BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] La pràctica de correció de un text escrit té un paper essencial en l'aprenentatge de l'escriptura per part de l'alumne i pot variar de forma considerable segons els hàbits del professor, el tipus d'instrucció, el nivell de l'alumne i el sistema lingüístic de referència. Però, quins són els aspectes lingüístics i textuals que corregeixen especialment els professors de la primària italians i francesos? A partir d'un corpus d'escrits d'estudiants de tercer i cinquè any recollit a França i Itàlia, investigarem les pràctiques de correcció dels professors centrant aquí la nostra atenció en els mètodes de correcció de la gramàtica. Els diferents tipus d'intervencions dels professors es calculen automàticament mitjançant eines informàtiques que es distribuiran segons el tipus d'operació (afegir, suprimir, substituir, comentar i subratllar). L'objectiu és avaluar, d'una banda, la taxa d'intervenció i la freqüència dels diferents tipus de correcció entre professors italians i francesos i, de l'altra, la consideració que els aprenents fan de totes aquestes intervencions.

[en] Correction practices of a written text have an essential role in the student's learning to write and can vary consistently depending on the teacher's habits, the writing rules, the student's level and the language system of reference. But what linguistic and textual aspects do Italian and French primary school teachers correct in particular? Based on a corpus of writings from third and fifth graders collected in France and Italy, we will investigate teachers' correction practices by focusing our attention here on grammar correction methods. The different types of teacher interventions are automatically calculated using computer tools that will divide them according to the type of operation (addition, deletion, replacement, comment and underlining). The aim is to evaluate, on the one hand, the intervention rate and frequency of the different types of correction among Italian and French teachers and, on the other hand, the consideration of all these interventions by students.
[ca] La política moderna està governada per la lògica de l'espectacle. En un context de crisi sanitària i econòmica tan greu com ñes la pandèmia per la COVID-19, és clau identificar la presència del fenomen d'espectacularització en els discursos polítics. Al present treball s'analitzen els debats parlamentaris que tracten qüestions relacionades amb la COVID-19, reallitzats a l'hemicicle del Congrés dels Diputats durant la Segona Onada de la pandèmia a Espanya. L'objectiu és fer una radiografia de les estratègies comunicatives que porten a terme els grups parlamentaris en els seus discursos per tal de construir l'espectacularització política.

[en] Modern politics is governed by the logic of the show. In a context of health and economic crisis as severe as the COVID-19 pandemic, it is key to identify the presence of the phenomenon of spectacularization in political discourses. The present work analyzes the parliamentary debates that deal with issues related to COVID-19, made in the chamber of the Hous of Commons during the Second Wave of the pandemic in Spain. The aim is to make an in-depth of the communicative strategies carried out by parliamentary groups in their speeches in order to build the political spectacularization.
[ca] La finalitat del projecte és la realització d'una aplicació per gestionar l'activitat d'una cafeteria (Andana). El projecte consta de dues parts ben diferenciades: una part interna o Intranet, en la qual el propietari podrà portar un control del negoci i on podrà establir una interacció amb els clients, fet que ajudarà a millorar la gestió del negoci; i una part externa o web pública, accessible per a tothom. Per dur-lo a terme s'ha fet servir el gestor de continguts (CMS) Joomla.

[en] The aim of this project is to create an application in order to manage the activity of a cafeteria (Andana). The project has two distinct parts: an internal part or Intranet, in which the owner can keep full track of business and where an interaction with customers it's possible, thus helping to improve business management, and an external part or public website, accessible to everyone. Joomla has been the CMS (Content Management System) of choice.
[ca] Aquest treball té com a objectiu principal estudiar algunes de les característiques que presenta el fenomen de l'autotraducció. En primer lloc, es defineix el fenomen i es presenten algunes característiques d'aquest. En segon lloc, s'exposen les principals èpoques en les quals l'autotraducció ha tingut protagonisme al llarg de la història. En tercer lloc, estudiem els avantatges i inconvenients de l'autotraducció, tot comparant-la amb la traducció. El treball clou amb una part empírica que estudia amb detall un cas d'autotraducció del català a l'espanyol: la narració de Carme Riera L'estiu de l'anglès, publicada originalment el 2006 i traduïda a l'espanyol per la mateixa autora tres anys més tard. En aquest estudi de contrastació dels dos textos es posen de manifest les característiques presentades en la part teòrica. La darrera part del treball presenta les conclusions finals de l'estudi i planteja alguns dels problemes que envolten l'autotraducció.

[en] This project aims to research some of the characteristics of self-translation. Initially, this concept is described by certain attributes to define its purpose. Furthermore, there is an overview of the self-translation's role throughout history. By comparing self-translation to translation, advantages and disadvantages can be found in relation to self-translating. To conclude, an analysis is carried out. In this analysis, I compare a self-translated book. Its original version is written in Catalan and it is translated into Spanish 3 years later. This allows us to demonstrate what has been discussed in the theoretical aspects of this project, and also helps us arrive to final conclusions.
[ca] En els traductors de llibrets d'òpera italians es percep una forta influència d'instàncies romàntiques i postromàntiques en detriment de les peculiaritats de la tradició d'arrel stilnovista-petrarquista. En resulten especialment perjudicades la suavitas hedonista i la fisicitat tant del llenguatge descriptiu o narratiu com de la imatgeria retòrica. Val a dir, però, que la modernització inherent a la traducció d'un text antic comporta per força renúncies en ambdós terrenys. Quines són, doncs, les opcions de què disposem per a respondre a aquest fenomen?

[en] One can see a strong Romantic and post-Romantic influence in translators of Italian opera librettos to the detriment of the peculiar features of the Stilnovist-Petrarchan literary tradition. This is particularly the case for Hedonistic suavitas and the physicality which is predominant both in the descriptive and narrative language as well as in the rhetorical imagery. It needs to be said, however, that the inherent modernisation in translations of old texts, by necessity involves making sacrifices in both terrains. What are the options available to us to respond to this phenomenon?
[ca] En aquest treball es presenta l'anàlisi tecnològica (matèria primera, tècniques de modelat, tractaments de les superfícies i coccions) i morfotipològica dels vasos ceràmics amb un millor grau de preservació que procedeixen del fossat de la Dou (Vall d'en Bas, la Garrotxa) datat del bronze final (1290-920 cal ANE). L'estudi permet plantejar unes primeres hipòtesis sobre els processos de treball que es van desenvolupar en la seva manufactura i, més enllà, començar a definir formes de fer específiques en la producció ceràmica per aquesta zona i en aquesta cronologia

[en] This paper presents the technological (raw materials, forming techniques, surface treatments and firing) and typological analysis of ceramic vessels with a better degree of preservation which were recovered from the ditch of La Dou site (Vall d'en Bas, La Garrotxa) dated in Late Bronze Age (1290-920 cal. BC). The study proposes preliminary hypotheses about it manufacturing working processes which were developed in its manufacture and, beyond, starting to define specific ways of doing in pottery production in this area and chronology
[ca] Els programes de cooperació transfronterera de la UE es van establir formalment amb el llançament de la primera iniciativa INTERREG (1989-1993). Des de llavors, aquests programes s'han estès al nord i l'est d'Europa. Fins ara, el programa INTERREG V-A (2014-2020), conegut formalment com a Cooperació Territorial Europea (Eix A - cooperació transfronterera), cobreix més del 60% del territori de la UE i el 40% dels seus habitants, la qual cosa en fa un dels programes polítics finançats més rellevants de la UE. Tanmateix, tant per a la Comissió Europea com per a les autoritats nacionals, aquests programes encara són vistos en bona part com un instrument financer complementari per donar suport al creixement i a les estratègies de desenvolupament regional. En aquest context, el present article analitza quins han estat els principals objectius estratègics dels programes de cooperació transfronterera de la UE. Al mateix temps, dona suport a un nou paradigma estratègic per a aquests programes en la fase programàtica post-2020, enfocat a reduir els efectes barrera en totes les dimensions.

[en] EU cross-border cooperation programmes were formally established with the launching of the first INTERREG Community Initiative (1989-1993). Since then, these programmes have been expanding to Northern and Eastern Europe. At present, the INTERREG V-A (2014-2020), formally known as European Territorial Cooperation (strand A - crossborder cooperation), covers more than 60% of the EU territory and 40% of EU inhabitants, making it one of the most politically relevant EU financed programmes. For the most part, however, these programmes are still regarded by both the European Commission and national and regional authorities as a complementary financial tool to support growth and regional development strategies. In this context, this article analyses what have been the main strategic goals of the EU cross-border cooperation programmes, whilst supporting a new strategic paradigm for these programmes during the post-2020 EU policies programming phase focused on reducing the barrier-effects in all their main dimensions.
[ca] Estudi dedicat a les pintures del claustre del monestir de Pedralbes, destacant-ne el valor artístic i espiritual. L'autor analitza les influències italianes de Ferrer Bassa, especialment de Giotto, i situa aquestes obres com un dels exemples més destacats de l'art religiós medieval a Catalunya. El llibre també contextualitza la creació de les pintures dins el marc històric i cultural de l'època.

[en] Study dedicated to the paintings in the cloister of the Pedralbes Monastery, highlighting their artistic and spiritual value. The author analyses the Italian influences on Ferrer Bassa, particularly from Giotto, and positions these works as some of the most prominent examples of medieval religious art in Catalonia. The book also contextualises the creation of the paintings within the historical and cultural framework of the time.
[ca] Aquest article presenta, analitza i classifica, de manera crítica, les fonts de dades harmonitzades sobre població i llars que estan disponibles a escala europea. Després d'una introducció que situa la millora d'aquestes estadístiques en el context de la creixent demanda d'informació generades pels processos d'ampliació i integració europeus, l'article es divideix en dues parts. La primera es centra en les principals fonts de dades harmonitzades sobre població, mentre que la segona analitza les fonts que permeten estudiar les característiques sociodemogràfiques de les llars europees. Les conclusions subratllen que, tot i l'existència de deficiències (especialment rellevants en el camp de les migracions), el volum i la qualitat de les dades harmonitzades està creixent progressivament.

[en] This paper critically presents, analyses and classifies the available harmonized data on population and households at the European level. Following the introduction that situates the improvement of these data sources in the context of the increasing need for information that has been generated by the European integration and enlargement process, the paper is divided in two main parts. The first one presents the basic sources of harmonized data on population while the second one focuses on those sources that allow to study the socio-demographic characteristics of the European households. The conclusions underline that, despite the existing deficiencies (especially visible in the field of migration), the volume and quality of harmonized data is gradually increasing.
[ca] El text és un testimoni de l'itinerari de l'autora a partir del seu descobriment en la infància dels mites clàssics, que coincideix amb el descobriment dels diferents nivells de la llengua, i procedeix amb l'apropament a món mític prehispànic. La realitat dels mites i la seva persistència en busca de noves veus es torna la matèria de la pròpia escriptura ficcional i d'exploracions en el camp de la imatge, experiència aquí il·lustrada a través dels seus microrelats (presos generalment de R. Campra, Mínima Mitológica) i poemes (R. Campra, Moradas de los Mayores).

[en] This text bears witness to the author's personal itinerary which started with her childhood discovery of classical myths, simultaneous to the revelation of a language's different levels, and then continued with the discovery of the prehispanic mythical world. The reality of myths and their persistence in searching new voices becomes the matter of her own fictional writing along with the explorations in the domain of images. This experience is illustrated here through her flash-fiction (taken mainly from R. Campra, Mínima Mitológica, 2011) and poems (R. Campra, Moradas de los Mayores,2012).
[ca] Aquest article se centra a estudiar la concepció husserliana d'imaginació i les seves implicacions ontològiques, tal com es manifesten de manera particularment sorprenent en la seva fenomenologia genètica. Així mateix, s'analitzarà com l'enfocament de Merleau-Ponty pot projectar llum nova sobre aquest tema. Per fer-ho, afirmo que Husserl, a través de les seves reflexions sobre la quasipresència, descobreix una dimensió de l'experiència que desafia la primacia de la percepció. En reconèixer una forma de presència real en les representacions imaginatives (tant en la fantasia [Phantasie] com en la consciència d'imatge [Bildbewusstsein]), Husserl, d'una banda, trenca amb la definició tradicional de la imatge com una simple projecció resultant d'una facultat mental subjectiva i, d'altra banda i més fonamentalment, ens obliga a reconsiderar la noció mateixa de la realitat més enllà de l'oposició entre el que és real i el que és imaginari. Husserl suggereix, així, la possibilitat d'una "ontologia" del pre-ésser [Vorsein] i esbossa la teoria d'un subjecte transcendental difractat en múltiples imatges de si mateix.

[en] The present article focuses on Husserl's conception of imagination and its ontological implications, as they manifest in a particularly striking way in his genetic phenomenology. I will also analyze how Merleau-Ponty's approach can shed new light on this topic. My contention will be that Husserl, through his reflections on the quasi-presence, discovers a dimension of experience that challenges the primacy of perception. By recognizing a form of real presence in imaginative representations (both in phantasy [Phantasie] and in image-consciousness [Bildbewusstsein]), Husserl, on the one hand, breaks with the traditional definition of image as a simple projection resulting from a subjective mental faculty; and, on the other hand, more fundamentally, forces us to rethink the very notion of reality beyond the opposition between the real and the imaginary. Husserl thus suggests the possibility of an 'ontology' of the Pre-being [Vorsein] and sketches the theory of a transcendental subject diffracted into multiple images of himself.
[ca] L'impacte que exerceixen les universitats sobre el desenvolupament de la societat esdevé rellevant davant les expectatives de justícia i de bé comú que mostren els ciutadans. La manera com es vinculen aquestes institucions amb una reflexió que afavoreix la creació de models nous és una paradoxa, ja que, des de la segona meitat del segle XX, s'ha anat consolidant un capitalisme acadèmic per part d'una indústria universitària, l'abast del qual posa en tensió un debat inacabat. Aquest article pretén presentar com es construeixen les identitats fragmentades i en conflicte a partir d'entrevistes amb acadèmics que expliquen la seva evolució i que refermen la seva posició apropiant-se d'aquest model, però interpretant el significat d'un acadèmic universitari. Quatre repertoris articulen una identitat interpel·lada per racionalitats que els modelen i que els organitzen en una performativitat que els allunya i que els acaba desarrelant i convertint en reproductors passius de models basats en indicadors de gestió. A partir d'aquí esdevé urgent incorporar al debat acadèmic la manera com aquesta nova forma de fer universitat promou una xarxa social on el rendiment i l'autogestió impregnen els futurs professionals, tot enfortint models individualistes de la societat que amenacen el benestar dels seus membres.

[en] The role higher education plays in the development of society has become particularly relevant with regard to citizens' expectations of justice and the common good. However, the way in which these institutions promote the creation of new models is paradoxical given the consolidation of an academic capitalism model in the higher education industry since the second half of the twentieth century, whose impact remains an open debate. Based on interviews with academics, this article examines how fragmented and conflicting identities are being constructed. Their accounts reveal how they emerge and re-signify their position by appropriating this model, but interpreting what it means to be an academic. Four repertoires articulate an identity based on rationalities that shape and organize them into a performativity that alienates and eventually uproots them, thus transforming the academics into passive reproducers of management-based models. It is imperative that the academic debate address how this new way of doing higher education promotes a social fabric where notions of performance and self-management permeate the mindset of future professionals, thus strengthening individualistic models of society that threaten the well-being of its members.
[ca] En l'article es presenta el mètode emprat i els resultats obtinguts en l'evolució de les cobertes i usos del sòl extretes d'imatges satèl·lit de vint-i-un municipis de l'Alt Empordà. En concret s'ha quantificat com han evolucionat des del 1977 al 1997 pel que fa a la fragmentació o compactació a través de diversos índexs emprats en l'Ecologia del Paisatge. Els resultats mostren, d'una banda, la compactació de les masses forestals per l'abandonament de vinyes i oliveres, tendència, però, molt afectada pels incendis forestals, i, de l'altra, la fragmentació dels cereals d'hivern fruit de l'homogeneïtzació del blat de moro i del gira-sol, conreus força subsidiats per la Política Agrària Comuna d'aleshores.

[en] This paper presents the methodology and analysis of satellite imagery of the evolution of land covers and land uses in twenty-one municipalities of the Alt Empordà. It covers the period from 1977 to 1997 and quantifies its evolution by using some indexes from landscape ecology that assess the level of fragmentation and compactness. The results show us first the increase on the level of compactness for the abandonment of vineyards and olive trees due to the effects of fires. Second, the increase of the level of fragmentation on winter cereals due to the homogenization of corn and sunflower fields heavily subsidized by the Common Agricultural Policy of the European Union.
[ca] Aquest article pren com a punt de partida la rellevància de la complexitat com un emergent dins del coneixement contemporani. Seguidament es presenta el paradigma de la complexitat com un marc que possibilita orientar els processos d'ensenyament-aprenentatge des del diàleg entre pensament, valors i acció. A continuació es presenta com la introducció del paradigma de la complexitat en l'activitat científica escolar comporta evolucionar cap a la recerca de noves formes de pensar, parlar, sentir i actuar que permetin explicar i transformar el món. Per acabar es mostren alguns dels canvis més significatius que comporta entendre l'activitat científica escolar des de la complexitat, concretats en els continguts, la relació entre disciplines, el model de pensament i acció, i en la rellevància de les emocions.

[en] This article takes the relevance of complexity as an emergent in contemporary knowledge as its departure point. It goes on to present the paradigm of complexity as a framework that renders it possible to guide teaching-learning processes driven by the dialogue between thought, values and action. It then shows how the introduction of the paradigm of complexity into school scientific activity entails evolving towards the search for new forms of thinking, talking, feeling and acting that make it possible to explain and transform the world. To conclude, it presents some of the most significant changes in understanding school scientific activity from the standpoint of complexity, materialised in contents, the relationship between disciplines, the model of thought and action, and in the relevance of emotions.
[ca] En aquest article s'investiga com i quan els grups armats d'esquerra es van deslligar de la violència política en el cas italià. Analíticament, tendint ponts entre tendències recents en estudis sobre moviments socials amb aquelles relatives a violència política, es fonamenta la seva comprensió sobre com i quan la violència política finalitza en la interacció entre el context sociopolític, les dinàmiques organitzatives i les motivacions individuals. Empíricament no qüestiona les lectures anteriors sobre el cas italià, sinó que pretén suggerir com i per què algunes mesures legislatives particulars van treballar a partir de la forma en què van ser dissenyats des de l'Estat, incloent un enfocament en la dinàmica de l'organització interna i els canvis en la societat, així com sobre les respostes polítiques dels actors. Aquest article suggereix que no hi ha solucions individuals òptimes per tal de reduir la violència política, ja que les polítiques estatals de lluita anti-terrorista poden tenir diferents efectes en diferents contextos socials i diferents grups armats. D'altra banda, els intents de reduir la violència requereixen també la participació dels actors no estatals.

[en] This article investigates how and when left-wing armed groups disengaged from political violence in the Italian case. Analytically, bridging recent trends in social movement studies with those in political violence, it grounds its understanding of the how and when political violence ends in the dynamic relational interplay between socio-political context, organisation dynamics, and individual motivations. Empirically it does not challenge previous readings on the Italian case, but aims to suggest how and why some particular legislative measures worked in the way they have been designed to do from the state including a focus on internal organizational dynamics and societal changes, as well as on political actors responses. This article suggests that there is no single best solutions in order to reduce political violence, as state anti-terrorist policies can have different effects in different social context and different armed groups. Furthermore, the attempts to reduce violence require the involvement of non-state actors as well.