BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] El present article, que conté un estudi de premsa mixt i comparatiu, té com a objectiu analitzar la cobertura mediàtica d'una notícia coneguda com "el cas de Julen". L'impacte de la història s'ha analitzat amb un mètode específic: en primer lloc, es van analitzar 72 fonts de mitjans nacionals i internacionals utilitzant Mynewsonline. A continuació, es van comparar amb les diferents perspectives que n'ofereixen els diaris espanyols El País, El Mundo i ABC, amb especial atenció a la teoria de l'enquadrament (framing). La història de Julen va ser seleccionada com a estudi de cas pel seu extraordinari impacte en els mitjans locals i internacionals. Els resultats confirmen que la cobertura analitzada en la mostra no sols va relatar el fet de manera fàctica. Els mitjans es van centrar en angles i criteris sensacionalistes, com els conflictes emocionals relacionats amb la pena, el dolor i la fascinació mòrbida. Per incrementar els seus ingressos, els mitjans de comunicació es van deixar enredar en un circ mediàtic.

[es] El presente artículo, que contiene un estudio de prensa mixto y comparativo, tiene como objetivo analizar la cobertura mediática de una noticia eventualmente conocida como "el caso de Julen". El impacto de la historia se ha analizado con un método específico: en primer lugar, se analizaron 72 fuentes de medios nacionales e internacionales utilizando Mynewsonline. A continuación, se compararon con las distintas perspectivas que ofrecen los diarios españoles El País, El Mundo y ABC, con especial atención a la teoría del encuadre (framing). La historia de Julen fue seleccionada como estudio de caso debido a su extraordinario impacto en los medios locales e internacionales. Los resultados confirman que la cobertura analizada en la muestra no solo relató el hecho de manera fáctica. Los medios se centraron en ángulos y criterios sensacionalistas, como los conflictos emocionales relacionados con la pena, el dolor y la fascinación mórbida. Para incrementar sus ingresos, los medios de comunicación se dejaron enredar en un circo mediático.
[ca] L'Anoia poble a poble" és un projecte audiovisual en el qual s'ha dissenyat una sèrie de minidocumentals divulgatius sobre cada un dels municipis de la comarca de l'Anoia. És un projecte encarat a una difusió en l'àmbit local (pàgines web i/o televisions de la comarca), del qual se n'han realitzat tres episodis dels trenta-quatre que tindria el projecte finalitzat. L'objectiu dels episodis és mostrar els espais més atractius de cada població de l'Anoia, sobretot amb l'objectiu d'atraure el turisme.

[es] L'Anoia poble a poble" es un proyecto audiovisual que retrata los espacios más atractivos de cada uno de los municipios de esta comarca catalana. Es una serie de treinta y cuatro minidocumentales divulgativos encarado a la difusión de ámbito local (páginas web y/o televisiones de la región), que buscan, sobre todo, atraer al turismo. El trabajo presentado consiste en tres episodios piloto.
[ca] En l'actualitat ens trobem amb un gran volum de vehicles en circulació que gran part d'ells segueixen produint contaminació atmosfèrica. Amb tot, a mida que avança la tecnologia i la necessitat de tenir cura del medi ambient, es fabriquen vehicles no contaminants o que contamine poc, i es pretén impulsar l'ús del transport públic. Per això, aquest projecte vol implantar una aplicació web adreçada a les persones que de manera desinteressada o per un intercanvi no monetari, donin a conèixer la ruta que faran i, així, poder oferir una o més places del seu vehicle. A més, com a línies futures, aquests recorreguts s'integraran amb el sistema de transport públic, fent possible utilitzar les rutes col·laboratives com si fossin una línia de transport públic. D'aquesta manera es podrien usar aquestes rutes i fer transbordament a línies regulars. El projecte, per tant, pretén donar un enfocament social entre persones que desitgin oferir una plaça de vehicle per compartir el viatge, i impulsar a les persones a fer servir el transport públic per a poder reduir la contaminació atmosfèrica i aconseguir un estalvi en combustible.

[es] En la actualidad nos encontramos con un gran volumen de vehículos en circulación que gran parte de ellos siguen produciendo contaminación atmosférica. Sin embargo, a medida que avanza la tecnología y la necesidad de cuidar el medio ambiente, se fabrican vehículos no contaminantes o que contaminen poco y se pretende impulsar el uso del transporte público. Por esta razón, el presente proyecto tiene la finalidad de implementar una aplicación web, dirigida a las personas que de forma desinteresada o con un intercambio no monetario, den a conocer la ruta que realizarán y poder ofrecer una o varias plazas de vehículo. Además, como línias futuras, estos recorridos se integrarán con el sistema de transporte público, permitiendo utilizar estas rutas colaborativas como si fuera una línea de transporte público. Esto permitirá utilizar estas rutas y hacer transbordo a líneas regulares. Este proyecto, po lo tanto, pretende dar un enfoque social entre personas que deseen ofrecer una plaza de vehículo para compartir un trayecto, e impulsar a las personas a utilizar el transporte público para poder disminuir la contaminación atmosférica y obtener un ahorro en combustible.
[ca] 'Mataró: del tèxtil a ciutat del coneixement' és una investigació periodística sobre la desaparició del tèxtil a la ciutat de Mataró, antiga capital del gènere de punt a l'estat espanyol. El reportatge vol aclarir quins són els projectes que han de treure la capital del Maresme de la crisi i com han de fer-ho. La investigació pren forma en una plataforma interactiva amb declaracions dels entrevistats, text interpretatiu, vídeos, gràfics amb dades i fotografies.

[es] 'Mataró: del tèxtil a ciutat del coneixement' es una investigación periodística sobre la desaparición del textil en la ciudad de Mataró, antigua capital del género de punto en España. El reportaje quiere aclarar cuáles son los proyectos que han de sacar la capital del Maresme de la crisis y cómo deben hacerlo. La investigación toma forma en una plataforma interactiva con declaraciones de los entrevistados, texto interpretativo, vídeos, gráficos con datos y fotografías.
[ca] L'ajuda alimentària, de la manera que està plantejada a l'Estat espanyol contribueix a cronificar les causes de la pobresa. Des del moviment de la Sobirania Alimentària estan sorgint alternatives a aquest model que apunten a revertir la malnutrició, l'exclusió social i l'assistencialisme que el model convencional perpetua. El present treball se centra en l'estudi del cas d'AlterBanc, un banc d'aliments de Barcelona i l'Hospitalet de Llobregat que reparteix productes agroecològics de la pagesia local a entitats veïnals com La Comuna d'Aliments. Amb aquest estudi de cas es pretén donar resposta a quines són les necessitats alimentàries i socials que tenen les persones participants d'aquesta alternativa i si hi ha un rebuig inicial en l'adquisició d'aquest tipus d'aliments. Per fer-ho s'analitzen les implicacions personals pel que fa al treball comunitari, que és la forma d'organització de l'entitat, la cultura alimentària que es promou, i les necessitats que expressen les participants en les entrevistes realitzades.

[es] La ayuda alimentaria, de la forma que está planteada en el Estado español contribuye a cronificar las causas de la pobreza. Desde el movimiento de la Soberanía Alimentaria están surgiendo alternativas a este modelo que apuntan a revertir la malnutrición, la exclusión social y el asistencialismo que el modelo convencional perpetua. El presente trabajo se centra en el estudio del caso de AlterBanc, un banco de alimentos de Barcelona y l'Hospitalet de Llobregat que reparte productos agroecológicos del campesinado local a entidades vecinales como La Comuna d'Aliments. Con este estudio de caso se pretende dar respuesta a cuáles son las necesidades alimentarias y sociales que tienen las personas participantes de esta alternativa y si existe un rechazo inicial en la adquisición de este tipo de alimentos. Para ello se analizan las implicaciones personales en lo que concierne al trabajo comunitario, que es la forma de organización de la entidad, la cultura alimentaria que se promueve, y las necesidades que expresan las participantes en las entrevistas realizadas.
[ca] En els últims decennis, s'ha incrementat l'interès per recuperar les anàlisis en termes de classe social vinculades a la posició dels diferents grups als espais urbans. Dins d'aquesta tendència, cobren especial força les recerques que es focalitzen a analitzar la constitució de les classes socials en els entorns de residència. L'objectiu d'aquest article consisteix a explorar de quina manera es produeix la distribució classista de la metròpoli atenent especialment als entorns de residència a les principals conurbacions mexicanes. Per fer-ho, es realitza una explotació i una anàlisi de l'Encuesta Nacional de Ingresos y Gastos de los Hogares 2016 (ENIGH), Mèxic, prenent com a variable independent i expressiva de la classe social les agrupacions de les llars segons l'ocupació del cap de família, i com a variables dependents, diferents indicadors sobre la ubicació dels habitatges, l'habitabilitat o les formes d'accés a les residències. L'article situa la discussió sobre les classes socials i l'entorn de residència en el context llatinoamericà, i la seva contribució principal és ressaltar l'existència d'una esglaonada i ben definida estructura classista en el gaudi de l'espai urbà, amb les llars encapçalades pels directius i, en menor mesura, els professionals com els màxims beneficiaris. Així mateix, destaca l'existència d'importants nuclis rurals que s'estan incorporant a l'urbs i que, en ser majoritàriament precaris i deficitaris, són seu per a les llars d'agricultors i peons.

[es] En los últimos decenios, se ha incrementado el interés por recuperar los análisis en términos de clase social vinculados a la posición de los diferentes grupos en los espacios urbanos. Dentro de esta tendencia, cobran especial fuerza las investigaciones que se focalizan en analizar la constitución de las clases sociales en los entornos de residencia. El objetivo de este artículo consiste en explorar de qué forma se produce la distribución clasista de la metrópoli atendiendo especialmente a los entornos de residencia en las principales conurbaciones mexicanas. Para hacerlo, se realiza una explotación y un análisis de la Encuesta Nacional de Ingresos y Gastos de los Hogares 2016 (ENIGH), México, tomando como variable independiente y expresiva de la clase social las agrupaciones de los hogares según la ocupación de la jefatura de hogar, y como variables dependientes, distintos indicadores sobre la ubicación de las viviendas, la habitabilidad o las formas de acceso a las residencias. El artículo sitúa la discusión sobre las clases sociales y el entorno de residencia en el contexto latinoamericano, y su principal contribución estriba en resaltar la existencia de una escalonada y bien definida estructura clasista en el disfrute del espacio urbano, con los hogares encabezados por los directivos y, en menor medida, los profesionales como los máximos beneficiarios. Asimismo, se destaca la existencia de importantes núcleos rurales que se están incorporando a la urbe y que, al ser mayoritariamente precarios y deficitarios, son sede para los hogares de agricultores y peones.
[ca] L'objectiu és analitzar i dissenyar una arquitectura d'un ambient de proves (Open Demonstrator) i desenvolupar el mòdul CD / CR utilitzant l'eina Stratway, per provar els conceptes de la propera generació de sistema europeu de ATM. La plataforma permetrà als usuaris finals la incorporació de noves extensions per afegir funcionalitats particulars que demostren el concepte d'un sistema multi-agent autònom per proporcionar un disseny futur d'un sistema ATM, en el qual els conflictes es preveu amb antelació (tenint en compte les incerteses) que permet diferents resolucions basades en la negociació en el nivell de resolució de conflictes. A la part pràctica de la tesi, s'avaluaran diferents escenaris a través de la informació d'entrada provinent de fonts de dades com FlightStats o DDR2.

[es] El objetivo es analizar y diseñar una arquitectura de un ambiente de pruebas (Open Demonstrator) y desarrollar el modulo CD/CR utilizando la herramienta Stratway, para probar los conceptos de la próxima generación de sistema europeo de ATM. La plataforma permitirá a los usuarios finales la incorporación de nuevas extensions para añadir funcionalidades particulares que demuestran el concepto de un sistema multi-agente autónomo para proporcionar un diseño futuro de un sistema ATM, en el que los conflictos se prevé con antelación (teniendo en cuenta las incertidumbres) que permite diferentes resoluciones basadas en la negociación en el nivel de resolución de conflictos. En la parte pràctica de la tesis, se evaluaran distintos escenarios a través de la información de entrada provinente de Fuentes de datos como Flightstats o DDR2.
[ca] L'article aborda el treball de memòria desenvolupat per comunitats d'excombatents portuguesos, centrant-se en la museïtzació de la guerra colonial portuguesa (1961-1974). Examinant com es representen el conflicte i els soldats que hi van servir als espais dels museus de Portugal, es reflexiona sobre la manera com les associacions de veterans i els agents de la memòria utilitzen aquest dispositiu per establir determinades representacions i missatges sobre aquest passat històric i construir comunitats basades en mnemotècniques. sobre identitats grupals i cultures commemoratives homogènies. La musealització és un dels vectors de l'empresa memorial promoguda per aquests actors, a través de la qual pretenen donar visibilitat pública i ennoblir la memòria de la Guerra Colonial i dels antics combatents. Actuant individualment o en associació, molts es van veure impulsats per la manca de memòria pública sobre el conflicte que diuen existir i el que consideren un reconeixement públic insuficient al servei que van prestar al país. Centrant-me en l'aspecte memorialista de les exposicions, argumentaré que la musealització és una eina per a les polítiques de record i reconeixement que estableixen, a través de les quals es demanen mesures de reparació simbòlica i material, es reforcen els llaços d'aquestes comunitats mnemotècniques i es fa un reconeixement públic. buscat, conscienciar la societat sobre la història i les necessitats dels veterans.

[es] El artículo aborda el trabajo de memoria desarrollado por comunidades de excombatientes portugueses, centrándose en la museización de la Guerra Colonial portuguesa (1961-1974). Al examinar cómo el conflicto y los soldados que sirvieron en él son retratados en los espacios museísticos de Portugal, se reflexiona sobre el modo en que las asociaciones de veteranos y los agentes de la memoria utilizan este dispositivo para establecer determinadas representaciones y mensajes sobre este pasado histórico y construir comunidades basadas en mnemónicos. sobre identidades grupales y culturas conmemorativas homogéneas. La musealización es uno de los vectores de la empresa memorial impulsada por estos actores, a través de la cual buscan dar visibilidad pública y ennoblecer la memoria de la Guerra Colonial y de los excombatientes. Actuando individualmente o en asociación, muchos fueron impulsados ​​por la falta de memoria pública sobre el conflicto que afirman existir y lo que sienten es un reconocimiento público insuficiente por el servicio que prestaron al país. Centrándome en el aspecto memorialista de las exposiciones, sostendré que la musealización es una herramienta para las políticas de memoria y reconocimiento que establecen, a través de las cuales se exigen medidas de reparación simbólicas y materiales, se refuerzan los vínculos de estas comunidades mnemotécnicas y se busca el reconocimiento público. buscado, concienciando a la sociedad sobre la historia y las necesidades de los veteranos.
[ca] En aquest treball s'analitza el nivell de mobilitat social intrageneracional i intergeneracional d'un dels grups migrants més antics de Catalunya, el valencià, comparant-ho amb la resta dels grups migrants de la resta d'Espanya. Aquest col·lectiu, malgrat compartir alguns trets socioculturals i històrics amb la població de Catalunya i de ser el més important en aquest territori fins a la dècada de 1930, no ha estat objecte d'atenció per part dels acadèmics. La font principal utilitzada ha estat l'Enquesta Sociodemogràfica de 1991. Per a l'anàlisi de la mobilitat intrageneracional, s'analitzen les trajectòries laborals i econòmiques abans i després de migrar i, per a l'anàlisi de la mobilitat intergeneracional, s'utilitzen taules d'entrada i de sortida, així com una regressió multinomial i binomial. Els resultats apunten a un major ascens social dels valencians en comparació amb la resta de grups migrants, tot i que alguns, com els castellanolleonesos o els aragonesos, se situen en nivells semblant en algunes dimensions de la mobilitat.

[es] En el presente trabajo se analiza el nivel de movilidad social intrageneracional e intergeneracional de uno de los grupos migrantes más antiguos de Cataluña, el valenciano, comparándolo con el resto de los grupos migrantes del resto de España. Dicho colectivo, a pesar de compartir algunos rasgos socioculturales e históricos con la población de Cataluña y de ser el más importante en dicho territorio hasta la década de 1930, no ha sido objeto de atención por parte de los académicos. La fuente principal utilizada ha sido la Encuesta Sociodemográfica de 1991. Para el análisis de la movilidad intrageneracional, se analizan las trayectorias laborales y económicas antes y después de migrar y, para el análisis de la movilidad intergeneracional, se utilizan tablas de entrada y de salida, así como una regresión multinomial y binomial. Los resultados apuntan a un mayor ascenso social de los valencianos en comparación con el resto de grupos migrantes, aunque algunos, como los castellanoleoneses o los aragoneses, se sitúan en niveles parecidos en algunas dimensiones de la movilidad.
[ca] La història de la radioactivitat ha sofert una profunda renovació en els darrers anys . Considerada com un simple antecedent de la física nuclear, s'ignoraven aspectes rellevants en la matèria com son les connexions socials, industrials i culturals. La tesi de Néstor Herran, emmarcada en aquesta nova perspectiva, ofereix una visió inèdita d'aquesta ciència a l'Espanya de principis del segle XX.

[es] La historia de la radiactividad ha sufrido una profunda renovación en los últimos años. Considerada como un mero antecedente de la física nuclear, se ignoraban aspectos relevantes en la materia como las conexiones sociales, industriales y culturales. La tesis de Néstor Herran, enmarcada dentro de esta nueva perspectiva, ofrece una visión inédita de esta ciencia en la España de principios del siglo XX.
[ca] Actualment és molt comú associar la immigració a la malaltia. La relativa novetat de la immigració estrangera a Catalunya i la falta d'estudis especialitzats ajuden a perpetuar aquesta visió. Els resultats d'aquesta tesi, escrita per Pau Mota, i guanyadora d'un premi del CTESC (Consell de Treball Econòmic i Social de Catalunya),contradiuen en gran manera els estudis precedents, que relacionen part de la immigració estrangera amb un augment de les malalties infeccioses i amb problemes de salut mental.

[es] Actualmente es muy común asociar la inmigración a la enfermedad; la relativa novedad de la inmigración extranjera en Cataluña y la falta de estudios especializados ayudan a perpetuar esta visión. Los resultados de esta tesis, escrita por Pau Mota y ganadora de un premio del CTESC, contradicen gran parte de los estudios precedentes, que relacionan parte de la inmigración extranjera con un aumento de las enfermedades infecciosas y con problemas de salud mental.
[ca] Amb motiu de la celebració de l'Any Darwin, el passat 2009, el Dr. Hochadel va reflexionar amb nosaltres sobre la repercusió que va suposar el darwinisme al seu moment, i com encara segueix influint-nos en la percepció de la nostra naturalesa. Oliver Hochadel és doctor en Història de la Ciència pel Centre d'Història de la Ciència (CEHIC) i s'ha especialitzat en la història de la paleoantropologia de finals del s.XX i, precisament per això, coneix bé el desenvolupament del concepte d'evolució humana a la història, sent un expert en el "cas Darwin" i a les exposicions als museus d'Història Natural, així com dels parcs zoològics. És també periodista científic i coeditor de la revista de divulgació científica "Heureka".

[es] Con motivo de la celebración del Año Darwin, el pasado 2009, el Dr. Hochadel reflexionó con nosotros sobre la repercusión que supuso el darwinismo en su momento y cómo aún nos sigue influyendo en la percepción de nuestra naturaleza. Oliver Hochadel es doctor en Historia de la Ciencia por el Centre d'Història de la Ciència (CEHIC), y se ha especializado en la historia de la paleoantropología de finales del s.XX. Precisamente por ello conoce bien el desarrollo del concepto de evolución humana en la historia, siendo un experto en el "caso Darwin" y en las exposiciones en los museos de Historia Natural, así como de los parques zoológicos. Es también periodista científico y co-editor de la revista de divulgación científica "Heureka".
[ca] Els complexos metàl·lics són estructures moleculars a les quals un metall està envoltat per altres àtoms o molècules amb càrrega elèctrica negativa. Aquests àtoms o molècules que envolten el metall s'anomenen lligands. Investigadors de la UAB estan estudiant un determinat tipus de lligands que tenen aplicacions en la indústria farmacèutica i en l'agroquímica.

[es] Los complejos metálicos son estructuras moleculares en las cuales un metal está rodeado por otros átomos o moléculas con carga eléctrica negativa. Estos átomos o moléculas que rodean el metal se llaman ligandos. Investigadores de la UAB están estudiando un determinado tipo de ligandos que tienen aplicaciones en la industria farmacéutica y en la agroquímica.
[ca] Discurs de l'arquitecte Josep Puig i Cadafalch llegit el 12 de setembre de 1919 als diputats de la Mancomunitat de Catalunya, on fa un resum de la situació de la Catalunya de l'època, dins del qual hi ha diverses consideracions entorn el món de l'art

[es] Discurso del arquitecto Josep Puig i Cadafalch leído el 12 de septiembre de 1919 a los diputados de la Mancomunitat de Cataluña, en el cual se hace un resumen de la situación de la Cataluña de la época, y dentro del cual hay diversas consideraciones entorno al mundo del arte
[ca] L'autora va entrevistar al Dr. Martin Lamb (University of Leeds, Regne Unit) a la School of Education, a Leeds, sobre la investigació en ensenyament-aprenentatge de l'anglès i sobre els reptes més importants als quals aquesta àrea de recerca s'enfronta avui dia.

[es] La autora entrevistó al Dr. Martin Lamb (University of Leeds, Reino Unido) en la School of Education, en Leeds, sobre la investigación en la enseñanza-aprendizaje del inglés y sobre los retos más importantes que esta área de investigación afronta hoy en día.