[ca] El paper del coneixement comú a les organitzacions (CKO, en la sigla en anglès) és creixent en la literatura com un tema important; tanmateix, la seva formalització és lenta. Aquesta tesi presenta un model de CKO que descriu la seva relació amb la capacitat organitzativa en el context de les teories de l'empresa. Disseny, metodologia i enfocament Tenint en compte l'estat no sistematitzat del coneixement a les organitzacions i els diversos enfocaments de què és objecte la capacitat organitzativa, en aquest treball s'analitzen textos de les teories del coneixement i de les teories de l'empresa, seguint mètodes de codificació de la grounded theory, amb vista a emmarcar un model per tal d'observar i avaluar casos de CKO que participen en la pràctica productiva. El component de recerca empírica d'aquesta tesi segueix l'estratègia de l'estudi del cas per a la recopilació de dades i de la grounded theory per a la seva anàlisi. El cas correspon a un programa de cooperació internacional interuniversitari, que va durar deu anys, en què s'integren els coneixements en forma de lliçons apreses. Les dades inclouen l'extensa documentació del programa, tres sèries d'enquestes, 16 entrevistes filmades i 36 històries. Aquí, la grounded theory segueix el concepte de sensibilització de Charmaz (2000)per guiar la codificació inicial utilitzant com a referència el marc conceptual desenvolupat. Conclusions El CKO es caracteritza per: a) la tensió en la integració dels coneixements en la pràctica productiva; b) la lògica d'instrumentalitzar eines organitzacionals (OT), y c) els processos pels quals es reconeixen els coneixedors. El CKO funciona com a mediador entre les OT (directives, plans, estructura, arquitectura i rutines) i l'eficiència de la capacitat organitzativa. El CKO apareix no com una eina organitzativa, sinó com els processos relacionats que els instrumentalitzen i per mitjà dels quals els coneixedors són reconeguts i donen forma al sistema interpretatiu de l'organització. Aquesta tesi ofereix criteris de gestió orientats a l'eficiència del CKO (sorgits d'aquesta concepció), amb vista a aplicar eines organitzatives que integren el coneixement en la pràctica productiva, i proposa: a) una visió organitzacional integral de les teories existents del saber; b) un model d'observació d'instàncies del saber a les organitzacions; c) un esquema per tal d'emmarcar les teories de l'empresa, i d) un model per entendre el rol del coneixement comú a les organitzacions.

[es] El papel del conocimiento común en las organizaciones (CKO por sus siglas en inglés) se acentúa en la literatura como un tema importante; sin embargo su formalización está rezagada. Esta tesis presenta un modelo de CKO que describe su relación con la capacidad organizacional en el contexto de las teorías de la firma. Diseño, metodología y enfoque: Teniendo en cuenta el estado no-operacionalizado del conocimiento en las organizaciones y los variados acercamientos a la capacidad organizacional, este trabajo entrevista textos de las teorías del conocimiento y de las teorías de la firma, siguiendo métodos de codificación de "grounded theory", para enmarcar un modelo para observar y evaluar instancias de CKO que participan en la práctica productiva. El componente de investigación empírica de esta tesis sigue la estrategia de estudio de caso para la recopilación de datos, y "grounded theory" para su análisis. El caso corresponde a un programa de cooperación internacional Interuniversitario, que duró diez años, en el que se integra conocimientos en lecciones aprendidas. Los datos incluyen la extensa documentación del programa, 3 sets de encuestas, 16 entrevistas filmadas y 36 historias. Aquí, "grounded theory" sigue el concepto de sensibilización de Charmaz (2000) para guiar la codificación inicial utilizando como referencia el marco conceptual desarrollado. Hallazgos: CKO está caracterizado por la (a) tensión en la integración de conocimientos en la práctica productiva, (b) la lógica de instrumentalizar herramientas organizacionales (OT) y (c) los procesos por los cuales se reconocen a los conocedores. CKO funciona como mediador entre OT (directivas, planes, estructura, arquitectura y rutinas) y la eficiencia de la capacidad organizacional. CKO emerge, no como una herramienta organizacional, sino como los procesos relacionados que los instrumentalizan, y por medio de los cuales los conocedores son reconocidos y dan forma al sistema interpretativo organizacional. Esta disertación ofrece criterios de gestión orientados a la eficiencia (surgidos de esta concepción) de CKO) para aplicar herramientas organizacionales que integran el conocimiento en la práctica productiva, y propone (a) una visión organizacional integral de teorías existentes del saber, (b) un modelo de observación de instancias del saber en organizaciones, (c) un esquema para enmarcar teorías de la firma, y (d) un modelo para entender el rol del conocimiento común en las organizaciones.