models matemàtics.

[es] Con motivo de su visita al CREAF dentro del programa CREAFTalks, entrevistamos a la investigadora Ophélie Ronce, directora del grupo de investigación CNRS de la Universidad de Montpellier. Ophélie estudia el papel de la evolución en la respuesta de la biodiversidad a los cambios globales mediante modelos matemáticos.
[ca] Una criptomoneda és un actiu digital, dissenyat per a ser utilitzat com a mitjà d'intercanvi, que utilitza tècniques criptogràfiques per a controlar la generació de monedes, verificar-ne la transferència i assegurar les transaccions. Ara bé, dotar a una criptomoneda d'una utilitat que la diferenciï de la resta no és gens fàcil, ja que són molts els casos de criptomonedes que no aporten cap innovació. Altrament, NebulousLabs sembla que ho ha aconseguit creant Siacoin. Siacoin és la criptomoneda darrera la plataforma d'emmagatzematge descentralitzat Sia. És gràcies a aquesta criptomoneda que s'assoleix una descentralització completa donant control absolut a l'usuari final. En aquest treball es realitzarà una investigació transversal sobre la plataforma Sia per a coneixer el funcionament d'aquesta.

[es] Una criptomoneda es un activo digital, diseñado para ser utilizado como medio de intercambio, que utiliza técnicas criptográficas para controlar la generación de monedas, verificar la transferencia y asegurar las transacciones. Ahora bien, dotar a una criptomoneda de una utilidad que la diferencie del resto no es tarea fácil, ya que son muchos los casos de criptomonedas que no aportan ninguna innovación. Por otro lado, NebulousLabs parece que lo ha conseguido creando Siacoin. Siacoin les la criptomoneda detrás de la plataforma de almacenamiento descentralizado Sia. Es gracias a esta criptomoneda que se alcanza una descentralización completa dando control absoluto al usuario final. En este trabajo se realizará una investigación transversal sobre la plataforma Sia para conocer su funcionamiento.
[ca] Marsili de Pàdua va publicar el seu Defensor pacis el 1324. Tres anys després d'aquesta publicació, el papa Joan XXII va demanar a un grup de teòlegs un informe sobre algunes tesis herètiques relatives al poder papal. La Confutatio errorum quorundam magistrorum, de Guido Terrena, va ser una de les respostes a aquest requeriment. Va ser editada per primera vegada per un grup dirigit per Alexander Fidora. Aquest article analitza i presenta aquesta edició.

[es] Marsilio de Padua publicó su Defensor pacis en 1324. Tres años después de dicha publicación, el papa Juan XXII pidió a un grupo de teólogos un informe acerca de algunas tesis heréticas concernientes al poder papal. La Confutatio errorum quorundam magistrorum, de Guido Terrena, fue una de las respuestas a dicho requerimiento. Fue editada por primera vez por un grupo dirigido por Alexander Fidora. Este artículo analiza y presenta dicha edición.
[ca] Aquest treball comença fent un breu esment a diverses teories sociològiques que tracten d'explicar l'origen i la difusió dels valors ambientals en la societat. A continuació, partint d'una d'aquestes teories (la tesi postmaterialista) i fent ús d'una anàlisi descriptiva, s'ha volgut veure l'evolució de la consciència ambiental entre els espanyols en l'última dècada (amb la intenció de comparar-la abans i després del començament de la crisi econòmica). Finalment, s'ha analitzat, mitjançant l'especificació de diversos models lògit, la relació existent entre les diferents dimensions sobre la consciència ambiental i determinades variables socioeconòmiques. Per a això, s'ha utilitzat com a base de dades l'estudi del CIS número 2837: Medi ambient (II) (ISSP). Entre els resultats més rellevants de la recerca, destaca que la base social de l'ambientalisme al nostre país la formen persones joves, amb estudis universitaris, ideologia política d'esquerres i que treballen al sector públic.

[es] Este trabajo comienza haciendo una breve mención a diversas teorías sociológicas que tratan de explicar el origen y la difusión de los valores ambientales en la sociedad. A continuación, partiendo de una de dichas teorías (la tesis posmaterialista) y haciendo uso de un análisis descriptivo, se ha querido ver la evolución de la conciencia ambiental entre los españoles en la última década (con la intención de comparar la misma antes y después del comienzo de la crisis económica). Por último, se ha analizado, mediante la especificación de varios modelos logit, la relación existente entre las distintas dimensiones acerca de la conciencia ambiental y determinadas variables socioeconómicas. Para ello, se ha utilizado como base de datos el estudio del CIS número 2837: Medio ambiente (II) (ISSP). Entre los resultados más relevantes de la investigación, destaca que la base social del ambientalismo en nuestro país la forman personas jóvenes, con estudios universitarios, ideología política de izquierdas y que trabajan en el sector público.
[ca] L'aplicació té com objectiu arribar a la comunitat d'alumnes, els quals no poden tenir reunions presencials atesa la seva situació geogràfica. L'aplicació disposa d'un seguit d'eines per poder centralitzar tota la informació que els usuaris vagin generant durant el desenvolupament dels projectes. Ha de ser una eina per facilitar l'organització i l'administració dels

[es] La aplicación tiene como objetivo llegar a la comunidad de alumnos, los cuales no pueden tener reuniones presenciales debido a su situación geográfica. La aplicación dispone de un conjunto de herramientas para poder centralizar toda la información que los usuarios vayan generando durante el desarrollo de los proyectos. Ha de ser una herramienta para facilitar la organización y la administración de los recursos de los usuarios de la plataforma. El proyecto que se presenta es una aplicación web, desarrollada en lenguajes PHP, SQL, HTML, JavaScript, CSS, Ajax, en un servidor Apache y base de datos MySQL.
[ca] EGRETA (Entorn per a la Gestió de la Recerca i la Transferència) és el sistema de gestió de la informació de recerca per la Universitat Autònoma de Barcelona. És un software versàtil, interoperable i configurable que permet gestionar la recerca des de l'inici fins al final del seu cicle de vida, mantenint actualitzades les dades de publicacions i altres activitats de recerca realitzades pel personal investigador. Facilita la connexió entre activitats de recerca, potencia la visibilitat de la comunitat investigadora i propicia la transparència de les dades. Està sincronitzat amb altres bases de dades de la UAB, com ara DDD, SUMMA o amb l'RR.HH., de manera que es manté actualitzada i pot recollir informació sobre publicacions des de fonts externes.

[es] EGRETA (Entorno para la Gestión de la Investigación y la Transferencia) es el nuevo sistema de gestión de información de la investigación de la Universidad Autònoma de Barcelona. Es un software versátil, interoperable y configurable que permite gestionar la investigación desde el inicio hasta el final de su ciclo de vida, manteniendo actualizados los datos de publicaciones y otras actividades de investigación realizadas por el personal investigador. Facilita la conexión entre actividades de investigación, potencia la visibilidad de la comunidad investigadora y propicia la transparencia de los datos. Está sincronizada con otras bases de datos de la UAB, como el DDD, SUMMA o con RRHH, de manera que se mantiene actualizada y puede recoger información sobre publicaciones desde fuentes externas.
[ca] Analitzar la influència que posseeix la dimensió afectiva en el procés d'aprendre i ensenyar ciències, en l'eficàcia docent i en el desenvolupament del professor de ciències experimentals, és un àmbit de recerca de summa importància en la formació dels professors novells. Els antecedents indiquen que la formació i el desenvolupament professional del professorat de ciències és un procés complex que afecta de forma holística a la persona i està condicionat no solament per aspectes professionals, sinó també per factors afectius i socials. Per aquest motiu, és necessari l'estudi del domini afectiu en els estudiants de les assignatures de ciències d'educació secundària obligatòria (ESO) i dels professors en formació d'aquestes matèries, ja que el desenvolupament d'actituds positives, a través del foment de sentiments i emocions favorables, facilitarà un canvi en les creences i expectatives, afavorint l'acostament de l'alumnat cap a les ciències.

[es] Analizar la influencia que posee la dimensión afectiva en el proceso de aprender y enseñar ciencias, en la eficacia docente y en el desarrollo del profesor de ciencias experimentales, es un ámbito de investigación de suma importancia en la formación de los profesores noveles. Los antecedentes indican que la formación y el desarrollo profesional del profesorado de ciencias es un proceso complejo que afecta de forma holística a la persona y está condicionado no solo por aspectos profesionales, sino también por factores afectivos y sociales. Por este motivo, es necesario el estudio del dominio afectivo en los estudiantes de las asignaturas de ciencias de educación secundaria obligatoria (ESO) y de los profesores en formación de estas materias, ya que el desarrollo de actitudes positivas, a través del fomento de sentimientos y emociones favorables, facilitará un cambio en las creencias y expectativas, favoreciendo el acercamiento del alumnado hacia las ciencias.
[ca] Investigadors del Grup d'Ecologia Microbiana de la Universitat Autònoma de Barcelona (UAB), en col·laboració amb investigadors de l'Institut de Recursos Naturals del Consell Superior d'Investigacions Científiques (CSIC), han validat l'eficàcia de tècniques microscòpiques d'elevada resolució per determinar l'efecte tòxic dels metalls pesants, a diferents concentracions, en microorganismes fotosintètics que habiten en tapissos microbians del delta de l'Ebre. En la seva recerca han caracteritzat una nova microalga aïllada d'aquest ecosistema, anomenada DE2009, que presenta una major capacitat de segrestar el plom que altres microorganismes estudiats fins ara.

[es] Investigadores del Grupo de Ecología Microbiana de la Universitat Autònoma de Barcelona (UAB), en colaboración con investigadores del Instituto de Recursos Naturales del Consejo Superior de Investigaciones Científicas (CSIC), han validado la eficacia de técnicas microscópicas de elevada resolución para determinar el efecto tóxico de los metales pesados, a diferentes concentraciones, en microorganismos fotosintéticos que habitan en tapetes microbianos del delta del Ebro. En su investigación han caracterizado una nueva microalga aislada de este ecosistema, denominada DE2009, que presenta una mayor capacidad de secuestrar el plomo que otros microorganismos estudiados hasta ahora.