BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] L'objectiu d'aquest article és presentar la percepció del poder públic brasiler a Quarto de despejo (1960), primer llibre publicat per Carolina Maria de Jesus. El llibre va ob- tenir un èxit editorial immediat degut, en gran part, a la singularitat de la mateixa autora: dona negra i perifèrica, recollidora de cartrons i escriptora. Però pocs anys després de la publicació, tant l'autora com l'obra van caure en l'oblit. En el seu diari, Carolina fa algunes observacions sobre els òrgans de l'estat i l'actuació dels seus representants. Denuncia el projecte de desenvolupament d'aquell temps, que ignorava les classes més baixes, i la incapacitat dels representants polítics i les institucions estatals per comprendre els problemes derivats de la desigualtat social del país. D'aquesta manera, crida l'atenció sobre la invisibilitat de la població pobra de la perifèria urbana per a les polítiques públiques. L'article analitza una sèrie de fragments de Quarto de despejo que il·lustren aquesta percepció del poder públic brasiler i, alhora, mostren l'actualitat del llibre de Carolina Maria de Jesus.

[en] This article aims to present the perception of Brazilian public power in Quarto de despejo (1960), the first book published by Carolina Maria de Jesus. The book achieved enormous success upon publication, largely due to the uniqueness of the author herself: a black and marginalized woman, waste collector and writer. However, a few years after its release, the author and her work fell into a long oblivion. In the diary, Carolina makes several observations about state bodies and the actions of their representatives. She denou ces the development project in force at the time, which ignored the lower classes, and the inability of political representatives and state institutions to understand the problems arising from the country's social inequality. In this way, the invisibility of the marginalized po- pulation in public policies comes to light. The article analizes a list of excerpts from Quarto de despejo that illustrate this perception of Brazilian public power and, at the same time, highlight the timeliness of Carolina Maria de Jesus' book.
[ca] En aquest article es pretén analitzar el treball de competència oral d'un manual de llengua anglesa de prestigi de 4t curs d'Educació Secundària. A partir de la categorització dels elements i aspectes corresponents a l'expressió i comprensió oral, s'estudien els tipus i nombre d'activitats plantejades i la metodologia de treball proposada per tal de desenvolupar la competència comunicativa dels alumnes en aquesta llengua. Finalment, s'apunta que aquesta competència no es treballa de forma consistent segons la concreció del manual analitzat i menys pel que fa a les directrius que la normativa proposa.

[en] This paper analyses the results of a study made in order to discover how the oral competence is dealt with in the fourth grade of Secondary Education throughout the analysis of a prestigious textbook of English. According to the categorization of elements belonging to the oral expression and to the oral comprehension, the different types and number of activities presented in the textbook are studied altogether with the methodology proposed in order to check the development of the communicative competence in the FL classroom. Finally, the study highlights that the communicative competence is not dealt with in a consistent way in the analysed material and in reference to the guidelines that the regulations propose.
[ca] L'assaig que presenta versa sobre la reflexió de la construcció social i científica de la discapacitat i proposa el qüestionament, diàleg i desconstrucció de discursos i pràctiques instituïdes en l'organització escolar i reproduïdes en l'organització social. La reflexió considera les concepcions ontològiques, epistemològiques i metodològiques referents a les persones amb discapacitat subjacents en els discursos i en les pràctiques escolars, des de les que s'institucionalitzen normes, diagnòstics, trajectòries i pronòstics de l'esdevenir de grups de persones que s'assumeixen com identitats fixes i intranscendents . Així les dimensions de la reflexió s'originen en la meva experiència com a manifestació i transgressió del percebut, pensat, sentit i viscut. De manera, que s'orienta a deconstruir discursos i pràctiques en l'educació que acompanyin obrir trajectòries pedagògiques sobre la singularitat, subjectivitat i alteritat per pensar sobre qui som i per què som al món. Aquesta proposta refereix a una ruptura ontològica, perquè la diferència no pot i no ha de ser assumida com a mesura de normalització, i cosificació dels subjectes, ja que hi ha un principi de singularitat que està travessat pel pensament, la voluntat i el judici de qui està i habita en un espai i un temps.

[en] In this paper, I reflect on the social and scientific construction of disability and propose that we must question, discuss and deconstruct discourses that are established in the organization of schools and reflected in the organization of society. I consider the ontological, epistemological and methodological concepts that are associated with people with disabilities and underlie discourses and practices in school. These concepts are the basis for the institutionalization of standards, diagnoses, paths and predictions regarding the development of groups of people who are assumed to have fixed, insignificant identities. The reflections are based on my experience, and express and go beyond what I perceived, thought, felt and lived. I focus on deconstructing discourses and practices in education, to open up paths centered on uniqueness, subjectivity and otherness, so that we can think about who we are and why we are in the world. This proposal represents a break with ontology, because difference cannot and should not be taken as a measure of normalization and objectification of subjects. There is a principle of uniqueness that is imbued by the thought, will and judgment of a person living in a certain space and time.
[ca] El text analitza processos de missionalització indígena generats a les dècades de 1970/80 en territoris jaqueños del Paraguai i l'Argentina. Indaga sobre les relacions existents entre agents cristians de pastoral assentats a un costat i a l'altre de la frontera nacional, i planteja que aquests vincles van ser un element rellevant per comprendre la dinàmica que va prendre la sanció i contingut de la Llei Integral de l'Aborigen a la província de Formosa (1984) -ubicada a l'extrem nord-est d'Argentina. L'anàlisi es basa en els conceptes de judicialització, pastoral aborigen i frontera. El primer és necessari per pensar el procés històric mitjançant el qual les legislacions són produïdes. Pastoral aborigen, en canvi, és un terme nadiu que remet a diversos actors eclesiàstics cristians (bisbes, sacerdots, laics i laiques consagrades, religioses, seminaristes, pastors protestants, entre d'altres) que des de la dècada del seixanta del segle XX es van dedicar a treballar i viure al costat de pobles originaris imprimint a la seva pràctica cert sentit "alliberamentista". Aquell terme nadiu aquí és conceptualitzat per comprendre aquest subjecte col·lectiu i l'espai de sociabilitat cristiana indigenista en què es va configurar. Finalment, el concepte de frontera és necessari per analitzar les diverses dinàmiques frontereres que van tenir lloc en el procés històric sota estudi (concepte/objecte, concepte/metàfora, border, frontier i fronteres ètniques). Metodològicament, l'article es nodreix de documents històrics, publicacions periòdiques i anàlisi de fonts secundàries.

[en] The text analyzes processes of indigenous missionization generated in the 1970s/80s in the Chaco territories of Paraguay and Argentina. It explores the existing relationships between Christian pastoral agents settled on both sides of the national border, and suggests that such links were a relevant element to understand the dynamics of the sanction and content of the Integral Aboriginal Law in the province of Formosa (1984) -located in the extreme northeast of Argentina. The analysis is based on the concepts of juridization, aboriginal pastoral and frontier. The first one is necessary to think about the historical process through which legislations are produced. Aboriginal pastoral, on the other hand, is a native term that refers to various Christian ecclesiastical actors (bishops, priests, consecrated lay men and women, nuns, seminarians, Protestant pastors, among others) who since the sixties of the 20th century dedicated themselves to working and living alongside native peoples, imprinting their practice with a certain "liberationist" sense. The term native is conceptualized here to understand this collective subject and the space of indigenist Christian sociability in which it was configured. Finally, the concept of frontier is necessary to analyze the different border dynamics that took place in the historical process under study (concept/object, concept/metaphor, border, frontier and ethnic frontiers). Methodologically, the article draws on historical documents, periodical publications and the analysis of secondary sources.
[ca] En català actual, el verb amenaçar coneix, juntament amb un valor lèxic (amb subjecte agent), un valor d'auxiliar evidencial (segons la definició de Cornillie 2016) que permet realitzacions com: amenaçava de ploure (DIEC2, s. v. amenaçar, 3; DDLC, s. v. amenaçar, 5). El desplegament d'aquest valor ha estat explicat, per al cas de l'anglès (com a epistèmic: Traugott 1997) i de l'espanyol (Cornillie 2007, 2016; Cornillie i Octavio de Toledo 2015), amb el concepte de subjectivació (d'acord amb la proposta de Traugott i Dasher 2002). Seguint aquesta línia de recerca, en aquest estudi provem de descriure i explicar el procés de canvi pel qual aquest verb desenvoluparà, en català, el valor epistèmic/evidencial durant l'època moderna, en un procés que culminarà ja en el segle XIX. La recerca es fonamentarà en el buidatge i anàlisi de dades de corpus textuals informatitzats del català antic, modern i contemporani. Les dades obtingudes seran analitzades qualitativament i quantitativa, i interpretades mitjançant les eines teòriques de què ens forneix la Lingüística Cognitiva i la Gramàtica de Construccions basada en l'ús d'acord amb la proposta de Traugott i Trousdale (2013) i la Invited Inferencing Theory of Semantic Change (IITSC) de Traugott (2012).

[en] In current Catalan, the verb amenaçar possess, together with a lexical meaning (with agentive subject), an evidential auxiliary value (according to Cornillie 2016) that gives way to productions such as: amenaçava de ploure (diec2, s.v. amenaçar, 3; ddlc, s.v. amenaçar, 5). The unfolding of this value has been explained, in the case of English (as epistemic: Traugott 1997) and in Spanish (Cornillie 2007, 2016; Cornillie and Octavio de Toledo 2015) with the concept of subjectivation (according to Traugott and Dasher 2002). Following this line of research, in this study we try to describe and explain the process of change, in which the aforementioned verb will develop, in Catalan, an epistemic/evidential value during the Early Modern period, in a process that will culminate in the 19th century. The investigation will be based on the emptying and analysis of computerized textual corpus data of ancient, modern and contemporary Catalan. The data obtained will be analysed qualitatively and quantitatively, and interpreted using the theoretical tools that the Cognitive Linguistics and the Usage-Based Construction Grammar provides, according to Traugott and Trousdale (2013) and Traugott's Invited Inferencing Theory of Semantic Change (IITSC) (2012).
[ca] Aquest article presenta la transformació de València, una ciutat que s'ha convertit en un destí turístic de primer ordre, fet que n'ha alterat la configuració urbanística i la comunitat local. Partint del concepte de l'antiturisme, s'analitza com s'ha plasmat el procés de turistificació de la ciutat des de diferents àmbits. La literatura, com s'evidencia en Noruega, de Rafa Lahuerta, ha estat una eina per explorar aquests canvis i plantejar preguntes sobre el futur de la ciutat com a destinació turística. Aquesta novel·la, juntament amb altres novel·les ambientades a València, configuren la ruta literària "De l'antiturisme a la globalització", que mostra l'impacte de la turistificació i la pèrdua dels trets genuïns.

[en] This article discusses the transformation of Valencia, a city that has become a top tourist destination, which has lead to changes in its urban landscape and local community. Starting with the concept of "antiturism", it analyzes how the process of touristification has manifested in the city from various perspectives. Literature, as exemplified by Rafa Lahuerta's Noruega, has been a tool to explore these changes and raise questions about the city's future as a tourist destination. This and other novels set in Valencia form a literary route "from antiturism to globalization", highlighting the impact of touristification and the loss of genuine characteristics.
[ca] En l'educació matemàtica de tots els nivells es distingeixen quatre tipologies de visualització: il•lustracions, materials, grafs / diagrames i imatges geomètriques. S'analitzarà, a la llum dels mitjans visualitzadors actuals i dels resultats en aquest camp de la recerca educativa, el rol central que les imatges geomètriques poden jugar en el desenvolupament del pensament visual avançat. S'analitzarà, també, com afavorir el pensament visual a través d'aprendre les pròpies tècniques d'elaborar aquests tipus d'imatges.

[en] At all levels of mathematical education, one can distinguish among four types of visualization: pictures, hands-on resources, graphs/diagrams and geometrical images. We will consider here, by virtue of the visualizing technologies that we have today and the results of educational research, the central role that geometrical images may play in the development of the advanced visual thinking. We will see how to contribute to visual thinking by means of learning the concrete techniques of making this class of images.
[ca] Aquest treball pretén analitzar les diferències possibles en els nivells d'alfabetització científica entre centres educatius convencionals i centres singulars, on gran part de la seva població està en risc d'exclusió social. Es va fer una investigació en una mostra d'estudiants de 5è curs d'Educació Primària de tres centres de la província de València (Espanya): un centre de caràcter singular amb un percentatge rellevant d'alumnat amb necessitats de compensació educativa, un centre públic ordinari i un centre concertat. Els resultats van mostrar nivells d'alfabetització científica significativament inferiors a l'alumnat del centre singular en comparació dels altres centres. Es conclou la necessitat urgent d'incloure pràctiques educatives d'èxit, com els projectes d'aprenentatge servei, als centres singulars, per abordar la bretxa als nivells d'alfabetització científica, com proposen la majoria de polítiques educatives nacionals i internacionals.

[en] The aim of this study is to analyse possible differences in scientific literacy levels between conventional and specialised schools, where a large part of the population is at risk of social exclusion. The research was carried out with a sample of 5th-grade students from three schools in the province of Valencia (Spain): a specialised school with a significant percentage of students with educational needs, a regular public school and a private school. The results show a significantly lower level of scientific literacy among students in the special schools compared to the other schools. It is concluded that there is an urgent need to incorporate successful educational practices, such as service-learning projects, in special schools in order to close the gap in scientific literacy levels, as suggested by most national and international educational policies.
[ca] Aquest article analitza l'actuació del polític catalanista Joan Ventosa i Calvell a la zona rebel durant la Guerra Civil espanyola. Mercè a la seva correspondència particular amb el màxim dirigent de la Lliga Catalana, Francesc Cambó, hem pogut conèixer el caràcter de les seves tres entrevistes amb el general Franco a Burgos al començament del conflicte (octubre, novembre i desembre de 1936) i com es concretà la col·laboració de la dreta catalanista amb els militars rebels: suport econòmic, assessorament financer, contactes amb grups econòmics internacionals, organització de la propaganda exterior, etc. Son especialment interessants les informacions sobre els plans dels militars respecte el futur de Catalunya i sobre el règim i el caràcter polític de la postguerra. La prolongació de la guerra, la progressiva feixistització del govern de Franco i l'anticatalanisme existent a la "zona nacional" acabaran marginant políticament a Ventosa, que fins i tot havia cregut que podria esdevenir un dels homes forts del govern de Franco.

[en] This article analyses the role of the Catalan politician Joan Ventosa i Calvell in the rebel area during the Spanish Civil War. His private correspondence with the head of the Lliga Catalana, Francesc Cambó, has enabled us to find out about the nature of the three interviews with general Franco in Burgos at the beginning of the conflict (October, November and December, 1936) and how the collaboration of the Catalan right with the rebel military materialized: financial support, financial advice, contacts with international economic groups, organization of foreign propaganda, etc. The information about the plans of the military regarding the future of the Catalonia, the nature of Franco's regime and the post-war political climate are especially interesting. The prolongation of the war, the progressive fascistization of the Franco Government and the anti-Catalanism that existed in the "national zone" resulted in the marginalization of Ventosa, who had even believed that he might become one of the strong men of the Franco Government
[ca] Aquest article exhuma classes de la càtedra liderada per Noé Jitrik a la Universitat de Buenos Aires (Argentina) durant l'anomenada "universitat montonera" (1973-1974). Més concretament, descriu les intervencions realitzades per aquells que no van formar part de l'elenc estable de l'equip. Aquestxs agents van consolidar un ús poc ortodox de les teories (una característica de la càtedra) a través de configuracions didàctiques que contrasten amb les simplificacions predominants a les institucions d'ensenyament argentines des de 1966 i fins ben entrat el segle XXI en el subcamp dels estudis literaris. Per fonamentar aquesta lectura, es recuperen resultats d'investigacions sobre els processos d'institucionalització i internacionalització dels estudis literaris a l'Argentina i a Espanya. Analitzar des d'aquesta escala aquella intervenció duta a terme en un període convuls contribueix a precisar-ne les derives en el camp acadèmic d'un país determinat per la inestabilitat de les seves polítiques públiques i per la violència estatal.

[en] This article exhumes classes of the chair of Literatura Iberoamericana headed by Noé Jitrik in the Universidad de Buenos Aires (Argentine) during the so-called "universidad montonera" (1973-1974): it describes the interventions made by who were not part of the stable members of the team. These agents consolidated an unorthodox use of theories (a characteristic of the chair) through didactic configurations that contrast with the simplifications prevailing in the Argentinean teaching institutions from 1966 until well into the Twenty-First Century. In order to provide a foundation of this interpretation, it picks up research results about the institutionalisation and the internationalisation of the Literary Studies in Argentina and in Spain. This scale of analysis helps to the identification of its effects in the academic field of a country determinated by the instability of its public policies and the State violence.
[ca] Els processos d'industrialització van marcar fortes transformacions que van conduir a una nova manera de funcionament de la ciutat i a una nova organització del territori i de la societat de Barcelona, tot i la derrota del 1714 i del Decret de Nova Planta que la va convertir en una plaça forta envoltada de muralles i fortaleses que ofegaven el seu possible creixement. Barcelona va ser el focus de la Revolució Industrial a Espanya. I això dins d'un procés de reconstrucció de la ciutat, ja que gairebé un terç de la seva superfície va ser utilitzada per a la construcció de la Ciutadella, amb els enderrocs de cases i reallotjaments de població, mentre es reedificaven les cases afectades pels bombardejos.La liberalització del comerç entre la metròpolis i les colònies, va permetre a Barcelona comerciar amb les illes del Carib possibilitant un flux comercial i uns processos d'acumulació de capital que generarien la instal·lació de les manufactures d'indianes i, posteriorment, la gradual instal·lació de fàbriques de energia de vapor. La puixança industrial de Barcelona va propiciar la creació de la Reial Junta Particular de Comerç que va fomentar el comerç a la vegada que va crear una sèrie d'escoles necessàries per a la formació del personal especialitzat que reclamava la nova indústria.El treball explora com, lentament, el pensament il·lustrat sobre com fer ciutat, desenvoluparà un conjunt de disposicions legals i administratives que impactaran en un canvi substancial, tant de l'habitatge com de la forma urbana.

[en] The processes of industrialization marked strong transformations that led to a new way of functioning of the city of Barcelona and a new organization of the territory and society, despite the defeat of 1714 and the New Plant Decree that turned it into a military plaza surrounded by walls and fortresses that drowned its possible growth. Barcelona was the focus of the Industrial Revolution in Spain. This was part of a process of reconstruction of the city, since almost a third of its surface was used for the construction of the Citadel, with demolition of houses and re-installation of population, while rebuilding the houses affected by the bombings.The liberalization of commerce between the metropolis and the colonies allowed Barcelona to trade with the Caribbean islands, enabling a commercial flow and capital accumulation processes that would lead to the installation of Indian manufactures and, subsequently, the gradual installation of factories based on the use of the Steam energy. The industrial strength of Barcelona led to the creation of the Royal Board of Trade that encouraged trade while creating a series of schools necessary for the training of the specialized staff claimed by the new industry.The paper explores how enlightened thinking about city making, will develop a set of legal and administrative provisions that will impact on a substantial change, both of housing and urban form.