BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Aquest article analitza el paper del Sindicato de Obreros del Campo (SOC) en les lluites per la reforma agrària a Andalusia entre el 1983 i el 1987 i quina va ser la seva postura davant la Llei de Reforma Agrària del Govern andalús del 1984. L'objectiu és comprendre quina va ser la concepció de reforma agrària defensada pel SOC, les propostes que van plantejar en el debat públic, les seves accions de lluita i com es va gestar el procés polític que va portar el Govern socialista de la Junta d'Andalusia a enfrontar-se a la qüestió amb la seva llei de 1984. Mitjançant una metodologia etnohistoriogràfica examinem diferents materials d'arxiu, principalment les dues ponències sobre reforma agrària del III i el IV congressos del sindicat, part de la premsa històrica conservada i diversa documentació orgànica. Entre les conclusions principals destaquem que les lluites socials del moviment jornaler van pressionar el Govern andalús i van portar-lo a la promulgació d'una llei que, per la seva ambigüitat, no va satisfer les aspiracions jornaleres i es va centrar en la modernització de l'agricultura andalusa en el context d'una economia globalitzada, tot constituint una victòria política del Partido Socialista Obrero Español (PSOE) en desactivar la lluita d'amplis sectors del moviment jornaler. Davant d'això, el SOC continuaria reivindicant, amb noves accions de lluita, una veritable reforma agrària que incidís en la transformació de l'estructura de propietat de la terra i que donés una alternativa als treballadors davant la situació de desocupació i atur estructural al camp andalús.

[es] Este artículo analiza el papel del Sindicato de Obreros del Campo (SOC) en las luchas por la reforma agraria en Andalucía entre 1983 y 1987 y cuál fue su postura ante la Ley de Reforma Agraria del Gobierno andaluz de 1984. El objetivo perseguido trata de comprender cuál fue la concepción de reforma agraria defendida por el SOC, las propuestas que plantearon en el debate público, sus acciones de lucha y cómo se gestó el proceso político que llevó al Gobierno socialista de la Junta de Andalucía a afrontar la cuestión con su ley de 1984. Mediante una metodología etnohistoriográfica examinamos diferentes materiales de archivo, principalmente las dos ponencias sobre reforma agraria del III y IV Congreso del sindicato, parte de la prensa histórica conservada y diversa documentación orgánica. Entre las principales conclusiones destacamos que las luchas sociales del movimiento jornalero presionaron al Gobierno andaluz a la promulgación de una ley que, debido a su ambigüedad, no satisfizo las aspiraciones jornaleras y se centró en la modernización de la agricultura andaluza en el contexto de una economía globalizada, constituyendo una victoria política del Partido Socialista Obrero Español (PSOE) al desactivar la lucha de amplios sectores del movimiento jornalero. Ante esto, el SOC continuaría reivindicando con nuevas acciones de lucha una verdadera reforma agraria que incidiera en la transformación de la estructura de propiedad de la tierra y que diera una alternativa a los trabajadores ante la situación de desempleo y paro estructural en el campo andaluz.
[ca] Aquest estudi revisa articles científics publicats a la darrera dècada pel que fa a l'alfabetització d'adults en llengua estrangera amb eines digitals. En dur a terme aquesta revisió s'apunten les tendències de les temàtiques abordades, els objectius d'estudi i la metodologia que s'hi aplica. Es té en compte la consulta de les bases de dades WOS i Scopus per a la selecció darticles científics dimpacte. Entre les conclusions es formula que les eines digitals multimodals de què es parla en relació amb adults per a l'aprenentatge de segones llengües consisteixen en tecnologies aplicades a altres nivells educatius, és a dir, aplicacions amb tecnologia d'intel·ligència artificial, tecnologies immersives, xarxes socials en mòbil, videojocs i producció de vídeos.

[es] Este estudio revisa artículos científicos publicados en la última década con respecto a la alfabetización de adultos en lengua extranjera con herramientas digitales. Al llevar a cabo esta revisión se apuntan las tendencias de las temáticas abordadas, los objetivos de estudio y la metodología que se aplica. Se tiene en cuenta la consulta de las bases de datos WOS y Scopus para la selección de artículos científicos de impacto. Entre las conclusiones se formula que las herramientas digitales multimodales de las que se habla en relación con adultos para el aprendizaje de segundas lenguas consisten en tecnologías aplicadas a otros niveles educativos, a saber, aplicaciones con tecnología de inteligencia artificial, tecnologías inmersivas, redes sociales en móvil, videojuegos y producción de vídeos.
[ca] Aquest treball pretén, a partir de les innegables relacions entre la protecció de la salut i la lluita contra el canvi climàtic, l'anàlisi del model de salut pública establert en el nostre ordenament climàtic a partir de l'actuació de les Comunitats Autònomes. Aquesta anàlisi requereix tenir en compte el marc que constitueix la Llei 7/2021, de 20 de maig, de Canvi Climàtic i Transició Energètica, com a norma bàsica, i la diferent situació normativa de les comunitats autònomes en funció que hagin legislat o no sobre aquesta matèria. El treball conclou amb algunes consideracions sobre l'efectivitat d'un model basat en ordenacions heterogènies de les Comunitats Autònomes quan salut pública i canvi climàtic concorren.

[es] Este Trabajo pretende, a partir de las innegables relaciones entre la protección de la salud y la lucha contra el cambio climático, el análisis del modelo de salud pública establecido en nuestro ordenamiento climático a partir de la actuación de las Comunidades Autónomas. Dicho análisis precisa tener en cuenta el marco que constituye la Ley 7/2021, de 20 de mayo, de Cambio Climático y Transición Energética, en tanto que norma básica, y la diferente situación normativa de las Comunidades Autónomas en función de que hayan legislado o no sobre esta materia. El Trabajo concluye con algunas consideraciones sobre la efectividad de un modelo basado en ordenaciones heterogéneas de las Comunidades Autónomas cuando salud pública y cambio climático concurren
[ca] La convergència de les universitats espanyoles en un espai comú europeu comporta canvis metodològics i, per això, cal realitzar anàlisis de les competències que adquireixen els alumnes a les nostres universitats. En aquest estudi, s'hi analitzen i s'hi comparen les competències professionals que, segons el seu propi parer, haurien de tenir els estudiants de primer i tercer curs de la titulació de Magisteri en l'especialitat d'Educació Física de la Universitat de Huelva, d'acord amb el que apareix al llibre blanc. Els resultats mostren un perfil "clàssic" del docent amb un gran pes en competències instrumentals, excessivament centrat en el seu context proper de treball i poc preocupat pel panorama canviant de l'educació.

[es] La convergencia de las universidades españolas en un espacio común europeo supone cambios metodológicos y, por ello, es necesario realizar análisis de las competencias que adquieren los alumnos en nuestras universidades. En este estudio, se analizan y se comparan las competencias profesionales que, según su propio juicio, deberían tener los estudiantes de primer y tercer curso de la titulación de Magisterio en la especialidad de Educación Física de la Universidad de Huelva, de acuerdo con lo que aparece en el libro blanco. Los resultados muestran un perfil "clásico" del docente con gran peso en competencias instrumentales, excesivamente centrado en su contexto próximo de trabajo y poco preocupado por el panorama cambiante de la educación.
[ca] Camilo Barcia Trelles, reconegut com un dels grans internacionalistes contemporanis per politòlegs i juristes, gaudeix d'un merescuda fama entre els seus coetanis com a analista de política internacional. L'objectiu d'aquest article és il·llustrar les seves anàlisis sobre la política exterior nord-americana durant el Directori primorriverista i, en particular, la seva expressió panamericanista, concretada en les Conferències de Santiago de Xile (1923) i La Habana (1928). Les principals fonts utilitzades han estat les seves monografies relatives a aquest periple i, sobretot, les seves col·laboracions en la premsa, principalment al diari La Libertad y la revista España.

[es] Camilo Barcia Trelles es reconocido como uno de los grandes internacionalistas contemporáneos por politólogos y juristas, y también goza de una merecida fama entre sus coetáneos como analista de política internacional. El objetivo de este artículo es ilustrar sus análisis sobre la política exterior norteamericana durante el Directorio primorriverista y, en particular, su expresión panamericanista, concretada en las Conferencias de Santiago de Chile (1923) y La Habana (1928). Las principales fuentes utilizadas han sido sus monografías de este periplo y, sobre todo, sus colaboraciones en prensa, principalmente en el periódico La Libertad y la revista España
[ca] Twitch s'ha convertit en molt poc temps en una plataforma amb un incontestable impacte quant al nombre d'usuaris i canals de transmissió de tota mena. Aquesta obertura en els continguts i el seu creixement exponencial, amb 35 milions de visitants diaris el 2023, en fa rellevant l'estudi. Per això, aquest treball se centra en el llenguatge vernacle de la plataforma Twitch i els seus possibles avantatges també per a l'aprenentatge. Per a l'anàlisi s'ha optat per una metodologia eminentment qualitativa mitjançant l'anàlisi de contingut del xat de dos streamers, Jaime Altozano, amb un caràcter més de celebritat, i Clara Cordero, educadora amb una comunitat fidel als seus continguts. Finalment, es crea un grup de discussió amb cinc usuaris habituals de Twitch per explorar les seves opinions sobre la plataforma, els canals analitzats i les seves possibilitats per a l'aprenentatge. Els resultats aporten característiques del llenguatge vernacle propi de la plataforma, que són reafirmades amb els comentaris dels participants del grup de discussió, com la relació parasocial, la comunitat virtual, xat, emote, bot, pivoting, twitch bit i intimitat digital. A més, es conclou que, juntament amb aquest llenguatge propi i l'intercanvi d'informació i la interacció que es dona a la plataforma Twitch, s'afavoreix l'aprenentatge digital en comunitat.

[es] Twitch se ha convertido en muy poco tiempo en una plataforma con un incontestable impacto en cuanto al número de usuarios y canales de transmisión de todo tipo. Esta apertura en los contenidos y su crecimiento exponencial, con 35 millones de visitantes diarios en 2023, hace relevante su estudio. Por ello, este trabajo se centra en el lenguaje vernáculo de la plataforma Twitch y sus posibles ventajas también para el aprendizaje. Para el análisis se ha optado por una metodología eminentemente cualitativa a través del análisis de contenido del chat de dos streamers, Jaime Altozano, con un carácter más de celebridad, y Clara Cordero, educadora con una comunidad fiel a sus contenidos. Por último, se aplica un focus group a cinco usuarios habituales de Twitch para explorar sus opiniones sobre la plataforma, los canales analizados y sus posibilidades para el aprendizaje. Los resultados aportan características del lenguaje vernáculo propio de la plataforma que son reafirmados con los comentarios de los participantes del focus group, como la relación parasocial, la comunidad virtual, chat, emote, bot, pivoting, twitch bit e intimidad digital. Además, se concluye que, junto con este lenguaje propio y el intercambio de información e interacción que se da en la plataforma Twitch, se favorece el aprendizaje digital en comunidad.
[ca] Taula rodona sobre la revolució dels mitjans de comunicació a les universitats a càrrec de Joan Ferrés de la Universitat Pompeu Fabra, José Ignacio Aguaded de la Universitat de Huelva i Charo de Mateo de la Universitat Autònoma de Barcelona.

[es] Mesa redonda sobre la revolución de los medios de comunicación en las universidades a cargo de Joan Ferrés de la Universidad Pompeu Fabra , José Ignacio Aguaded de la Universidad de Huelva y Charo de Mateo de la Universidad Autónoma de Barcelona.
[ca] Quan fem referència a l'atenció als alumnes amb necessitats educatives especials, a la integració d'aquests al currículum ordinari, sembla que a qui ens estem referint són a aquells que tenen unes característiques determinades: que no veuen, que no escolten, que no es poden moure, que presenten un retard maduratiu, etc. Però existeixen altres alumnes que no es poden definir en els paràmetres anteriors, però que evidentment presenten necessitats i problemes i que tanmateix són alumnes dels centres, són els anomenats eufemisticament "deprivats socioculturals". Els autors d'aquest article es plantegen quines són les respostes que s'ofereixen a les necessitats educatives d'aquests alumnes dins dels centres en el nostre sistema educatiu actual, i opten per mesures no tant de caràcter selectiu o compensador per definir-se per les respostes curriculars previstes des de la legislació educativa actual dins de l'"adaptabilitat del currículum". Les mesures i les respostes s'hauran d'iniciar per adaptacions en l'àmbit del centre, de l'aula i, en determinats casos, de forma individual mitjançant processos d'adaptacions curriculars individuals.

[es] Cuando hacemos referencia a la atención a los alumnos con necesidades educativas especiales, a la integración de éstos en un currículum ordinario, parece que a quien nos estamos refiriendo son a aquellos con características muy determinadas: que no ven, que no oyen, que no se pueden mover, presentan un retraso madurativo, etc. Pero existen otros alumnos que no se pueden definir en los parámetros anteriores, pero que evidentemente presentan necesidades y problemas y que asimismo son alumnos de los centros; son los llamados eufemísticamente "deprivados socioculturales" Los autores de este artículo se plantea cuáles son las respuestas que se ofrecen a las necesidades educativas de estos alumnos dentro de los centros en nuestro actual sistema educativo optando por medidas no tanto de carácter selectivo o compensador para definirse por las respuestas curriculares previstas desde la actual legislación educativa dentro de la "adaptabilidad del currículum". Las medidas y respuestas de deberán iniciar por adaptaciones a nivel de centro, en el aula, y en determinados casos de forma individual mediante procesos de adaptaciones curriculares individuales.
[ca] S'avalua l'aptitud de certes espècies regeneradores de terrenys degradats (Prosopis (varietats: alba i juliflora), Retama monosperma, Phragmites i Arundo donax) per a la fabricació de pastes cel·lulòsiques i fulls de paper mitjançant un procés de pastament organosolv alcalí. Es caracteritzen i comparen les matèries primeres, pastes cel·lulòsiques i fulls de paper per a collites d'un any (a més de rebrots d'un any d'edat, després d'haver-les tallat a l'any) i dos anys de creixement. Les espècies Retama monosperma, Phragmites i Arundo donax mostren potencialitat per ser aprofitades industrialment, en collites de curta rotació, per a l'obtenció de pastes cel·lulòsiques i paper. Els números kappa de les pastes de segon any es troben entre 10,3 i 12,6, amb números de tracció entre 13,7 i 20,9 kN·m·kg-1 en les pastes sense refinar. D'altra banda, l'explotació industrial de les dues varietats de Prosopis precisaria la seva adequació a temps d'explotació més llargs que els estudiats en aquest treball.

[es] Se evalúa la aptitud de ciertas especies regeneradoras de terrenos degradados: Prosopis (variedades: alba y juliflora), Retama monosperma, Phragmites y Arundo donax, para la fabricación de pastas celulósicas y hojas de papel, mediante un proceso de pasteo organosolv alcalino. Se caracterizan y comparan las materias primas, pastas celulósicas y hojas de papel, para cosechas de un año (más rebrotes de un año de edad, después de haberlas cortado al año) y dos años de crecimiento. Las especies Retama monosperma, Phragmites y Arundo donax muestran potencialidad para su aprovechamiento industrial, en cosechas de corta rotación, para la obtención de pastas celulósicas y papel. Los números kappa de las pastas de 2° año están entre 10,3 y 12,6, con números de tracción entre 13,7 y 20,9 kNm·kg–1 en las pastas sin refinar. Sin embargo la explotación industrial de las dos variedades de Prosopis precisaría su adecuación a tiempos de explotación más largos, que los estudiados en este trabajo.
[ca] La violència en les relacions de parella es reconeix en l'actualitat com un problema social de gran transcendència. Entre els i les adolescents, pot ser especialment preocupant a causa de la falta d'experiència en l'àmbit de les relacions amoroses i la influència dels mites romàntics. La creixent popularitat de TikTok i les seves possibilitats creatives poden tenir un gran impacte en la percepció que tenen els joves d'aquest tema. Com a conseqüència, això provoca la normalització de les relacions tòxiques i, per tant, pot tenir un efecte negatiu en les relacions romàntiques. Per tant, aquest article analitza els discursos a TikTok sobre la normalització dels comportaments abusius en les relacions de parella. Per fer-ho, s'ha examinat un total de 328 vídeos publicats sota les etiquetes #eltoxico i #latoxica en aquesta plataforma. S'ha emprat l'anàlisi temàtica com a eina d'estudi qualitativa. Els resultats mostren que els usuaris de TikTok comparteixen continguts que representen de manera exagerada i dramàtica les relacions tòxiques i que emfatitzen els comportaments destructius com el control, l'abús i la manipulació emocional. A més, s'observa una tendència a romantitzar la toxicitat i a normalitzar-la per mitjà de la humorització i la banalització de les conductes negatives. Aquests patrons poden influir en la percepció sobre el que és una relació saludable i provocar la tolerància de comportaments violents en el futur per part de la societat.

[es] La violencia en las relaciones de pareja se reconoce en la actualidad como un problema social de gran trascendencia. Entre los y las adolescentes puede ser especialmente preocupante debido a la falta de experiencia en el ámbito de las relaciones amorosas y la influencia de los mitos románticos. La creciente popularidad de TikTok y sus posibilidades creativas pueden tener un gran impacto en la percepción de los jóvenes sobre este tema. Como consecuencia, esto provoca la normalización de las relaciones tóxicas y, por ende, puede tener un efecto negativo en las relaciones románticas. Por lo tanto, el presente artículo analiza los discursos en TikTok sobre la normalización de los comportamientos abusivos en las relaciones de pareja. Para ello, se han examinado un total de 328 vídeos publicados bajo los hashtags #eltoxico y #latoxica en esta plataforma. Se ha empleado el análisis temático como herramienta de estudio cualitativa. Los resultados muestran que los usuarios de TikTok comparten contenidos que representan de manera exagerada y dramática las relaciones tóxicas y que enfatizan los comportamientos destructivos como el control, el abuso y la manipulación emocional. Además, se observa una tendencia a romantizar la toxicidad y a normalizarla a través de la humorización y la banalización de las conductas negativas. Estos patrones pueden influir en la percepción sobre lo que es una relación saludable y provocar la tolerancia de comportamientos violentos en el futuro por parte de la sociedad.
[ca] A la Conferència d'Estocolm del 1972 es va expressar la preocupació per l'abast i les conseqüències de la contaminació de l'atmosfera, i es van establir les bases per impulsar una cooperació jurídica internacional que pogués enfrontar-la. Al Pla d'Acció del Medi Humà es va recollir la necessitat de promoure l'observació científica atmosfèrica, i els principis recollits a la Declaració d'Estocolm van servir, com en altres àmbits de la regulació ambiental, per articular la resposta jurídica davant les amenaces detectades. Durant les dècades transcorregudes des d'aquella trobada, s'han implementat tres règims internacionals que marquen l'evolució de la protecció jurídica internacional de l'atmosfera. El règim europeu sobre contaminació atmosfèrica transfronterera, inaugurat el 1979, va suposar un primer model de cooperació internacional en aquest àmbit, que va influir en els desenvolupaments posteriors dels règims de protecció de la capa d'ozó i sobre el canvi climàtic. Tenint en compte l'impuls fundacional que va suposar la Conferència d'Estocolm per al desenvolupament d'aquests règims, aquest treball analitza l'evolució de la protecció jurídica internacional de l'atmosfera durant els cinquanta anys transcorreguts des de la seva celebració.

[es] En la Conferencia de Estocolmo de 1972 se expresó la preocupación por el alcance y las consecuencias de la contaminación de la atmósfera, sentándose las bases para el impulso de una cooperación jurídica internacional que pudiera enfrentarla. En el Plan de Acción del Medio Humano se recogió la necesidad de promover la observación científica atmosférica, y los principios recogidos en la Declaración de Estocolmo sirvieron, como en otros ámbitos de la regulación ambiental, para articular la respuesta jurídica ante las amenazas detectadas. En las décadas transcurridas desde aquel encuentro, se han implementado tres regímenes internacionales que marcan la evolución de la protección jurídica internacional de la atmósfera. El régimen europeo sobre contaminación atmosférica transfronteriza, inaugurado en 1979, supuso un primer modelo de cooperación internacional en este ámbito, que influyó en los desarrollos posteriores de los regímenes de protección de la capa de ozono, y sobre el cambio climático. Teniendo en cuenta el impulso fundacional que supuso la Conferencia de Estocolmo para el desarrollo de estos regímenes, el presente trabajo analiza la evolución de la protección jurídica internacional de la atmósfera en los cincuenta años transcurridos desde su celebración.
[ca] La bretxa digital dificulta la igualtat d'oportunitats de la població. En aquest article ens preguntem com va afectar el confinament de la població i la docència en línia a l'escola rural. Les connexions són més deficients i els recursos poden ser escassos, però la comuni cació amb les famílies és fluida i les escoles mostren una ràtio més baixa. Hem dissenyat un qüestionari que ha estat respost per 157 escoles del medi rural durant el propi procés de confinament. Els resultats indiquen una bretxa digital per a un 30% de l'alumnat, notables esforços per part del professorat per adaptar-se a les necessitats dels infants, una evolució setmanal en la manera d'afrontar l'organització docent, propostes didàctiques afins i preocupació per l'avaluació curricular. Les escoles rurals participants en l'estudi han tractat de donar resposta a les múltiples demandes que la nova situació ha generat i disminuir la bretxa digital adaptant-se a les necessitats de comunicació amb cadascun dels seus estudiants.

[es] La brecha digital dificulta la igualdad de oportunidades de la población. En este artícu lo nos preguntamos cómo afectó el confinamiento de la población y la docencia en línea a la escuela rural. Las conexiones son más deficientes y los recursos pueden ser escasos, pero la comunicación con las familias es fluida y los centros muestran una ratio menor. Hemos diseñado un cuestionario que ha sido respondido por 157 escuelas del medio rural durante el propio proceso de confinamiento. Los resultados indican una brecha digital para un 30% del alumnado, notables esfuerzos por parte del profesorado para adaptarse a las necesidades educativas, una evolución semanal en la forma de afrontar la organización docente, propuestas didácticas afines y preocupación por la evaluación curricular. Las escuelas rurales participantes en el estudio han tratado de dar respuesta a las múltiples demandas que la nueva situación ha generado y de disminuir la brecha digital adaptándose a las necesidades de comunicación de sus estudiantes.