[ca] En els últims anys, els sistemes de transport urbà han experimentat transformacions notables, impulsades pels avenços tecnològics i el canvi de les preferències socials. Un canvi notable és l'augment de la micromobilitat elèctrica, que comprèn patinets elèctrics, bicicletes i vehicles similars. Ofereixen alternatives convenients als modes de transport tradicionals, especialment per a viatges urbans curts. No obstant això, la seva adopció té profundes implicacions per al transport urbà i la salut pública. Entendre el vincle entre la micromobilitat elèctrica i la salut és vital per als responsables polítics i urbanistes. Així, aquesta tesi investiga aquesta relació, centrant-se en els patrons d'activitat física a Barcelona. La investigació combina la revisió bibliogràfica i els estudis empírics per examinar com la micromobilitat elèctrica influeix en la salut i el benestar individuals. La revisió de la literatura proporciona una visió general dels factors que influeixen en l'adopció de la micromobilitat, emfatitzant el valor que els individus posen en l'activitat física i els beneficis potencials per a la salut. Les anàlisis empíriques aprofundeixen en els patrons d'activitat física associats a l'ús de la micromobilitat a Barcelona, utilitzant dades GPS i acceleròmetres. Els resultats recolzen fermament la hipòtesi, demostrant que l'activitat física i la salut són consideracions significatives en l'adopció de la micromobilitat. La recerca revela diferents associacions entre els modes de micromobilitat i els nivells d'activitat física, destacant els seus possibles beneficis per a la salut pública. Es discuteix com la micromobilitat pot facilitar els estils de vida actius i mitigar els efectes adversos de la salut del comportament sedentari. Aquesta tesi contribueix a entendre la relació entre la micromobilitat elèctrica i els resultats de salut, especialment en entorns urbans com Barcelona. En examinar els patrons d'activitat física associats a la micromobilitat, ofereix informació sobre els possibles beneficis i riscos per a la salut, informant els responsables polítics, urbanistes i professionals de la salut pública. La investigació subratlla la importància de promoure el ciclisme i l'e-ciclisme per millorar els nivells d'activitat física i mitigar el comportament sedentari. Proporciona recomanacions basades en l'evidència per orientar les polítiques i iniciatives de mobilitat urbana, en última instància fomentant entorns urbans més saludables i sostenibles. En resum, aquesta dissertació dilucida la complexa relació entre els modes de transport, l'activitat física i la salut. En destacar els beneficis potencials i els reptes de la micromobilitat elèctrica per millorar l'activitat física i mitigar el comportament sedentari, ofereix informació valuosa per als grups d'interès que tenen com a objectiu promoure estils de vida urbans més saludables.

[en] In recent years, urban transportation systems have undergone remarkable transformations, driven by technological advancements and changing societal preferences. One notable change is the rise of electric micromobility, comprising electric scooters, bikes, and similar vehicles. These offer convenient alternatives to traditional transport modes, particularly for short urban trips. However, their adoption holds profound implications for urban transportation and public health. Understanding the link between electric micromobility and health is vital for policymakers and urban planners. Thus, this dissertation investigates this relationship, focusing on physical activity patterns in Barcelona. The research combines literature review and empirical studies to examine how electric micromobility influences individual health and well-being. The literature review provides an overview of factors influencing micromobility adoption, emphasizing the value individuals place on physical activity and potential health benefits. Empirical analyses then delve into physical activity patterns associated with micromobility usage in Barcelona, using GPS and accelerometer data. Findings strongly support the hypothesis, showing that physical activity and health are significant considerations in micromobility adoption. The research reveals distinct associations between micromobility modes and physical activity levels, highlighting their potential benefits for public health. It discusses how micromobility can facilitate active lifestyles and mitigate sedentary behavior's adverse health effects. This dissertation contributes to understanding the relationship between electric micromobility and health outcomes, particularly in urban settings like Barcelona. By examining physical activity patterns associated with micromobility, it offers insights into potential health benefits and risks, informing policymakers, urban planners, and public health professionals. The research underscores the importance of promoting cycling and e-cycling to enhance physical activity levels and mitigate sedentary behavior. It provides evidence-based recommendations for guiding urban mobility policies and initiatives, ultimately fostering healthier and more sustainable urban environments. In summary, this dissertation elucidates the complex relationship between transport modes, physical activity, and health. By highlighting the potential benefits and challenges of electric micromobility in enhancing physical activity and mitigating sedentary behavior, it offers valuable insights for stakeholders aiming to promote healthier urban lifestyles.