BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Aquest article planteja un metaexperiment científic amb l'objectiu d'explorar, a través de l'Anàlisi de Xarxes Socials (AXS), una base de dades sobre la qual s'ha treballat prèviament a partir d'una anàlisi qualitativa tradicional (Valdaliso, 1988 i 1993). La mostra inclou més de 500 societats mercantils registrades a Biscaia entre el 1879 i el 1913, les quals representen el 30 per 100 del nombre total i més del 90 per 100 de tot el capital de les societats creades en aquesta província entre les dates assenyalades. Tot i que l'ús de l'AXS no mostra resultats substancialment diferents pel que fa la representació dels principals grups empresarials, aquesta metodologia sí que presenta nombrosos i molt notables avantatges, especialment relacionats amb una millor visualització de les xarxes. No obstant això, és cert que la nova metodologia planteja alguns problemes, sobretot a l'hora d'interpretar xarxes de grans dimensions. A més, més enllà de les tècniques gràfiques i estadístiques, la informació qualitativa esdevé imprescindible per a una comprensió correcta de les xarxes.

[es] Este artículo plantea un meta-experimento científico que pretende explorar, mediante el Análisis de Redes Sociales (ARS), una base de datos previamente trabajada con un análisis cualitativo tradicional (Valdaliso, 1988 y 1993). La muestra está compuesta por más de 500 sociedades mercantiles registradas en Vizcaya entre 1879 y 1913, que representan el 30 por 100 del número y más del 90 por 100 del capital total de las sociedades creadas en esa provincia entre esas fechas. Aunque el empleo del ARS no muestra resultados sustancialmente diferentes en la representación de los principales grupos empresariales, sí presenta numerosas y muy notables ventajas, especialmente relacionadas con una mejor visualización de las redes. No obstante, la nueva metodología plantea igualmente algunos problemas, sobre todo a la hora de interpretar redes de gran tamaño. Además, más allá de las técnicas gráficas y estadísticas, la información cualitativa se torna imprescindible para una correcta comprensión de las redes.
[ca] Aquest treball presenta els dots com a font que permet escatir els nivells de riquesa i de desigualtats econòmiques entre l'artesanat barceloní d'època moderna. Partint de l'anàlisi de gairebé 160 capítols matrimonials (1501-1777), amb participació de diferents oficis, realitzem una proposta de categorització dels sectors socioproductius. Analitzem principalment el grup de terrissers, prenent-lo com a exemple per exposar l'evolució de les quantitats dotals i la seva categorització social. A través dels diferents oficis d'aquest sector professional, hom podrà evidenciar les desigualtats internes de riquesa i de poder adquisitiu.

[es] Indicadores de riqueza y de desigualdades en el mundo artesanal de Barcelona en los siglos XVI y XVII. Dotes y familias en los gremios de alfareríaEste trabajo presenta las dotes como la fuente que permite percibir los niveles de riqueza y de desigualdades económicas entre el artesanado barcelonés de época moderna. Partiendo del análisis de casi ciento sesenta capitulaciones matrimoniales (1501-1777), con la participación de diferentes oficios, realizamos una propuesta de categorización de los sectores productivos. Analizamos principalmente el grupo de alfareros, tomándolos como ejemplo para exponer la evolución de las cuantías dotales y su categorización social. A través de los diferentes oficios de este grupo productivo se podrán evidenciar las desigualdades internas en lo que se refiere a riqueza y a poder adquisitivo.
[ca] Des de la Guerra Hispanoamericana a 1898 fins a més enllà de la fi de la primera Guerra Mundial, els Estats Units van emprendre una croada expansionista sense precedents en la història de el continent americà. La nova potència que disputava l'hegemonia global va ocupar militarment a Puerto Rico, Cuba, República Dominicana, Haití, Panamà, Nicaragua i Mèxic, aplanant el camí per a l'establiment dels seus bancs i empreses, els quals integrarien la regió a el creixement i desenvolupament del seu capital monopolista i financer. No obstant això, el mètode no va ser absolutament inèdit. Ja a la fi de el segle anterior els britànics havien establert les bases per al desplegament de tal dominació imperialista. És per això que, a l'igual que Giovanni Arrighi, va contextualitzar la meva lectura en el marc del llarg segle XX que va començar en els 1870 i que s'estén a través de la següent centúria. Per tant, en aquest article intent examinar com l'ocupació britànica d'Egipte el 1882 i l'argument del deute va marcar certes pautes que ens permeten entendre les dinàmiques que assumeix l'imperialisme nord-americà en la seva expansió a principis de segle XX al Carib.

[es] Desde la Guerra Hispanoamericana en 1898 hasta más allá del final de la primera Guerra Mundial, los Estados Unidos emprendieron una cruzada expansionista sin precedentes en la historia del continente americano. La nueva potencia que disputaba la hegemonía global ocupó militarmente a Puerto Rico, Cuba, República Dominicana, Haití, Panamá, Nicaragua y México, allanando el camino para el establecimiento de sus bancos y empresas, los cuales integrarían la región al crecimiento y desarrollo de su capital monopolista-financiero. Sin embargo, el método no fue absolutamente inédito. Ya a finales del siglo anterior los británicoshabían sentado las bases para el despliegue de tal dominación imperialista. Es por eso que, al igual que Giovanni Arrighi, contextualizo mi lectura en el marco de El Largo siglo XX que comenzó en los 1870's y que se extiende a través de la siguiente centuria. Por lo tanto, en este artículo intento examinar cómo la ocupación británica de Egipto en 1882 y el argumento de la deuda marcó ciertas pautas que nos permiten entender las dinámicas que asume el imperialismo estadounidense en su expansión a principios del siglo XX en el Caribe.
[ca] El govern corporatiu (GC) és un sistema pel qual es dirigeixen i es controlen les empreses. Mitjançant els seus mecanismes, assegura uns nivells òptims d'eficiència, aprofita les oportunitats i evita conflictes d'interessos entre consellers, accionistes i grups d'interès. Els estudis mostren una relació positiva entre el CG i el rendiment, però s'han realitzat en països desenvolupats amb entorns legals i econòmics estables. Així, la CG contribueix a la creació de valor (VC) de les empreses. Però a les empreses familiars, la concentració de poder resultant de la superposició dels seus subsistemes (família, empresa i propietat) influeix en el funcionament de la CG, i probablement, de la VC. Establir objectius, supervisar els resultats o controlar el rendiment poden ser algunes de les seves formes. Però en desconeixem la influència als països emergents.L'objectiu de l'estudi és analitzar empíricament la contribució financera dels mecanismes de GC al VC de les empreses familiars cotitzades en una economia llatinoamericana. Els resultats mostren la importància de la mida del consell d'administració, la participació dels consellers independents i la dualitat del conseller delegat. Totes aquestes últimes són importants, tenint en compte l'alta representació de les empreses familiars, la seva tradicional concentració de poder, el nivell de debilitat legal o reglamentària, la incertesa i inestabilitat de les condicions del mercat. L'estudi és rellevant per la manca d'evidència als mercats emergents.

[es] El gobierno corporativo (GC) es un sistema por el que se dirigen y controlan las empresas. Mediante sus mecanismos asegura unos niveles óptimos de eficiencia, aprovecha las oportunidades y evita conflictos de intereses entre consejeros, accionistas y grupos de interés. Los estudios muestran una relación positiva entre el CG y su rendimiento, pero se han realizado en países desarrollados con entornos legales y económicos estables. Así, la CG contribuye a la creación de valor (VC) de las empresas. Pero en las empresas familiares, la concentración de poder resultante de la superposición de sus subsistemas (familia, empresa y propiedad) influye en el funcionamiento de la CG, y probablemente, de la VC. Establecer objetivos, supervisar los resultados o controlar su rendimiento pueden ser algunas de sus formas. Pero desconocemos su influencia en los países emergentes.El objetivo del estudio es analizar empíricamente la contribución financiera de los mecanismos de GC en el VC de las empresas familiares cotizadas en una economía latinoamericana. Los resultados muestran la importancia del tamaño del consejo de administración, la participación de los consejeros independientes y la dualidad del consejero delegado. Todas estas últimas son importantes, dada la alta representación de las empresas familiares, su tradicional concentración de poder, el nivel de debilidad legal o reglamentaria, la incertidumbre e inestabilidad de las condiciones del mercado. El estudio es relevante por la falta de evidencia en los mercados emergentes.
[ca] L'objectiu del treball és reflexionar sobre els problemes i els abordatges actuals en la recerca des de Treball Social en l'àmbit de la salut mental a Argentina. A partir de l'anàlisi bibliogràfica vam poder observar que s'han abordat reflexions sobre l'actuació professional en salut mental mitjançant la tècnica de sistematització i també s'han explorat temes i problemes específics des d'estratègies de recerca social. Pel que fa als tòpics més recurrents, els treballs sistematitzen els processos d'intervenció en escenaris específics, analitzen el punt de vista de professionals i les experiències d'usuaris/es en el sistema de salut i problematitzen els avenços en matèria de Drets. Considerem que enfortir els espais de recerca, anàlisi i escriptura permet atresorar el desenvolupament territorial exhaustiu de la professió en matèria de salut mental, abonar a la construcció de futures investigacions i propiciar la producció de coneixement en Treball Social.

[es] El objetivo del trabajo es reflexionar sobre los problemas y abordajes actuales en la investigación desde Trabajo Social en el ámbito de la salud mental en Argentina. A partir del análisis bibliográfico pudimos observar que se han abordado reflexiones sobre la actuación profesional en salud mental mediante la técnica de sistematización y también se han explorado temas y problemas específicos desde estrategias de investigación social. En relación a los tópicos más recurrentes, los trabajos sistematizan los procesos de intervención en escenarios específicos, analizan el punto de vista de profesionales y las experiencias de usuarios/as en el sistema de salud y problematizan los avances en materia de Derechos. Consideramos que fortalecer los espacios de investigación, análisis y escritura permite atesorar el exhaustivo desarrollo territorial de la profesión en materia de salud mental, abonar a la construcción de futuras investigaciones y propiciar la producción de conocimiento en Trabajo Social.
[ca] Hem fet una introducció teòrica i epistemològica a l'estudi de la toponímia, amb la finalitat d'establir unes bases o principis generals per a l'anàlisi dels noms de lloc des de la perspectiva de l'espai. Volem incidir, en particular, en el caràcter interdisciplinari de la matèria, partint d'un enfocament preferentment territorial o geogràfic però tenint en compte el valor de les aportacions procedents de la filosofia i de la lingüística.

[es] Ofrecemos una introducción teórica y epistemológica al estudio de la toponimia, con la finalidad de establecer unas bases o principios generales para el análisis de los nombres de lugar desde la perspectiva del espacio. Incidimos de un modo particular en el carácter interdisciplinario de la materia en cuestión. Aunque partimos de un enfoque preferentemente territorial o geográfico, tenemos en cuenta el valor de las aportaciones procedentes de la filosofía y de la lingüística.
[ca] Aquest article descriu el procés polític i legal de l'aprovació de la Llei N°21.030 sobre la interrupció voluntària de l'embaràs en tres supòsits a Xile des d'un enfocament de respecte als Drets Humans. S'hi descriuen i analitzen dades sobre la situació de l'avortament al país, una breu ressenya històrica del procés polític i del debat de la llei i els desafiaments en matèria de drets sexuals i reproductius per al compliment de la normativa.

[es] Este artículo da cuenta del proceso político y legal de la aprobación de la Ley N°21.030 sobre interrupción voluntaria del embarazo en tres causales en Chile desde un enfoque de derechos humanos. Se describen y analizan datos sobre la situación del aborto en el país, una breve reseña histórica del proceso político y debate de la ley y los desafíos en materia de derechos sexuales y reproductivos para el cumplimiento de la normativa.
[ca] L'objectiu de la revisió sistemàtica busca confirmar la presència de l'aprenentatge servei cocurricular (en endavant ApS cocurricular) a la universitat, distingir les seves característiques particulars i analitzar quines competències es desenvolupen a diferència de la seva modalitat curricular. S'han formulat les preguntes de recerca amb l'aplicació de l'estratègia PICO. Aquesta revisió sistemàtica s'ha desenvolupat a través del protocol PRISMA, indagant a les bases de dades Google Acadèmic, Web of Science, ERIC, Scopus, Education Research Complete i Education Database. Els resultats indiquen que l'ApS cocurricular constitueix un espai d'aprenentatge reconegut per algunes institucions d'educació superior, treballa competències de desenvolupament personal i, en alguns cassos, professionalitzadores, associades al currículum en relació a objectius d'aprenentatge plasmats en els objectius de servei i té un important component reflexiu. Pel que fa a l'acreditació de les experiències de ApS cocurriculars, hi ha diferències rellevants, en alguns cassos rep crèdits o constitueix un requisit de titulació i, en d'altres, és un espai voluntari. En relació al temps de dedicació, s'implementa en espais temporals més flexibles que l'ApS curricular, la qual cosa permet un sosteniment de la relació amb el soci comunitari.

[es] El objetivo de la presente revisión sistemática busca confirmar la presencia del aprendizaje-servicio cocurricular (en adelante ApS cocurricular) en la universidad, distinguir sus características particulares y analizar qué competencias se desarrollan a diferencia de su modalidad curricular. Para el efecto, se han formulado las preguntas de investigación con la aplicación de la estrategia PICO. Esta revisión sistemática se ha desarrollado a través del protocolo PRISMA que ha permitido indagar en las bases de datos Google Académico, Web of Science, ERIC, Scopus, Education Research Complete y Education Database. Los resultados indican que el ApS cocurricular constituye un espacio de aprendizaje reconocido por algunas instituciones de educación superior, trabaja competencias de desarrollo personal y, en algunos casos, profesionalizantes, asociadas al currículo con relación a objetivos de aprendizaje plasmados en los objetivos de servicio y tiene un importante componente reflexivo. En lo relativo a la acreditación de las experiencias de ApS cocurriculares, se dan diferencias relevantes, en algunos casos recibe créditos o constituye un requisito de titulación y, en otros, es un espacio voluntario. Con respecto al tiempo de dedicación, se implementa en espacios temporales más flexibles que el ApS curricular, lo que permite un sostenimiento de la relación con el socio comunitario.
[ca] En aquest article s'exposen els trets de la violència burocràtica i per què aquesta és compatible amb la democràcia i una forma de gestionar el conflicte social. Per violència burocràtica no s'entén tot tipus de violència exercida per l'Administració, sinó l'ús de ressorts burocràtics que emboliquen, desactiven i, al capdavall, desincentiven tota forma de protesta, incloent-hi la política. També s'explora la burorepressió com a estratègia activa que se serveix dels mecanismes burocràtics per limitar l'ús de l'espai públic.

[es] Se exponen los rasgos de la violencia burocrática y por qué es compatible con la democracia así como una forma de gestionar el conflicto social. Por violencia burocrática no se entiende todo tipo de violencia ejecutada por la administración, sino el empleo de resortes burocráticos que enmarañan, desactivan y a la postre desincentivan toda forma de protesta, incluyendo la política. También se explora la burorrepresión, en tanto que una estrategia activa que se sirve de los mecanismos burocráticos para limitar el uso del espacio público.
[ca] La seqüència se ve que pot tenir diversos significats: percepció física indirecta, percepció cognitiva i evidencialitat. El darrer valor, tanmateix, es restringeix a l'espanyol europeu i és especialment freqüent en l'àrea oriental peninsular. Des d'una perspectiva diatòpica, l'existència d'usos ambigus de se ve que es pot reconèixer quan els parlants poden interpretar tant un valor perceptual com evidencial. L'estudi diacrònic i l'anàlisi dels usos ambigus i no-ambigus que presenta aquest article permet postular criteris més afinats per a distingir entre els valors perceptuals i evidencials de se ve que. En aquest sentit, l'estudi mostra que el tret que comparteixen els valors perceptuals i evidencials és el fet que es basen en el mateix procés de raonament, la qual cosa també els condueix a l'ambigüitat. En canvi, la diferència entre ells es troba en la part del procés de raonament que es focalitza cognitivament, i això pot ajudar a distingir-los. En definitiva, aquest estudi en profunditat de se ve que pot contribuir a entendre millor l'evidencialitat en castellà.

[es] La secuencia se ve que puede tener varios significados: percepción física indirecta, percepción cognitiva y evidencialidad. El último valor, aun así, se restringe al español europeo y es especialmente frecuente en el área oriental peninsular. Desde una perspectiva diatópica, la existencia de usos ambiguos de se ve que se puede reconocer cuando los hablantes pueden interpretar tanto un valor perceptual como evidencial. El estudio diacrónico y el análisis de los usos ambiguos y no-ambiguos que presenta este artículo permite postular criterios más afinados para distinguir entre los valores perceptuales y evidenciales de se ve que. En este sentido, el estudio muestra que el salvo que comparten los valores perceptuales y evidenciales es el hecho que se basan en el mismo proceso de razonamiento, lo cual también los conduce a la ambigüedad. En cambio, la diferencia entre ellos se encuentra en la parte del proceso de razonamiento que se focaliza cognitivamente, y esto puede ayudar a distinguirlos. En definitiva, este estudio en profundidad de se ve que puede contribuir a entender mejor la evidencialidad en castellano.
[ca] La tecnologia ha evolucionat de manera exponencial; malgrat això, els sistemes educatius mantenen visions artefactuals que no permeten la seva apropiació social des d'enfocaments de justícia, democràcia i transformació a la societat digital. Tot i això, la intel·ligència artificial ha anat guanyant terreny per la seva promesa de portar a l'abast d'un clic una infinitat de resultats a diferents preguntes d'una manera ràpida. En aquest context, l'objectiu d'aquest estudi va ser analitzar de quina manera els actors educatius a l'Equador fan servir la intel·ligència artificial, els nivells de coneixements que manegen i els desafiaments que s'enfronten per tenir un abordatge cap a la transformació social. Per fer-ho, es va recórrer a un enfocament mixt que va incloure l'aplicació de 574 enquestes a assessors educatius i docents del Ministeri d'Educació i quatre entrevistes a informants clau que pertanyen al govern, organismes no governamentals i acadèmia. Com a principals troballes s'exposa que la majoria dels informants han tingut contacte amb aquesta tecnologia; però això no vol dir que coneguin els desafiaments que impliquen des de l'ètica, les relacions socials, institucionals, els mecanismes de control i vigilància a què s'enfronten. Una de les principals categories que ressalta de les entrevistes és el rol que han de prendre els directius com a líders educatius, el govern i la creació d'aliances per acompanyar i brindar les oportunitats a docents per desenvolupar reflexions i projectes contextualitzats a les institucions educatives.

[es] La tecnología ha evolucionado de manera exponencial; pese a ello, los sistemas educativos mantienen visiones artefactuales que no permiten su apropiación social desde enfoques de justicia, democracia y transformación en la sociedad digital. Sin embargo, la inteligencia artificial ha ido ganando terreno por su promesa de traer al alcance de un clic una infinidad de resultados a diferentes preguntas de una manera rápida. En este contexto, el objetivo de este estudio fue analizar de qué manera los actores educativos en el Ecuador emplean la inteligencia artificial, los niveles de conocimientos que manejan y los desafíos que enfrentan para tener un abordaje hacia la transformación social. Para ello, se recurrió a un enfoque mixto que incluyó la aplicación de 574 encuestas a asesores educativos y docentes del Ministerio de Educación y cuatro entrevistas a informantes clave pertenecientes al gobierno, organismos no gubernamentales y academia. Como principales hallazgos se expone que los informantes en su mayoría han tenido contacto con esta tecnología; pero, eso no quiere decir que conozcan los desafíos que implican desde la ética, las relaciones sociales, institucionales, los mecanismos de control y vigilancia a los que se enfrentan. Una de las principales categorías que resalta de las entrevistas es el rol que deben tomar los directivos como líderes educativos, el gobierno y la creación de alianzas para acompañar y brindar las oportunidades a docentes para desarrollar reflexiones y proyectos contextualizados en las instituciones educativas.
[ca] El VI Congrés d'Història Galeusca es va celebrar del 28 al 29 d'octubre del 2021 al Campus Catalunya de la Universitat de Tarragona i al centre de lectura de Reus. Allí durant aquests dos dies es van reunir 51 acadèmics pertanyents a les universitats de les comunitats que conformen Galeusca (Galícia, Catalunya, País Basc, Illes Balears i País Valencià). Els seus treballs donen forma el llibre que es presenta, en total són cinquanta-un treballs escrits a castellà, català, gallec i valencià. Aquest congrés va precedir els celebrats el 2019 a Gernika (Biscaia), Barcelona el 2017.

[es] El VI Congreso de Historia Galeusca se celebró del 28 al 29 de octubre de 2021 en el Campus Catalunya de la Universitat de Tarragona y el centro de lectura de Reus. Allí durante esos dos días se reunieron 51 académicos pertenecientes a las universidades de las comunidades que conforman Galeusca (Galicia, Catalunya, País Vasco, Illes Balears y País Valencià). Sus trabajos dan forma el libro que se presenta, en total son cincuenta y un trabajos escritos en castellano, catalán, gallego y valenciano. Este congreso precedió a los celebrados en 2019 en Gernika (Bizkaia), Barcelona en 2017.