BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] A partir del cas d´una vila rural valenciana, l´objectiu d´aquest treball és analitzar si, a les darreries de l´edat mitjana, existia una capa social de pagesos desposseïts, sense terra o amb poques parcel·les, obligats a viure dels seus salaris, o si, per contra, la demanda de treball manual sense qualificació podia ser satisfeta per les capes mitjanes i baixes de la pagesia, per als quals treballar per compte d'altri era una possible manera d'obtenir recursos addicionals. Partint dels treballs manuals encarregats pel municipi -manteniment d'infraestructures com a pous, camins, canals de reg- s'ha pogut establir la identitat i el nivell riquesa d'aquests jornalers. D'aquesta manera, es pot afirmar que es tractava d'habitants arrelats a la comunitat local, artesans i majoritàriament camperols de nivell econòmic modest, però que en alguns casos fins i tot arribaven a formar part dels nivells inferiors de la institució municipal. Lluny de constituir un estigma social, participar en aquest segment del mercat laboral era compatible amb la pertinença de ple dret a la comunitat local i, en concret, a les files dels petits propietaris.

[en] Based on the case of a rural town in Valencia, the aim of this paper is to analyse whether, at the end of the Middle Ages, there was a social stratum of dispossessed peasants, without land or with few plots, forced to live off their wages, or whether, on the contrary, the demand for unskilled manual labour could be satisfied by the middle and lower layer of the peasantry, for whom working for others was a possible way of obtaining additional resources. Based on the manual labour commissioned by the municipality – maintenance of infrastructure such as wells, roads, irrigation channels – it has been possible to establish the identity and level of wealth of these day labourers. In this way, it can be stated that they were inhabitants rooted in the local community, artisans and mostly peasants of a modest economic level, but who in some cases even formed part of the lower levels of the municipal institution. Far from constituting a social stigma, participating in this segment of the labour market was compatible with full membership in the local community and, in particular, in the ranks of small owners.
[ca] Es realitza una breu revisió de la situació de desenvolupament professional i producció científica de la Documentació Mèdica a Espanya, fonamentalment, en l'aplicació hospitalària de la vertent de Documentació assistencial i sanitària i s'analitzen tres aspectes crítics actuals: necessitats d'informació en l'assistència; història clínica; i qualitat.

[en] A short revision of the professional development and scientific production of the Medical Documentation in Spain is studied, mainly, into the look of the hospitalary application of the sanitary and assistential documentation and three present critical aspects are analysed: information needs in the assistance; medical history; and quality.
[ca] La posada en qüestió de les hores de la jornada de treball ha donat peu a un debat extens. La fita històrica del moviment obrer d'aconseguir una jornada laboral de 40 hores presenta ara símptomes de caducitat, donada la dificultat de compaginar treball i vida social. L'arrel d'aquesta qüestió és en realitat més profunda, i gira entorn de la concepció del treball de la nostra societat i el temps social com una qüestió política i no natural. Situant-ho al centre de la nostra vida, cal avançar cap a un canvi de paradigma que se centre en la vida personal i no laboral. Aquest article pretén resumir les conclusions obtingudes durant el meu Treball de Fi de Màster, amb l'objectiu d'abordar quin ha de ser el paper de l'Administració Pública per avançar cap a aquesta direcció.

[en] The questioning of the hours of the working day has given rise to an extensive debate. The historic milestone of the workers' movement to achieve a 40-hour working day is now showing signs of expiring, given the difficulty of combining work and social life. The root of this question is actually deeper, and revolves around our society's conception of work and social time as a political and not a natural question. By placing it at the center of our lives, we must move towards a paradigm shift that focuses on personal life rather than work. This article aims to summarize the conclusions obtained during my Master's Thesis, with the objective of addressing what should be the role of the Public Administration to move towards this direction.
[ca] L'objectiu d'aquest treball és mostrar quediversos aspectes de la mètrica com el recompte sil·làbic, la rima o els patrons rítmics, ens poden ajudar a extreure informació sobre la variació lingüística d'èpoques anteriors. L'estudi analitza algunes variants formals presents en els poemes d'Ausiàs March (1400–1459) que serveixen per a satisfer els requeriments mètrics del vers. Pel que fa al recompte de síl·labes, ens centrem en el tractament de les seqüències vocàliques decreixents com a hiats o com a diftongs: tot i l'aclaparadora majoria de formesamb hiat, les dades deixen entreveure que en la llengua de March ja actuaven algunes de les restriccions vigents en l'actualitat, com la tendència a evitar la formació de diftongs en seqüencies de vocals pròximes a l'accent principal. La rima i el ritme sovint ens orienten també sobre la pronúncia i la grafia escaient per a mots dubtosos, com en la selecció del timbre de les vocals mitjanes o en la ubicació de l'accent en doblets com ésser~esser. Finalment, l'anàlisi del ritme aconsella presumir una certa fluïdesa en el concepte de tonicitat, atès el comportament d'elements rítmicament ambigus com el relatiu què. En aquest cas, però, la informació flueix també en l'altra direcció, des de la llengua fins a la mètrica, ja que la distribució dels elements ambigus, amb una tendència clara a gravitar cap a posicions poc prominents, ens ajuda a copsar les relacions de prominència que s'estableixen entre les diferents parts del vers

[en] The goal of this paper is to show how different aspects of meter, such as syllable count, rhyme and rhythmic patterns, can be used to obtain information about linguistic variation during earlier periods. The study analyses certain formal variants in the poems of Ausiàs March (1400–1459) which serve to meet the metric requirements of the line. Regarding syllable count, we focus on the treatment of vowel sequences with decreasing sonority as hiatuses or diphthongs: despite the overwhelming majority of hiatuses, the data suggest that some modern-day constraints were already active in March's time, such as the tendency to avoid diphthongs in vowel sequences close to the main stress. Rhyme and rhythm may also indicate the correct pronunciation and spelling for some dubious words, such as the quality of mid vowels or the stress location in doublets like ésser~esser'to be'. Finally, the analysis of rhythm reveals the need for a certain relativity in the concept of tonicity due to the behaviour of rhythmically ambiguous elements, including the relative què'which'. In this case, though, the information also flows in the opposite direction, i.e., from the language to the meter, since the distribution of ambiguous elements, with a clear tendency to gravitate toward low-prominence positions, helps us to understand the relationships of prominence among the different parts of the verse.
[ca] Resum: Se sol assumir que les construccions absolutes manifesten les mateixes propietats sintàctiques i interpretatives que les subordinades adverbials però, en contrast amb aquestes, no disposen d'un subordinant explícit. En aquest article argumentarem en contra d'aquesta idea. Partint de l'anàlisi de la dislocació del subjecte en el català primitiu i en l'actual, justificarem que les CA encapçalades per una vegada i un cop en català tenen un subordinant format composicionalment per dues porcions discontinues: d'una banda, una preposició incorporada en l'estructura sublèxica del participi, seguint la proposta de Gallego & Hernanz (2012) i, de l'altra, una expressió temporal (una vegada, un cop) que codifica gramaticalment un valor d'anterioritat respecte dels fets que s'esdevenen en l'oració principal. Paraules clau: construcció absoluta, ordre de paraules, perifèria esquerra, tòpic, gramaticalització, subordinació adverbial.

[en] Abstract: Absolute constructions are supposed to display the main syntactic and interpretive properties of adverbial subordinate clauses but, in contrast to them, they lack any overt subordinating element. This article provides arguments against this hypothesis. On the basis of the argument fronting in Old and Modern Catalan, it will be claimed that absolute constructions introduced by una vegada and un cop in Catalan do have a subordinator which is compositionally built up from two discontinuous portions: on the one hand, a preposition which is incorporated in the sub-lexical structure of the participle, as proposed by Gallego & Hernanz (2012) and, on the other hand, a time expression (una vegada, un cop) that encodes an anteriority value with respect the event taking place in the main clause. Key words: absolute construction, word order, left periphery, topic, grammaticalisation, adverbial subordination.
[ca] La situació de desigualtat endèmica que viuen les dones en totes les àrees de la seua vida provoca que davant les crisi sanitàries com la del covid-19 i econòmiques posteriors les consequències siguen més greus en el seu cas. Cal afrontar la reconstrucció des de una perspectiva feminista i interseccional.

[en] The situation of endemic inequality experienced by women in all areas of their lives causes that in the face of the health crisis such as the covid-19 and subsequent economic consequences are more serious in their case. Reconstruction must be tackled from a feminist and intersectional perspective.
[ca] La pilota valenciana és una de les activitats tradicionals de la societat valenciana. La pretensió d'aquest article radica a estudiar aquesta societat a l'atzar del succeït amb aquesta pràctica relacionant-la amb la història, la política esportiva i la identitat. La base empírica de l'article està constituïda, sobretot, per fonts internes a través d'entrevistes en profunditat als diferents agents implicats: pilotaris, tècnics, aficionats i empresaris. Aquestes dades s'han relacionat amb bibliografia assagística. En els resultats s'identifiquen les condicions que es donen en el context valencià respecte a la identitat que s'ha anat construint com a poble al llarg de la història. En segon lloc, s'analitzen les causes de la política esportiva duta a terme per les institucions valencianes i, finalment, es treuen conclusions de les conseqüències que han comportat aquestes decisions polítiques.

[en] Valencian ball is one of the traditional activities of Valencian society. The aim of this article is to study this society in the light of what has happened to this practice in relation to history, sports politics and identity. The empirical basis of the article is constituted, mainly, by internal sources through in-depth interviews to the different agents involved: players, coaches, fans and businessmen. These data have been related to essayist bibliography. The results identify the conditions that exist in the Valencian context with respect to the identity that has been constructed throughout history in the territory. Secondly, we analyse the causes of the sports policy carried out by Valencian institutions and, finally, we draw conclusions about the consequences of these political decisions.
[ca] Resum: El gènere polític del debat parlamentari és eminentment argumentatiu perquè els parlamentaris defensen una postura respecte a un tema de discussió. Aquesta postura es materialitza en unes estructures argumentatives, les parts de les quals sovint són delimitades pels connectors binaris (principalment causals i consecutius, però també condicionals, finals, adversatius i concessius). L'objectiu d'aquest treball és fer una anàlisi lingu?ística i argumentativa d'aquest tipus de construccions des d'una perspectiva local, cas per cas, i global, integrades en l'encadenament discursiu, en un corpus format per tres debats en català del Parlament de Catalunya. D'una banda, a partir dels resultats obtinguts, s'hi fa una comparació amb els resultats de treballs anteriors que tracten de la relació entre connexió i gènere discursiu (Castellà 2001; Cuenca 2013a) i es relaciona l'ús de connectors amb el grau de formalitat i preparació del debat parlamentari. D'una altra banda, s'hi analitza la construcció del discurs i l'estil individual de cada parlamentari d'acord amb l'encadenament i la coherència de les idees, i al tipus d'ordre i moviment argumentatius.Paraules clau: relacions binàries, construccions connectives binàries, argumentació, debat parlamentari, gènere discursiu.

[en] Abstract: Parliamentary debate is essentially an argumentative genre because members of parliament defend a stance regarding a topic of discussion. This position is embodied in argumentative structures, parts of which are often defined by binary connectives (mostly causal and consequence, but also conditional, final, adversative and concessive). The aim of this paper is to analyse such constructions both linguistically and argumentatively in a corpus composed of three debates in Catalan taking place in the Parliament of Catalonia. The analysis is made both from a local perspective (case by case) and from a global perspective (each case integrated into the discursive chain). Firstly, our data are compared with the results of previous studies dealing with the relationship between discursive genre and the use of connectives (Castellà 2001; Cuenca 2013a). Secondly, the relationship between the uses of connectives and the degree of formality and preparation of parliamentary debate is discussed. Finally, the discourse construction and individual style of each Member of Parliament is analysed according to chain and coherence relationships as well as in terms of the type of argumentative order and movement.Key words: binary relations, connective binary constructions, argumentation, parliamentary debate, discursive genre.
[ca] La poesia nord-catalana constitueix un corpus malauradament encara desconegut avui dia per la crítica literària. Aquesta tesi doctoral pretén establir un panorama de la poesia principalment publicada en llibres, amb els nuclis culturals que han permès l'existència d'aquest gènere literari, des de 1883 fins a mitjan segle XX a la Catalunya del Nord. Al mateix temps, té com a objectiu analitzar el tractament del paisatge i de la natura com a tret definitori essencial d'aquesta poesia, ço és, de l'espai natural des d'una perspectiva general, atenent a les característiques d'aquestes entitats socials, i en la concreció de cada autor/-a i de cada obra.

[en] Northern Catalonia poetry is a corpus that is unfortunately still unknown to literary critics today. This doctoral thesis aims to establish an overview of poetry, mainly published in books, with the cultural nuclei that have allowed it from 1883 to the middle of the twentieth century in Northern Catalonia. At the same time, purpose to analyze the treatment of landscape and nature as an essential defining feature of this poetry, that is, of natural space from a general perspective, considering the characteristics of these social entities, and in the concretion of each author and each work.
[ca] El nostre estudi sobre la creació de nous espais feudals al regne medieval de València pretén analitzar les coordenades que puguen explicar la sorprenent desfilada de personatges, sense dubte importants, propietaris dels senyorius amb un potencial econòmic -encara desconegut- i avesats a una presumpta marginació a causa del profund desconeixement que els afectava. Els senyorius de Xiva, Bunyol i Xestalgar, eren en mans de llinatges molt importants de la monarquia catalanoaragonesa, per tant, el descobriment de la seua font de riquesa esdevé una tasca fonamental. L'estudi de la riquesa, la jurisdicció i el poder dels barons, ha de permetre que analitzem la confrontació entre els poders senyorials i reials, emmarcats en una dimensió molt particular ja que els participants van compartir llaços familiars importants. També ha estat necessari tractar d'analitzar el procés de desenvolupament del seu poder i la relació amb el rei Jaume II que buscava enfortir el poder reial, en un segle ple d'empobriment econòmic, i que tractava, amb prou feines, de resistir davant els continus atacs de la nova aristocràcia i el creixent poder d'uns municipis disposats a llevar-li parcel·les de la seua jurisdicció.

[en] Our study on the creation of new feudal spaces in the Medieval Kingdom of Valencia, tries to analyse the coordinates that can explain the amazing parade of surely important characters owners of the manors with an economic potential – still unknown – accustomed to an alleged marginalization because of the profound ignorance that affected them. The manors of Xiva, Bunyol and Xestalgar, have very important lineages of the Catalan-Aragon Monarchy, thus the discovery of their source of wealth becomes a fundamental task. The wealth, jurisdiction and baronial power study, should allow us to analyze, the confrontation between the baronial and royal powers, framed in a very particular dimension, taken that the participants shared important family bonds. It has also been necessary to try to analyse the process of development of their power and the relationship with King Jaume II, who was seeking to strengthen the royal power, in a century full of economic impoverishment, and who had with great difficulty resisted the continuous attacks of the new aristocracy, and the growing powers of municipalities willing to take away bits of his jurisdiction.
[ca] El sistema públic de Serveis Socials està patint un atac governamental sense precedents amb l'excusa de la crisi. Es pretén derrocar les conquestes socials que han sigut el fonament de la democràcia, precisament ara que la desigualtat social és cada dia mes descarada. Per açò des del col•lectiu volem aportar el nostre granet de sorra proposant un procés que contribuïsca a reforçar la base comunitària des de la participació

[en] The public system of Social Services is suffering an unprecedented government attack, using the global crisis as an excuse. Their plan is to ruin the social achievements that are the foundations of our Democracy, just when the social inequality is blatant. Therefore, we would like to do our bit by proposing the implementation of a new process that contributes to strengthen the Community participation.
[ca] Aquest article pretén ser una reflexió sobre el concepte de Cooperació al Desenvolupament i el seu significat en les relacions d'empowerment. Empowerment es refereix a un concepte desenvolupat en la Psicologia comunitària nord-americana que bàsicament es refereix a l'adquisició i / o apoderament de la capacitat de tenir control sobre la seva pròpia vida. El concepte d'"apoderament" pot aplicar-se a qualsevol grup que pugui identificar-se com a col·lectiu vulnerable socialment. No obstant això, el caràcter subjectiu i ambigu del concepte ha afavorit que el terme s'hagi estès de tal manera que s'hagi buidat de contingut. Malgrat això, el "empowerment" té un gran potencial per ser un instrument eficaç en la lluita contra la pobresa, en la prevenció de conflictes i en el desenvolupament humà.

[en] This article intends to be a reflection on the concept of International Cooperation and its meaning in empowerment relations. Empowerment refers to a concept developed in American community psychology mainly referring to the acquisition and / or "empowerment" of the ability to have control over its own life. The concept of "empowerment" can be applied to any group that can be identified as a socially vulnerable group. However the subjective and ambiguous character of the concept have favored that the term has been extended in such a way that it has been emptied of content. Despite this, empowerment has great potential to be an effective tool in the fight against poverty, conflict prevention and human development.
[ca] La diferència bàsica entre els sistemes vocàlics del català i del castellà és el nombre major d'unitats en l'inventari del català en posició tònica, que inclou, a més de les vocals /i, e, a, o, u/ del castellà, les dues vocals mitjanes obertes /ɛ/ i /ɔ/. A banda d'un nombre major d'unitats en la posició tònica, les varietats del català presenten altres peculiaritats que apunten a una mateixa configuració global dels sistemes. Centrant-nos en les dades del valencià, mostrem que, en la posició àtona, aquesta varietat tracta el conjunt de vocals obertes com una sola classe i tanca també la vocal /a/, de manera semblant al que ocorre en els dialectes orientals. En la posició tònica, d'altra banda, detectem una tendència a utilitzar en totes les varietats el segon grau d'obertura de les vocals mitjanes per a emfatitzar amb un tret prominent –l'obertura– allò que és ja per naturalesa prominent –la posició accentuada.

[en] The most striking difference between the Catalan and the Spanish vowel systems is the fact that Catalan distinguishes two more vowels in stressed position, including, in addition to the Spanish vowels /i, e, a, o, u/, the two mid-open vowels /ɛ/ and /ɔ/. Besides having a larger set of segments in stressed syllables, Catalan varieties display other features that suggest the same global configuration of the system. Focusing on Valencian data, we show that, in unstressed position, this variety regards all the open vowels as a class, so that the low vowel /a/ is realized as a closer vowel as well, similarly to what happens in Eastern Catalan. In stressed position, on the other hand, we detect a tendency to prefer mid-open vowels to mid-close vowels, emphasizing thus the stressed syllables, already prominent by definition, with a prominent feature - the openness of the vowel.
[ca] L'Arxiu Municipal de Vila-real conserva un total de seixanta-quatre Manuals de Consells que abasten des de l'any 1377 fins al 1521, cinc dels quals –els corresponents al segle XIV– són els transcrits en aquest volum (1377-1378; 1382-1383; 1383-1384; 1388-1389 i 1393-1394). Es tracta de documentació generada per la institució de govern local, el consell municipal i els seus representants, i és el resultat del seu aparell burocràtic que prefigura la conservació de la informació que es considerava pràctica, operativa i administrativa. Aquesta documentació reflecteix la quotidianeitat de l'activitat política municipal, que repercutia directament sobre els veïns mitjançant ordenances que regulaven totes les cares de la vida socioeconòmica, a més d'il·lustrar-nos sobre les relacions amb els nuclis propers o sobre altres temàtiques: intents de senyorialització de la vila, qüestions relacionades amb la ramaderia o el sistema de regs i els cultius, els membres de l'oligarquia municipal, els càrrecs, l'activitat creditícia i censal, etc.

[en] The Municipal Archive of Vila-real conserves a total of sixty-four Manuals of Councils dating from 1377 to 1521, five of which - those corresponding to the 14th century - are those transcribed in this volume (1377-1378; 1382-1383; 1383-1384; 1388-1389 and 1393-1394). It is documentation generated by the institution of local government, the municipal council and its representatives, and is the result of its bureaucratic apparatus that prefigures the preservation of information that was considered practical, operational and administrative. This documentation reflects the day-to-day political activity of the municipality, which had a direct impact on the residents through ordinances that regulated all aspects of socio-economic life, as well as illustrating relations with neighbouring towns or other issues: attempts to make the town a manor house, issues related to livestock farming or the irrigation system and crops, members of the municipal oligarchy, offices, credit and census activity, etc.