BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] La província de Jaén és coneguda per la gran extensió que hi ocupa l'oliverar i la importància de la seva producció d'oliva a tot el món. Tanmateix, aquesta situació de monocultiu no es generalitza fins a finals del segle XX i fins al segle XIX no es fan els passos decisius per expandir-lo. Una situació que s'emmarca en l'increment de l'espai cultivat, a causa del creixement de la població, i basat en l'assentament de la societat burgesa i el triomf dels postulats fisiocràtics. En aquest treball s'avança en l'anàlisi de l'augment esmentat des del punt de vista territorial, a partir de la reconstrucció detallada de la localització d'aquest cultiu a finals de la centúria esmentada. Per tot això, s'han utilitzat els aixecaments topogràfics realitzats per l'Instituto Geográfico y Estadístico, ja que es tracta d'una font interessant per la seva precisió i fiabilitat.

[es] La provincia de Jaén es conocida por la gran extensión que ocupa el olivar y la importancia de su producción oleícola a escala mundial. Sin embargo, esta situación de monocultivo no se generaliza hasta finales del siglo XX, y es en el XIX cuando se dan los primeros pasos decisivos para su expansión. Una situación que se enmarca en el incremento del espacio cultivado, debido al crecimiento poblacional, y apoyado en el asentamiento de la sociedad burguesa y el triunfo de los postulados fisiocráticos. En este trabajo se avanza en el análisis de ese incremento desde un punto de vista territorial, a partir de la reconstrucción detallada de la localización de este cultivo a finales de dicha centuria. Para ello se han utilizado los levantamientos topográficos realizados por el Instituto Geográfico y Estadístico, una fuente especialmente interesante por su gran precisión y fiabilidad.
[ca] El projecte de guió de la sèrie "Tornar a tu" tracta sobre la creació dels 6 capítols de la primera temporada que narra la història de la Mia, qui va marxar de la seva Menorca natal perseguint la seva passió i qui es veurà immersa en un triangle amorós. El projecte s'ha desenvolupat a partir de la recerca conceptual del gènere i el format dins el mercat català, així com les finestres d'explotació i el públic objectiu. A partir de la conceptualització s'ha desenvolupat la bíblia del projecte que descriu la història, els personatges, les trames i el guió dels 6 capítols de la sèrie.

[es] El proyecto de guion de la serie "Tornar a tu" trata sobre la creación de los 6 capítulos de la primera temporada que narra la historia de la Mia, quién marchó de su Menorca natal persiguiendo su pasión y quien se verá inmersa en un triángulo amoroso. El proyecto se ha desarrollado a partir de la investigación conceptual del género y el formato dentro del mercado catalán, así como las ventanas de explotación y el público objetivo. A partir de la conceptualización se ha desarrollado la biblia del proyecto que describe la historia, los personajes, las tramas y el guion de los 6 capítulos de la serie.
[ca] En aquest article, es pretén, en primer lloc, definir el concepte de predicat oblic situant-lo en un marc teòric particular, el de les tres funcions primàries. La descripció de la noció d'obliqüitat permetrà de presentar, en segon lloc, els mecanismes que es posen en marxa en la llengua. S'analitzen en profunditat dos tipus de mecanismes: la obliqüitat per desapropiació i la obliqüitat per recategorització. Mentre que l'obliqüitat en la llengua opera gràcies al mecanisme d'implicació, en el discurs, la inferència pren el relleu per fer que les paraules diguin més del que diuen. En tercer lloc, a partir d'alguns exemples de realitzacions discursives, com els acudits o els enunciats incongruents, es posarà l'accent en el concepte de creativitat, que es posa en marxa en aquests tipus de discursos, la qual cosa pot donar lloc a un joc continu entre el que es diu i el que s'infereix.

[es] En este artículo, se pretende, en primer lugar, definir el concepto de predicado oblicuo situándolo en un marco teórico particular, el de las tres funciones primarias. La descripción de la noción de oblicuidad permitirá presentar, en segundo lugar, los mecanismos que se ponen en marcha en la lengua. Se analizan en profundidad dos tipos de mecanismos: la oblicuidad por desapropiación y la oblicuidad por recategorización. Mientras que la oblicuidad en la lengua opera gracias al mecanismo de implicación, en el discurso, la inferencia toma el relevo para hacer que las palabras digan más de lo que dicen. En tercer lugar, a partir de algunos ejemplos de realizaciones discursivas, como los chistes o los enunciados incongruentes, se pondrá el acento en el concepto de creatividad, que se pone en marcha en esos tipos de discursos, lo que puede dar lugar a un continuo juego entre lo dicho y lo inferido.
[ca] El joc pot ser una eina ideal per estimular el desenvolupament dels infants amb síndrome de West entre 0 i 6 anys de vida (Del Toro, 2013). Aquest treball aporta una perspectiva global de la intervenció a través del joc en nens amb encefalopaties epilèptiques, partint del coneixement del seu desenvolupament i arribant a un model d'intervenció per a aquesta població. S'exposa una investigació realitzada amb 53 nens amb encefalopaties epilèptiques que té com a objectiu generar coneixement científic sobre les característiques del desenvolupament del joc en aquest tipus d'alumnes, aspectes bàsics per presentar una resposta educativa adequada a les seves necessitats. L'estudi descriptiu segueix una metodologia no experimental del tipus ex post facto i, a través d'un estudi de casos, la recollida de dades s'ha realitzat a través d'una tècnica d'enquesta. També s'hi presenta una intervenció basada en el joc i una comparació sobre el desenvolupament dels infants que han treballat amb aquest programa i els que no han seguit un programa lúdic. Els resultats de l'estudi de casos mostren que els alumnes amb encefalopaties epilèptiques que han seguit un programa basat en el joc milloren el seu desenvolupament cognitiu, lingüístic i motor.

[es] El juego puede ser una herramienta ideal para estimular el desarrollo de los niños con síndrome de West entre 0 y 6 años de vida (Del Toro, 2013). Este trabajo aporta una perspectiva global de la intervención a través del juego en niños con encefalopatías epilépticas, partiendo del conocimiento de su desarrollo y terminando con un modelo de intervención con esta población. Se expone una investigación realizada con 53 niños con encefalopatías epilépticas que tiene como objetivo generar conocimiento científico sobre las características del desarrollo del juego en este tipo de alumnos, aspectos básicos para presentar una respuesta educativa adecuada a sus necesidades. El estudio descriptivo sigue una metodología no experimental del tipo ex post facto y la recogida de datos se ha realizado a través de una técnica de encuesta. También se presenta una intervención basada en el juego, a través de un estudio de casos, y una comparación sobre el desarrollo de los niños que han trabajado con este programa y aquellos que no han seguido un programa lúdico. Los resultados del estudio de casos muestran que los alumnos con encefalopatías epilépticas que han seguido un programa basado en el juego presentan mejoras en su desarrollo cognitivo, lingüístico y motor.
[ca] En la societat del coneixement en la que estem immersos, cada cop és més habitual l'aparició de nous entorns de treball i aprenentatge en xarxa. Des del Projecte Accelera, en el que s'emmarca aquest escrit, hem desenvolupat una comunitat d'aprenentatge en xarxa que permet, per una banda, compartir experiències i coneixements entre diversos agents educatius i, per una altra, analitzar els processos generats, amb la finalitat de concretar i validar un model de creació i gestió del coneixement a través de la xarxa. Un dels elements essencials del model de creació i gestió del coneixement en xarxa i objecte de reflexió del present article és el moderador, del que comentarem les seves habilitats, el rol que ha de desenvolupar en una xarxa de coneixement, els criteris de moderació i participació hauria de seguir, així com la formació necessària per el correcte desenvolupament de la seva funció moderadora.

[es] En la sociedad del conocimiento, la aparición y el desarrollo de nuevos entornos de trabajo y aprendizaje en red está siendo cada vez más habitual. Desde el Proyecto Accelera, en el cual se enmarca este escrito, hemos desarrollado una comunidad de aprendizaje en red que permite, por una parte, compartir experiencias y conocimientos entre diversos agentes educativos y, por otra, analizar los procesos generados, con la finalidad de concretar y validar un modelo de creación y gestión del conocimiento en red. Uno de los elementos esenciales del modelo de creación y gestión del conocimiento en red y objeto de reflexión del presente artículo es el moderador, del cual comentaremos sus habilidades, el rol que debe desempeñar en una red de conocimiento, los criterios de moderación y participación que debería seguir, así como la formación necesaria para el correcto desarrollo de su función moderadora.
[ca] Davant un sistema que limita les idees a l'entorn acadèmic i de la insuficiència de pressupost públic destinat a la investigació, les donacions econòmiques agafen rellevància en aquest entorn. L'acció de donar, tan introduïda en sociologia, s'investiga en aquest treball, en el marc d'un estudi experimental, per a definir les dinàmiques que es produeixen en les donacions a una entitat pública. Primer es realitza un model de regressió lineal múltiple per a analitzar l'efecte de variables personals sobre el nivell de donació. Després s'analitza la incidència del coneixement de la confiança en l'entitat i les donacions alienes sobre les donacions individuals. Finalment s'explora l'existència de tipologies de donants a través de l'aplicació d'algorismes de clustering en sèries temporals. S'ha trobat que les variables personals estan relacionades amb les donacions de l'individu, que el coneixement del comportament aliè comporta un canvi de conducta i que hi ha una estructura en el comportament de donacions individuals.

[es] Ante un sistema que limita las ideas al entorno académico y la insuficiencia de presupuesto público destinado a la investigación, las donaciones económicas cobran relevancia en este entorno. La acción de donar, tan introducida en sociología, se investiga en este trabajo, en el marco de un estudio experimental, para definir las dinámicas que se producen en las donaciones a una entidad pública. Primero, se realiza un modelo de regresión lineal múltiple para analizar el efecto de variables personales sobre el nivel de donación. Luego se analiza la incidencia del conocimiento de la confianza en la entidad y las donaciones ajenas sobre las donaciones individuales. Por último se explora la existencia de tipologías de donantes a través de la aplicación de algoritmos de clustering en series temporales. Se ha encontrado que las variables personales están relacionadas con las donaciones del individuo, que el conocimiento del comportamiento ajeno comporta un cambio de conducta y que existe una estructura en el comportamiento de donaciones individuales.
[ca] El 2024, la Comissió Europea va anunciar el darrer avenç de l'Espai Europeu de l'Educació: el Títol europeu. L'objectiu és crear un nou tipus de titulació que serà reconeguda automàticament a tota la UE. Aquest projecte respon a diverses tendències que s'observen actualment. Per exemple, la consolidació de l'economia del coneixement; la necessitat d'assolir l'autonomia estratègica; i la urgència de combatre les creixents desigualtats socials, que contribueixen a crear societats polaritzades. Analitzar el Títol europeu des d'una perspectiva sociològica posa en evidència la seva naturalesa paradoxal. El Títol busca ser inclusiu i fomentar la identitat europea, però, és intrínsecament exclusiu. Això és degut a dos dels requisits del programa: el multilingüisme i la mobilitat internacional. Aquest article mostrarà com, si bé aquests elements poden beneficiar els estudiants, també poden reproduir dinàmiques discriminatòries. S'atendrà a la comprensió de com l'origen social pot afectar l'aprenentatge de llengües i la possibilitat de fer mobilitats internacionals.

[es] En 2024, la Comisión Europea anunció el último adelanto del Espacio Europeo de la Educación: el Título europeo. El objetivo es crear un nuevo tipo de titulación que será reconocida automáticamente en toda la UE. Este proyecto responde a diversas tendencias que se observan actualmente. Por ejemplo, la consolidación de la economía del conocimiento; la necesidad de alcanzar la autonomía estratégica; y la urgencia de combatir las crecientes desigualdades sociales, que contribuyen a crear sociedades polarizadas. Analizar el Título europeo desde una perspectiva sociológica pone en evidencia su naturaleza paradójica. El Título busca ser inclusivo y fomentar la identidad europea, sin embargo, es intrínsecamente exclusivo. Esto se debe a dos de los requisitos del programa: el multilingüismo y la movilidad internacional. Este artículo mostrará cómo, si bien estos elementos pueden beneficiar a los estudiantes, también pueden reproducir dinámicas discriminatorias. Se atenderá a la comprensión de cómo el origen social puede afectar al aprendizaje de lenguas ya la posibilidad de realizar movilidades internacionales.
[ca] Aquest text constitueix una presentació del monogràfic "La participació política de les comunitats migrants a Espanya: nous i vells dilemes". Juntament amb un enquadrament teòric que recull les principals contribucions més recents al debat entorn de la participació política de les comunitats migrants, s'introdueixen els principals aspectes de disseny teòric i metodològic del projecte de recerca sobre associacionisme migrant a Galícia, que és a l'origen d'aquesta publicació, i es presenten breument cadascun dels articles que componen el volum.

[es] Este texto constituye una presentación del monográfico "La participación política de las comunidades migrantes en España: nuevos y viejos dilemas". Junto con un encuadre teórico que recoge las principales contribuciones más recientes al debate en torno a la participación política de las comunidades migrantes, se introducen los principales aspectos de diseño teórico y metodológico del proyecto de investigación sobre asociacionismo migrante en Galicia, que está en el origen de esta publicación, y se presentan brevemente cada uno de los artículos que componen el volumen.
[ca] Al març de 2015, un dels museus d'art contemporani més importants d'Espanya, el MACBA, es va veure sumit en una profunda crisi per unes acusacions de censura a causa de diferents decisions del seu sector. Un any després, el mateix museu que es va enfrontar a aquesta situació, ha estat seleccionat com un dels millors museus de l'Estat per la prestigiosa revista National Geographic. A través d'una immersió teòrica a la gestió de la comunicació en estat de crisi, i un posterior anàlisi de com s'ha portat aquesta gestió en el cas del MACBA, identificarem els aspectes claus d'una comunicació efectiva en un cas de crisi.

[es] En marzo de 2015, uno de los museos de arte contemporáneo más importante de España, el MACBA, se vio sumido en una profunda crisis por unas acusaciones de censura a causa de distintas decisiones de su director. Un año después, el mismo museo que se enfrentó a esta situación, ha sido seleccionado como uno de los mejores museos del Estado por la prestigiosa revista National Geographic. A través de una inmersión teórica a la gestión de la comunicación en estado de crisis, y un posterior análisis de cómo se ha llevado esa gestión en el caso del MACBA, identificaremos los aspectos clave de una comunicación efectiva en un caso de crisis.
[ca] La innovació social és un concepte teòric que s'ha aplicat al debat sobre l'estat de benestar en l'àmbit local per la seva capacitat d'identificar propostes d'iniciativa comunitària amb potencial per generar bones pràctiques per a la innovació en les polítiques públiques. Tot i el seu reconegut potencial innovador, molts autors han adoptat una mirada crítica envers aquestes experiències. La participació en la innovació social es concentra entre els individus de classe mitjana ja involucrats en activitats comunitàries i participatives. L'atenció que han generat en l'àmbit municipal dins els governs locals, gràcies a la seva capacitat per expressar les seves demandes i propostes, es podria percebre com a competidora de l'assignació de recursos públics als estrats més vulnerables i exclosos de la població. Aquest article aspira a situar-se en el debat sobre la complexa relació entre la innovació social i l'equitat, en referència a la cura de la primera infància (0-3 anys). Centrant-se en el cas de Barcelona, respon a les preguntes següents: en quina mesura i per què l'accés a les innovacions socials en l'etapa 0-3 anys presenta un biaix socioeconòmic?; en què es diferencia la concepció d'innovació social en l'etapa 0-3 anys que té la ciutadania i la que té el govern local?; quins són els límits i les potencialitats i de la política pública local per compatibilitzar la innovació social i l'equitat?

[es] La innovación social es un concepto teórico que ha sido aplicado al debate sobre el estado de bienestar en el ámbito local, por su capacidad de identificar propuestas de iniciativa comunitaria con potencial para generar buenas prácticas para la innovación en las políticas públicas. A pesar de su reconocido potencial innovador, muchos autores han adoptado una mirada crítica hacia estas experiencias. La participación en la innovación social se concentra entre los individuos de clase media ya involucrados en actividades comunitarias y participativas. La atención que han generado en el ámbito municipal dentro de los gobiernos locales, gracias a su capacidad para expresar sus demandas y propuestas, podría percibirse como competidora de la asignación de recursos públicos a los estratos más vulnerables y excluidos de la población. Este artículo aspira a situarse en el debate sobre la compleja relación entre la innovación social y la equidad, en referencia al cuidado de la temprana infancia (0-3 años). Centrándose en el caso de Barcelona, responde a las siguientes preguntas: ¿en qué medida y por qué el acceso a las innovaciones sociales en la etapa 0-3 años presenta un sesgo socioeconómico?; ¿en qué se diferencia la concepción de innovación social en la etapa 0-3 años que tiene la ciudadanía y la que tiene el gobierno local?; ¿cuáles son las potencialidades y los límites de la política pública local para compatibilizar la innovación social y la equidad?
[ca] Dissenyar models matemàtics a partir de l'estudi i la quantificació dels trets funcionals de les plantes que ajudin a prevenir i mitigar els efectes del canvi climàtic sobre les espècies i els ecosistemes. Això proposen els autors d'aquest article, que mostren com aquests models permeten obtenir informació precisa sobre el límit de supervivència de les plantes o la seva distribució, en funció de les condicions ambientals que experimenten.

[es] Diseñar modelos matemáticos a partir del estudio y cuantificación de los rasgos funcionales de las plantas que ayuden a prevenir y mitigar los efectos del cambio climático sobre las especies y ecosistemas. Esto proponen los autores de este artículo, que muestran cómo permiten obtener información precisa sobre el límite de supervivencia de las plantas o su distribución, según las condiciones ambientales que experimentan.
[ca] Partint del web esportiu i social que vam llançar l'any passat, hem fet un estudi per tal de consolidar-lo com a mitjà digital i fer-lo viable econòmicament dins del mercat actual. Hem creat un projecte pioner que se sosté per fonts de finançament alternatives a les dels mitjans digitals tradicionals, que segueixen els valors socials de l'Últim Quart.

[es] Partiendo del web deportivo y social que lanzamos el año pasado, hemos hecho un estudio para consolidarlo como medio digital y hacerlo viable económicamente dentro del mercado actual. Hemos creado un proyecto pionero que se sostiene por fuentes de financiación alternativas a las de los medios digitales tradicionales, que siguen los valores sociales de 'L'Últim Quart'.
[ca] Aquest article tracta de la figura i actuació de Molines com a ministre de Felip V a Roma durant la Guerra de Successió. Després d'unes paraules sobre la seva carrera eclesiàstica i la col· laboració amb l'ambaixador Uceda, s'analitzen tres punts de la seva actuació: les dificultats que va posar el papa a la seva missió; la defensa del palau i del districte de l'ambaixada, i el seu cessament en el ministeri i trista fi.

[es] El presente artículo aborda la figura y actuación de Molines, como ministro de Felipe V en Roma durante la Guerra de Sucesión. Después de decir unas palabras sobre su carrera eclesiástica y colaboración con el embajador Uceda, se analizan tres puntos de su actuación: las dificultades que encontró en su misión por parte del papa; la defensa del palacio y del distrito de la embajada, y su cese en el ministerio y triste final.
[ca] La tendinopatia rotuliana (TR) o "genoll del saltador", és freqüent en esports amb salts i canvis de direcció, causant dolor en el pol inferior de la ròtula i disfunció del tendó per sobrecàrrega. En esports recreatius com el voleibol i el basquetbol, la prevalença és del 11, 8%-14, 4%, augmentant al 45% i 32% en esportistes d'elit, respectivament. Una tercera part de la població afectada no pot tornar a la pràctica esportiva durant més de sis mesos.

[es] La tendinopatía rotuliana (TR) o "rodilla del saltador", es frecuente en deportes con saltos y cambios de dirección, causando dolor en el polo inferior de la rótula y disfunción del tendón por sobrecarga. En deportes recreativos como el voleibol y el baloncesto, la prevalencia es del 11, 8%-14, 4%, aumentando al 45% y 32% en deportistas de élite, respectivamente. Una tercera parte de la población afectada no puede volver a la práctica deportiva durante más de seis meses.