BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Català:L'objecte del Projecte és la realització d'un sistema d'ajuda a la conducció per la secció de motors del Centre Tècnic de SEAT de Martorell (CTS) i neix com a resposta a diverses problemàtiques detectades en la realització de proves d'estrès a prototips de vehicles en condicions de temperatura extremes. El sistema desenvolupat consisteix en l'adquisició física dels senyals que informen del desenvolupament de la prova i el seu processat per tal d'informar al pilot dels seu transcurs per tal que pugui realitzar una conducció assimilable a la real així com la captura de dades per al seu posterior anàlisi. El projecte abasta la presa de requeriments del sistema, l'anàlisi de les alternatives tecnològiques, el disseny i implementació de la solució escollida i, finalment, la seva implantació a les dues sales climàtiques del CTS.

[es] Castellano: El objeto del proyecto es la realización de un Sistema de ayuda a la conducción para la sección de motores del Centro Técnico de SEAT de Martorell (CTS) y nace como respuesta a diversas problemáticas detectadas en la realización de pruebas de estrés a prototipos de vehículos en condiciones de temperatura extremas. El sistema desarrollado consiste en la adquisición física de los señales que informen del desarrollo dela prueba y su procesado para informar al piloto de su evolución para que pueda realizar una conducción asimilable a la real, así como la captura de los datos para su posterior análisis. El proyecto abasta la toma de requerimientos del sistema, el análisis de las alternativas tecnológicas, el diseño i implementación de la solución escogida y, finalmente, su implantación en las dos salas climáticas del CTS.
[ca] El següent projecte té com a objectiu l'estudi dels algorismes d'aprenentatge per a reforç en micro-robots. Comença amb la descripció del concepte intel·ligència col·lectiva i les seves característiques principals. Seguidament es presenten conceptes com la robòtica col·lectiva i més concretament els robots basats en el comportament, així com algunes aplicacions reals. També es mostren diferents estrategies de control existents i mètodes de disseny de comportament que es poden fer servir. A continuació, es dona una visió general de l'aprenentatge per reforç, per posteriorment, tractar més concretament un tipus d'algorisme anomenat Q-learning. Mitjançant un micro-robot programable, es posen en pràctica els algorismes d'aprenentatge per reforç Q-learning amb diferents arquitectures de comportaments. Gràcies a la implementació pràctica es treuen conclusions dels efectes que tenen els diferents paràmetres dels algorismes, així com les diferents arquitectures emprades.

[es] El siguiente proyecto tiene como objetivo el estudio de los algoritmos de aprendizaje por refuerzo en micro-robots. Empieza con la descripción del concepto inteligencia colectiva i sus características principales. Seguidamente se presentan conceptos como la robótica colectiva y más concretamente los robots basados en el comportamiento, así como algunas aplicaciones reales. También se muestran diferentes estrategias de control existentes y métodos de diseño de comportaments que se pueden utilizar. A continuación, se da una visión general del aprendizaje por refuerzo, para posteriormente, tratar más concretamente un tipo de algoritmo llamado Q-learning. Mediante un micro-robot programable, se ponen en práctica los algoritmos de aprendizaje por refuerzo Q-Learning con diferentes arquitecturas de comportamiento. Gracias a la implementación práctica se extraen conclusiones de los efectos que tienen los diferentes parámetros del algoritmo, así como las diferentes arquitecturas utilizadas.
[ca] En optometria i mes habitualment en l'Àmbit de la Investigació de la Visió, la Mesura de l'agudesa visual (AV) és la forma Més estesa per avaluar v Obtenir Informació i psicofísica Sobre la qualitat de la visió. L'AV És Una Mesura de la Resolució de l'ull i que està relacionat amb la Funció de sensibilitat de contrast (CSF), que s'obté utilitzant Una reixeta amb Diferents freqüències Espacials i Diferents contrastos. En Aquesta tesi de màster vam explorar la possibilitat de relacionar la VA (On Només el Mida dels estímuls es canvia) amb el llindar de Sensibilitat al Contrast (SC) A una Freqüència espacial de 18 Cicle / Grau (c / d) (On és només es canvia el contrast) a Través de l'ONU esfèric desenfocament. Per EXPLORAR les Possibles Correlacions, mesurem l'AV i SC 20 Subjectes amb Sis Nivells Diferents de desenfocament esfèric, és factible de 0,00 diòptries, de (D) 1 1,25 D (AMB Passos de 0.25D). Els resultats van mostrar Correlacions significatives (Rho de Spearman de> = 0,50 en tots els casos) Entre l'AV i la SC per Cada Nivell de desenfocament. Aquestes Correlacions suggereixen Una Aplicació Important i amb molt potencial per a Superar la Resolució Que this real limitada en les pantalles de Realitat virtual.

[es] En optometría y mas habitualmente en el ámbito de la investigación de la visión, la medida de la agudeza visual (VA) es la forma más extendida para evaluar y obtener información psicofísica sobre la calidad de la visión. La AV es una medida de la resolución del ojo y que está relacionado con la función de sensibilidad de contraste (CSF), que se obtiene utilizando una rejilla con diferentes frecuencias espaciales y diferentes contrastes. En esta tesis de máster exploramos la posibilidad de relacionar la VA (donde sólo el tamaño de los estímulos se cambia) con el umbral de Sensibilidad al Contraste (SC) a una frecuencia espacial de 18 ciclo/grado (c/d) (donde sólo se cambia el contraste) a través de un desenfoque esférico. Para explorar las posibles correlaciones, medimos la AV y SC a 20 sujetos con seis niveles diferentes de desenfoque esférico, es decir, de 0,00 dioptrías (D) a 1,25 D (con pasos de 0.25D). Los resultados mostraron correlaciones significativas (Rho de Spearman> = 0,50 en todos los casos) entre la AV y la SC para cada nivel de desenfoque. Estas correlaciones sugieren una aplicación importante y con mucho potencial para superar la resolución actual que está limitada en las pantallas de realidad virtual.
[ca] En aquest document tècnic s'exposa l'estudi del dimensionat d'un sistema de control domòtic, amb la finalitat d'optimitzar la gestió energètica d'una instal·lació fotovoltaica d'un habitatge unifamiliar aïllat de la xarxa de distribució elèctrica. Aquest és un projecte que combina diferents tecnologies: l'automatització de l'habitatge (domòtica) i la producció d'energia per millorar l'eficiència en la gestió dels recursos i d'aquesta manera contribuir a la sostenibilitat mediambiental. En aquest cas, el sistema desenvolupat s'encarrega de monitorar, controlar i optimitzar l'ús de l'energia generada pels panells solars. La idea central d'aquest projecte és utilitzar sensors per recol·lectar dades sobre el consum energètic en temps real i les condicions de producció d'energia solar, amb l'objectiu de prendre decisions en relació a la distribució i utilització de l'energia de la manera més eficient mitjançant la domòtica. A més, en aquest projecte es proporcionaran les eines necessàries als usuaris perquè puguin tenir un control més detallat i personalitzat del consum i funcions delseu habitatge, ajustant-lo segons les seves necessitats.

[es] En este documento técnico se expone el estudio del dimensionado de un sistema de control domótico con el fin de optimizar la gestión energética de una instalación fotovoltaica de una vivienda unifamiliar aislada de la red de distribución eléctrica. Este proyecto combina diferentes tecnologías: la automatización de la vivienda (domótica) y la producción de energía para mejorar la eficiencia en la gestión de los recursos de la vivienda y de esta forma contribuir en la sostenibilidad ambiental. En este caso, el sistema desarrollado se encarga de monitorizar, controlar y optimizar el uso de energía generada por los paneles solares. La idea central de este proyecto consiste en utilizar sensores para recolectar datos sobre el consumo energético en tiempo real y las condiciones de producción de energía solar, con el objetivo de que se puedan tomar las decisiones en relación a la distribución y utilización más eficiente de la energía. Además, en este proyecto se darán las herramientas necesarias para que los usuarios tengan la capacidad de tener un control más detallado y personalizado del consumo de la vivienda y de esta forma se pueda ajustar según sus necesidades.
[ca] L'objectiu d'aquest treball és analitzar com l'adaptació a certs parlants d'un sistema de Reconeixement d'Emocions en el Discurs (SER, per les seves sigles en anglès) millora el seu rendiment. L'anàlisi es realitza contrastant diverses variacions del procediment d'adaptació. L'enfocament inicial es centra en la construcció d'un sistema SER robust utilitzant una xarxa neuronal profunda (DNN, per les seves sigles en anglès), que serveix com a model de referència. Aquesta DNN s'entrena per reconèixer emocions presents en el discurs. Per optimitzar encara més la precisió i eficàcia del sistema, es fan servir tècniques d'adaptació. Aquestes tècniques impliquen adaptar el model de referència a parlants específics, per tal de tenir en compte les variacions individuals en els patrons de parla i emocions. Això es duu a terme mitjançant un entrenament addicional del model de referència amb diferents conjunts de dades. Finalment, s'avalua el rendiment dels sistemes SER adaptats i es comparen amb el model de referència per determinar quines variacions proporcionen millors resultats i extreure conclusions sobre quins factors són més influents en el rendiment final del model adaptat.

[es] El objetivo de este trabajo es analizar cómo la adaptación a ciertos hablantes de un sistema de Reconocimiento de Emociones en el Discurso (SER, por sus siglas en inglés), mejora su rendimiento. El análisis se lleva a cabo contrastando diversas variaciones del procedimiento de adaptación. El enfoque inicial se centra en la construcción de un sistema SER robusto utilizando una red neuronal profunda (DNN, por sus siglas en inglés), que sirve como modelo de referencia. Esta DNN se entrena para reconocer emociones presentes en el discurso. Para optimizar aún más la precisión y eficacia del sistema, se emplean técnicas de adaptación. Estas técnicas implican adaptar el modelo de referencia a hablantes específicos, para así tener en cuenta las variaciones individuales en los patrones de habla y emociones. Esto se lleva a cabo mediante un entrenamiento adicional del modelo de referencia con diferentes conjuntos de datos. Finalmente, se evalúa el rendimiento de los sistemas SER adaptados y se comparan con el modelo de referencia para determinar qué variaciones proporcionan mejores resultados y extraer conclusiones sobre qué factores son más influyentes en el rendimiento final del modelo adaptado.
[ca] Català: La multiplexació per divisió espaial (SDM) és una prometedora tècnica per a incrementar la capacitat dels sistemes òptics de comunicacions. Aquests sistemes actualment s'estan apropant al seu límit fonamental. Per aquest motiu, es necessita un nou paradigma per a poder mantenir el ritme actual de creixement del tràfic. La SDM aprota la dimensió espaial de les guies d'ona per a enviar senyals independents al mateix temps. Per tant, la capacitat pot ser incrementada considerablement. En aquest treball la SDM és analitzada en fibres amb pocs modes de propagació (FMFs) i en fibres muli-core (MCFs). Aquests tipus de guies d'ona estan molt fortament acoblats i sistemes de processat de senyal digital multiple-input-multiple-output (MIMO) són necessaris en el receptor per a recuperar les senyals transmeses. L'algoritme adaptatiu least-mean square (LMS) i l'algoritme de la quarta potència són explicats i aplicats amb èxita les dades obtingudes al laboratori. Diferents experiments són analitzats, entre ells el rècord de transmissió sobre FMF de 137 km i una transmissió de ns a 1200 km sobre MCF. A més a més, el primer amplicador òptic distribuït Raman és demostrat experimentalment. Els diferents resultats experimentals obtinguts aquí conrmen que la SDM pot proveir les bases d'uns sistemes econòmicament, espaialment i energèticament eficients per a incrementar la capacitat de les comunicacions per fibra òptica en el futur.

[es] Castellano: La multiplexación por división espacial (SDM) es una prometedora técnica para incrementar la capacidad de los sistemas ópticos de comunicaciones. Estos sistemas actualmente se están acercando a su límite fundamental. Por lo tanto, se necesita un nuevo paradigma para poder mantener el ritmo actual de crecimiento del tráfico. La SDM aprovecha la dimesión espacial de las guías de onda para enviar señales independientes al mismo tiempo. Por consiguiente, la capacidad puede ser incrementada considerablemente. En este trabajo la SDM es analizada en fibras con pocos modos de propagación (FMFs) y en fibras multi-core (MCFs). Estos tipos de guías de onda están fuertemente acopladas y sistemas de procesado de señal digital multiple-input-multiple-output (MIMO) son necesarios en el receptor para recuperar las señales transmitidas. El algoritmo adaptativo least-mean square (LMS) y el algoritmo de la cuarta potencia son explicados y aplicados con éxito a los datos obtenidos en el laboratorio. Diferentes experimentos son analizados, entre ellos el récord de transmisión sobre FMF de 137 km y una transmisión de hasta 1200 km sobre MCF. Además, el primer amplicador óptico distribuido Raman es demostrado experimentalmente. Los diferentes resultados experimentales presentados aquí confirman que la SDM puede proveer las bases de uno sistemas económica, espacial y energéticamente eficientes para incrementar la capacidad de las comunicaciones por fibra óptica en el futuro.
[ca] En el camp dels dispositius de telemanipulació, on un operador controla un braç robòtic a distància, un dels punts més importants és la seguretat. En l'actualitat, la majoria d'usuaris depenen de la seva habilitat així com de les ajudes que ofereixen aquests dispositius. Les ajudes més comunes són la inclusió d'una càmera, per proporcionar una major visibilitat, i sistemes per oferir una major sensibilitat en els moviments de l'usuari. Una possible ajuda és facilitar a l'usuari la interacció amb superfícies reduïdes o de difícil accés, proporcionant un suport que concentra les trajectòries d'aproximació fins a les esmentades zones. Addicionalment permet restringir l'accés fins a altres zones potencialment sensibles, això és, que s'ha d'evitar que hi accedeixi l'usuari. Això és l'objectiu del que anomenem guies hàptiques. Per poder constituir-se en la interfase d'usuari en un sistema de telemanipulació, al mateix temps que poden proporcionar la possibilitat de palpar aquestes guies. Pel desenvolupament d'aquestes guies s'hi han empleat tècniques de construcció d'objectes virtuals amb forma d'embut i algoritmes de detecció de col·lisió entre dos objectes virtuals. Per la selecció de la zona delimitada, desitjada per l'usuari, s'utilitza una càmera Kinect. Per aquestes captures s'empren tècniques de visió per computador com el filtratge, segmentació i detecció de contorns d'un núvol de punts.

[es] En el campo de los dispositivos de telemanipulación, donde un operador controla un brazo robótico a distancia, uno de los puntos más importantes es la seguridad. En la actualidad, la mayoría de usuarios dependen de su propia habilidad así como de las ayudas que ofrecen estos dispositivos. Las ayudas más comunes son la inclusión de una cámara, para proporcionar una mayor visibilidad, y sistemas para ofrecer una mayor sensibilidad en los movimientos del usuario. Una posible ayuda es facilitar al usuario la interacción con superficies reducidas o de difícil acceso, proporcionando un apoyo que concentra las trayectorias de aproximación hacia dichas zonas. Adicionalmente permite restringir el acceso hacia otras zonas potencialmente sensibles, esto es, que hay que evitar que acceda el usuario. Este es el objetivo de lo que llamamos guías hápticas. Para poder interactuar con ellas se requiere un dispositivo háptico. Los dispositivos hápticos pueden constituirse en la interfase de usuario en un sistema de telemanipulación, al tiempo que pueden proporcionar la posibilidad de palpar estas guías. Para el desarrollo de estas guías se han empleado técnicas de construcción de objetos virtuales con forma de embudo y algoritmos de detección de colisión entre dos objetos virtuales. Para la selección de la zona delimitada, deseada por el usuario, se utiliza una cámara Kinect. Para estas capturas se emplean técnicas de visión por computador como el filtrado, segmentación y detección de contornos de una nube de puntos.
[ca] Aquest treball aborda l'estudi d'una instal·lació destinada a la recàrrega de vehicles elèctrics i justifica les estratègies més viables per a infraestructures d'aquesta tipologia en comunitats de veïns. L'estudi es duu a terme en un aparcament comunitari en el municipi de Sabadell. L'estructura del projecte es divideix en documents que aborden els temes a tractar en un projecte d'aquestes característiques: El primer document comprèn una memòria descriptiva de l'emplaçament i contextualitza el projecte. Del segon document fins al quart inclusivament, descriu les instal·lacions objecte del projecte. El cinquè document justifica les bases de càlcul i formules utilitzades en la totalitat del projecte. En els annexos del projecte s'inclouen els plànols que corresponen a l'estat previ a la instal·lació, i la implementació de les estacions de recàrrega, finalment s'adjunten esquemes i estudis que resumeixen i documenten la instal·lació.

[es] Este trabajo aborda el estudio de una instalación destinada a la recarga de vehículos eléctricos y justifica las estrategias más viables para infraestructuras de esta tipología en comunidades de vecinos. El estudio se lleva a cabo en un aparcamiento comunitario en el municipio de Sabadell. La estructura del proyecto se divide en documentos que abordan los temas a tratar en un proyecto de estas características: El primer documento comprende una memoria descriptiva del emplazamiento y contextualiza el proyecto. Del segundo documento hasta el cuarto inclusive, describe las instalaciones objeto del proyecto. El quinto documento justifica las bases de cálculo y formulas utilizadas en la totalidad del proyecto. En los anexos del proyecto se incluyen los planos que corresponden al estado previo a la instalación y la implementación de las estaciones de recarga, finalmente se adjuntan esquemas y estudios que resumen y documentan la instalación.
[ca] Amb l'objectiu d'identificar i quantificar la flora arvense del cultiu de cereal al Solsonès i voltants, s'ha realitzat una prospecció per tots els municipis del territori. S'han observat infestacions per diverses especies en el 82 % dels camps visitats, xifra que significa que quasi 15.000 ha mostrarien problemes per part d'aquestes males herbes. Les espècies més problemàtiques tant per la seva freqüència com per les densitats mitjanes d'infestació són: Lolium rigidum, Papaver sp., Convolvulus arvensis, Bromus diandrus i Avena sterilis sp. Les tres primeres apareixen en més del 50% dels camps. Les infestacions de Bromus diandrus es donen en major part en camps amb sembra directa, i també en els camps amb tractaments herbicides que afecten als processos de llum combinats amb els que afecten al metabolisme de la cèl·lula. Les densitats d'Avena sterilis sp. es donen en major part en camps en què s'ha fet treballs secundaris i en els que el blat ha estat el cultiu anterior. Finalment, les infestacions de Papaver sp. es donen en major part en camps on el cultiu anterior ha estat el blat.

[es] Con el objetivo de identificar y cuantificar la flora arvense del cultivo de cereal en el Solsones y alrededores, se ha realizado una prospección para todos los municipios del territorio. Se han observado infestaciones por varias especies en el 82 % de los campos visitados, lo que significa que casi 15.000 ha mostrarían problemas por parte de estas malas hierbas. Las especies más problemáticas tanto por su frecuencia como por las densidades medias de infestación son: Lolium rigidum, Papaver sp., Convolvulus arvensis, Bromus diandrus y Avena sterilis sp. Las tres primeras aparecen en más del 50% de los campos. Las infestaciones de Bromus diandrus se dan en mayor parte en campos con siembra directa, y también en los campos con aplicaciones de herbicidas que afectan a los procesos de luz combinados con los que afectan al metabolismo de la célula. Las densidades de Avena sterilis sp. se dan en mayor parte en campos en que se ha hecho trabajos secundarios y en los que el trigo ha sido el cultivo anterior. Finalmente, las infestaciones de Papaver sp. se dan en mayor parte en campos donde el cultivo anterior ha sido el trigo.
[ca] Aquest treball de final d'estudis és un projecte bàsic amb l'objectiu de justificar la necessitat de fer una variant a l'actual itinerari de vianants situat al PK 19+200 de la C-1413b, el qual uneix Els Hostalets de Balenyà amb Centelles. Es fa un estudi d'alternatives per veure quina és la millor opció constructiva i és dur a terme la redacció del projecte d'aquesta. El treball inclou tots els documents presents en un projecte bàsic: la memòria i els annexos a aquesta, els plànols, el plec de prescripcions tècniques i el pressupost.

[es] Este trabajo de fin de estudios es un proyecto básico con el objetivo de justificar la necesidad de hacer una variante en el actual itinerario peatonal situado en el PK 19+200 de la C-1413b, el cual une Els Hostalets de Balenyà con Centelles. Se realiza un estudio de alternativas para ver cuál es la mejor opción constructiva y se lleva a cabo la redacción del proyecto de esta. El trabajo incluye todos los documentos presentes en un proyecto básico: la memoria y los anejos a la misma, los planos, el pliego de prescripciones técnicas y el presupuesto.