BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Una manera d'incrementar la informació que es pot enviar per fibra òptica és la ud-WDM (ultra dens – multiplexat per divisió de longitud d'ona). El problema és que degut a la limitada sensibilitat dels receptors es requereix una SNR (Relació Senyal a Soroll) que nomes es pot obtenir a curtes distancies, i per tal d'incrementar-la es pot usar una codificació anomenada FEC (Correcció d'Errors a Posterior). Això hauria de permetre reduir la BER (quantitat de bits erronis) al receptor permetent la possibilitat de transmetre el senyal a més llargues distàncies. Un altre problema que ens hem d'enfrontar és a que degut al soroll de fase dels làsers hi ha BER mínims que no es poden reduir incrementant la SNR, el qual fa l'ús del FEC encara més interessant. A més a més, Ethernet fa una altre codificació anomenada 8b/10b i ha de ser combinada amb la FEC. Aquest projecte prova diferents models per tal de trobar el que sigui més òptim.

[es] Un modo de incrementar la información que se puede enviar a través de una fibra óptica es usando ud-WDM (ultra denso – multiplexado por división de longitud de onda). El problema es que debido a limitaciones en la sensibilidad del receptor se requieren SNR (Relación de Señal a Ruido) solo conseguibles a cortas distancias, y con tal de incrementarla se puede usar una codificación llamada FEC (Corrección de Errores a Posteriori). Esto debería permitir reducir la BER (cantidad de bits erróneos) al receptor permitiendo así la posibilidad de transmitir la señal a distancias más largas. Otro problema que resolver es que debido a ruido de fase de los láseres aparecen limites de BER que no pueden ser reducidos aunque se incremente la SNR, lo cual hace aún mas interesante la FEC. Además, Ethernet hace otra codificación llamada 8b/10b que tiene que ser combinada con la FEC. Este proyecto prueba distintos modelos con el objetivo de conocer el sistema más óptimo.
[ca] Aquest projecte de fi de grau consisteix en el desenvolupament del programa de control del vol d'un quadricòpter, així com l'estudi i elecció dels components comercials que el formen. L'aplicació del dron serà la d'adquirir i enregistrar dades meteorològiques durant el seu vol. Els diferents capítols del document abasten des de l'estudi dels principis de funcionament de sistema, l'elecció dels components del dispositiu a partir de models comercials, els resultats de simulació de vol del sistema i el disseny de les diferents etapes del programa de control automàtic. Gran part del projecte consisteix en el disseny propi del programari per al control d'estabilització de vol del quadricòpter. Per a això, es programarà un microcontrolador Arduino. Inicialment es pretén realitzar la programació en l'entorn Simulink del programa Matlab utilitzant una llibreria que executi el programa al microcontrolador. Després de comprovar que utilitzant aquesta llibreria no s'aconsegueix complir amb les condicions mínimes de disseny establertes, es procedirà a optimitzar el programa treballant directament en l'entorn Arduino IDE.

[es] Este proyecto de fin de grado consiste en el desarrollo del software de control de vuelo de un cuadricóptero, así como el estudio y elección de los componentes comerciales que lo forman. La aplicación del dron será la de adquirir y registrar datos meteorológicos durante su vuelo. Los distintos capítulos del documento abarcan desde el estudio de los principios de funcionamiento del sistema, la elección de los componentes del dispositivo a partir de modelos comerciales, los resultados de simulación de vuelo del sistema y el diseño de las distintas etapas del software de control. Gran parte del proyecto consiste en el diseño propio del software para el control de estabilización de vuelo del cuadricóptero. Para ello, se programará un microcontrolador Arduino. Inicialmente se pretende realizar la programación en el entorno Simulink del programa Matlab utilizando una librería que ejecute el programa en el microcontrolador. Tras comprobar que utilizando esta librería no se logra cumplir con las condiciones mínimas de diseño establecidas, se procederá a optimizar el programa trabajando directamente en el entorno Arduino IDE.
[ca] Aquesta tési es centra en el desenvolupament de sistemes de telecontrol i programari controlador de telemetria per al nanosatèl·lit Aalto-2, el llançament del qual està previst per octubre del 2016. El satèl·lit forma part de la missió internacional QB50 termosphere i ha estat desenvolupat per la Universitat d'Aalto a Espoo, Finlàndia. El controlador de telecomandament i telemetria (TC / TM), se'n fa càrrec de les comunicacions i és un dels sistemes més importants del programari del satèl·lit. Aquest és executat per l'ordinador d'abord (OBC). El procés de disseny s'inicia amb la derivació dels requisits i limitacions. El programari està implementat per FreeRTOS, un sistema operatiu en temps real de codi obert, que és seleccionat com a entorn operatiu del OBC. El programari dissenyat utilitza un enfocament de programació concatenada i compleix amb la norma de ECSS-PUS. Compta amb diferents llibreries que proporcionen capacitats de dades d'abordo necessitats de manipulació, el més notable dels quals és la llibreria Dyncall. Aquesta proporciona funcions de crida dinàmica en C. Els drivers de la UHF controla els protocols de comunicació a baix nivell d'entrada i sortida, i el sistema d'arxiu és implementat pel Coffe File System o CFS. El treball ofereix una visió general de les arquitectures de comunicacions de nanosatèl·lits, les normes pertinents i les interfícies.

[es] Esta tésis se centra en el desarrollo de sistemas de telecontrol y software controlador de telemetría para el nanosatélite Aalto-2, cuyo lanzamiento está previsto para octubre de 2016. El satélite forma parte de la misión internacional QB50 termosphere y ha sido desarrollado por la Universidad de Aalto en Espoo, Finlandia. El controlador de telecomando y telemetría (TC/TM), a cargo de las comunicaciones, es uno de los sistemas más importantes del software del satélite. Este software es ejecutado por el Ordenador de abordo (OBC). El proceso de diseño se inicia con la derivación de los requisitos y limitaciones. El software está implementado para FreeRTOS, un sistema operativo en tiempo real de código abierto, que es seleccionado como entorno operativo del software del OBC. El software diseñado utiliza un enfoque de programación concatenativa y cumple con la norma de ECSS-PUS. Cuenta con diferentes librerias que proporcionan capacidades de datos de abordo necesidades de manipulación, el más notable de los cuales es la libreria Dyncall. Esta proporciona funciones de llamada dinámica en C. Los drivers de la UHF maneja los protocolos de comunicación de bajo nivel de entrada y salida, y el sistema de archivo es implementado por el Coffe File System o CFS. El trabajo ofrece una visión general de las arquitecturas de comunicaciones de nanosatélites, las normas pertinentes y las interfaces.
[ca] L'objectiu d'aquest treball és continuar i millorar el treball d'altres companys. Principalment de dos treballs anomenats Eina de verificació de TFE basat en Excel VBA i Eina de correcció de la memòria d'un TFE mitjançant macros de Microsoft Excel. Aquesta és la raó principal del nom d' aquest projecte de final de grau: Ampliació i millores en una eina de correcció de la memòria d' un TFE mitjançant Microsoft Excel. S'explicaran els motius darrere de l'elaboració d'aquest treball. Els procediments i eines utilitzades per a la millora de les funcions ja existents, millores en la presentació de la interfície, l'organització del codi i la implementació de funcions noves. El llenguatge de programació utilitzat serà Visual Basic for Applications (VBA) per a Excel. Es provaran els límits d'aquest llenguatge en la recerca de noves millores per a aquesta eina de correcció

[es] El objetivo de este trabajo es continuar y mejorar el trabajo de otros compañeros. Principalmente de dos trabajos llamados Herramienta de verificación de TFE basado en Excel VBA y Herramienta de corrección de la memoria de un TFE mediante macros de Microsoft Excel. Esta es la razón principal del nombre de este proyecto de final de grado: Ampliación y mejoras en una herramienta de corrección de la memoria de un TFE mediante Microsoft Excel. Se explicarán los motivos detrás de la elaboración de este trabajo. Los procedimientos y herramientas utilizadas para la mejora de las funciones ya existentes, mejoras en la presentación de la interfaz, la organización del código y la implementación de funciones nuevas. El lenguaje de programación utilizado será Visual Basic for Applications (VBA) para Excel. Se probarán los límites de este lenguaje en la búsqueda de nuevas mejoras para esta herramienta de corrección
[ca] Aquest projecte s'enfoca principalment en minimitzar el màxim possible els efectes causats per la ionosfera sobre les fases portadores dels senyals emesos per diferents satèl·lits GPS. L'origen d'aquests efectes de la ionosfera està relacionat amb l'alta activitat solar sobre els senyals dels receptors GNSS/Galileo. Aquest és un problema real i concret amb alt interès científic i industrial. S'exposen i expliquen els avenços més recents en els models ionosfèrics i les arquitectures bàsiques dels receptors GNSS i Galileo. Després, s'estructuren en detall els dos algorismes proposats per aquest treball, l'algorisme monocanal i el multicanal, l'objectiu dels quals es detectar on quan s'han produït discontinuïtats (conegudes com cycle slips) a les fases portadores. L'algorisme multicanal també implementa algorismes d'adaptació i es demostra la seva funcionalitat amb simulacions computeritzades sota pertorbacions moderades i severes de la ionosfera, modificant per a cada simulació els paràmetres de les equacions de navegació implementades i determinades pel moviment del receptor i els satèl·lits. Finalment després de diverses simulacions i de recopilació de dades, els algoritmes han estat comparats, on es demostra la gran superioritat de l'algorisme multicanal davant de l?algorisme monocanal.

[es] Este proyecto se enfoca principalmente en minimizar lo máximo posible los efectos causados por la ionosfera sobre las fases portadoras de las señales emitidas por distintos satélites GPS. El origen de estos efectos de la ionosfera está relacionado con la alta actividad solar sobre las señales de los receptores GNSS/Galileo. Éste es un problema real y concreto que cuenta con un alto interés científico e industrial. Se exponen y explican los avances más recientes en los modelos ionosféricos y las arquitecturas básicas de los receptores GNSS y Galileo. Luego, se explican en detalle dos algoritmos propuestos para este trabajo, el algoritmo monocanal y el multicanal, cuyo objetivo es detectar en qué satélite y cuándo se han producido discontinuidades (conocidas como cycle slips) en las fases portadoras. El algoritmo multicanal también desarrolla adaptativos, y se demuestra su funcionalidad con simulaciones computarizadas bajo perturbaciones moderadas y severas de la ionosfera, modificando para cada simulación los parámetros de las ecuaciones de navegación implementadas y determinadas por el movimiento del receptor y los satélites. Finalmente después de varias simulaciones y de recopilación de datos, los algoritmos han sido comparados, dónde se demuestra la gran superioridad del algoritmo multicanal frente al monocanal.
[ca] Aquest projecte té com a objectiu abordar la creixent demanda d'un funcionament eficient i un manteniment adeqüat de les centrals hidràuliques, especialment de les turbines de bomba reversible (RBT). La necessitat de desenvolupar una aplicació en MATLAB per al seguiment pre- ventiu sorgeix de l'evolució del mercat energètic i l'augment del nombre de cicles d'inici/aturada i de les condicions fora del disseny experimentades per les TBR. Aquests canvis operatius exposen les turbines a forces dinàmiques significatives, requerint una supervisió de vibracions avançada i efectiva per detectar possibles danys. L'aplicació desenvolupada proporciona una solució per a la tasca complexa de supervisar les TBR, tenint en compte les seves característiques de disseny úniques i les seves condicions op- eratives. Distingint entre canvis atribuïts a condicions operatives i aquells que indiquen danys, l'aplicació permet detectar precoçment els problemes, minimitzant el risc d'interrupcions no planificades i reduint els costos de manteniment

[es] Este proyecto tiene como objetivo abordar la creciente demanda de un funcionamiento eficiente y un mantenimiento adecuado de las centrales hidráulicas, especialmente de las turbinas de bomba reversible (TBR). La necesidad de desarrollar una aplicación en MATLAB para el monitoreo preventivo surge de la evolución del panorama energético y el aumento del número de ciclos de arranque/parada y de las condiciones fuera del diseño experimentadas por las TBR. Estos cambios operativos exponen a las turbinas a fuerzas dinámicas significativas, requiriendo una supervisión de vibraciones avanzada y efectiva para detectar posibles daños. La aplicación desarrollada proporciona una solución para la tarea compleja de supervisar las TBR, teniendo en cuenta sus características de diseño únicas y sus condiciones operativas. Dis- tinguiendo entre cambios atribuidos a condiciones operativas y aquellos que indican daños, la aplicación permite detectar tempranamente los problemas, minimizando el riesgo de interrup- ciones no planificadas y reduciendo los costos de mantenimiento
[ca] Els algorismes de Machine Learning, en especial les xarxes neuronals, han experimentat un increment notable en les seves capacitats d'aprenentatge en els últims anys. No obstant això, la llegibilitat i la comprensió del seus mètodes de raonament són molt complicades. A més a més, acostumen a ser tancats i no permeten la col·laboració d'una persona en la creació dels seus models predictius. Per això, fan falta noves eines que permetin una interacció i comprensió còmoda entre la màquina i la persona. En aquest treball es pretén desenvolupar una eina basada en arbres de decisió que permeti la creació dirigida de models predictius, ja que són fàcilment interpretables. Això vol dir que l'usuari expert encarregat de crear el model predictiu ha de poder interactuar amb ell i tenir la possibilitat de guiar-lo gràcies al seu coneixement expert. Una de les finalitats d'aquesta eina serà crear models predictius a partir de dades mèdiques. Primerament, es contextualitzarà el problema que es vol solucionar i es marcaran els objectius del treball. A continuació, es farà un resum dels conceptes bàsics de Machine Learning que s'empraran en aquest projecte i una descripció de l'estat de l'art. Després, es mostrarà com s'ha implementat l'eina que es planteja, basant-se en algunes de les idees i tècniques que incorporen algorismes com el CART [6] o el C4.5 [7], i, finalment, s'aplicarà a un parell de datasets.

[es] Los algoritmos de Machine Learning, en especial las redes neuronales, han experimentado un incremento notable en sus capacidades de aprendizaje en los últimos años. Sin embargo, la legibilidad y la comprensión de sus métodos de razonamiento son muy complicadas. Además, suelen ser cerrados y no permiten la colaboración de una persona en la creación de sus modelo predictivos. Por ello, hacen falta nuevas herramientas que permitan una interacción y comprensión cómoda entre la máquina y la persona. En este trabajo se pretende desarrollar una herramienta basada en árboles de decisión que permita la creación dirigida de modelos predictivos, ya que son fácilmente interpretables. Esto significa que el usuario experto encargado de crear el modelo predictivo debe poder interactuar con él y tener la posibilidad de guiarlo gracias a su conocimiento experto. Una de las finalidades de esta herramienta será crear modelos predictivos a partir de datos médicos. Primeramente, se contextualizará el problema que se quiere solucionar y se marcarán los objetivos del trabajo. A continuación, se hará un resumen de los conceptos básicos de Machine Learning que se emplearán en este proyecto y una descripción del estado del arte. Después, se mostrará cómo se ha implementado la herramienta que se plantea, basándose en algunas de las ideas y técnicas que incorporan algoritmos como el CART [6] o el C4.5 [7], y, finalmente, se aplicará a un par de datasets.
[ca] Al barri del Camp de la Creu, al districte de les Corts de Barcelona, hi trobem la Colònia Castells, una colònia d'habitatge popular construïda l'any 1923 per acollir l'onada de gent nouvinguda durant el període d'entreguerres. Aquest lloc esdevé un exemple de com es podria haver fet millor la intervenció d'un patrimoni anomenat segones perifèries en un procés de transformació urbana polèmica. Avui dia, com a societat, ens trobem amb la voluntat de plantejar nous reptes per la intervenció del paisatge urbà de les "casetes de baixos", que posa de manifest l'aproximació a diverses sensibilitats mostrant la necessitat d'una visió holística. Aquestes consideracions inclouen preservar un model d'identitat urbana que fomenta un creixement conjunt i heterogeni, amb la possibilitat de donar cabuda a models familiars diversos incidint de manera puntual en la densificació urbana amb una lògica paisatgística. L'ús de l'espai públic pren un caràcter diferenciat, estenent l'interior de l'habitatge a l'exterior i fomentant les relacions del "porta a porta", on es reconeix el valor a la individualitat, llibertat i l'adaptació espontània domèstica de l'habitant.

[es] En el barrio del Camp de la Creu, al distrito de les Corts de Barcelona, encontramos la Colonia Castells, una colonia de vivienda popular construida en 1923 para acoger la oleada de gente recién llegada durante el periodo de entreguerras. Este lugar acontece un ejemplo de cómo se podría haber hecho mejor la intervención de un patrimonio llamado segundas periferias en un proceso de transformación urbana polémica. Hoy en día, como sociedad, nos encontramos con la voluntad de plantear nuevos retos para la intervención del paisaje urbano de las "casetas de bajos", que pone de manifiesto la aproximación a diversas sensibilidades mostrando la necesidad de una visión holística. Estas consideraciones incluyen preservar un modelo de identidad urbana que fomenta un crecimiento conjunto y heterogéneo, con la posibilidad de dar cabida a modelos familiares diversos incidiendo de manera puntual en la densificación urbana con una lógica paisajística. El uso del espacio público toma un carácter diferenciado, extendiendo el interior de la vivienda al exterior y fomentando las relaciones del "puerta a puerta", donde se reconoce el valor a la individualidad, libertad y la adaptación espontánea doméstica del habitante.
[ca] L'objectiu del projecte és el de dissenyar i implementar un sistema automatitzat d'inspecció òptica artificial de baix cost que pugui, millorar o substituir, la inspecció que actualment realitzen els operaris d'una línia de producció de forma visual, per d'aquesta manera, millorar la productivitat i la qualitat del producte que es fabrica en una empresa del sector de l'electrònica de consum. El projecte consta de dues etapes; una primera fase en la qual s'avalua, dissenya i implementa el sistema de IOA en una línia de producció, a manera de test, durant un període de temps per veure els resultats. A la segona fase del projecte a l'empresa es realitzaran millores tant a nivell tècnic com de costos i s'expandirà el sistema a 7 línies de producció més. Aquesta fase queda exclosa del projecte que aquí ens ocupa, ja que per a la mateixa es crearà un grup de treball específic. Perquè el projecte sigui factible i rendible, s'ha d'aconseguir un sistema d'inspecció visual de baix cost, flexible i amb costos de manutenció mínims. Per a això s'ha d'analitzar en detall el problema actual de la línia de producció, usant eines estadístiques de qualitat per així poder focalitzar el problema a resoldre. A posteriori s'analitzaran les dades relatives a la producció (volums, temps de cicle, tipologia de productes, etc.) per determinar la velocitat mínima del sistema a dissenyar.

[es] El objetivo del proyecto es el de diseñar e implementar un sistema automatizado de inspección óptica artificial de bajo coste que pueda, mejorar o sustituir, la inspección que actualmente realizan los operarios de una línea de producción de forma visual, para de esta forma, mejorar la productividad y la calidad del producto que se fabrica en una empresa del sector de la electrónica de consumo. El proyecto consta de dos etapas; una primera fase en la cual se evalúa, diseña e implementa el sistema de IOA en una línea de producción, a modo de test, durante un periodo de tiempo para ver sus resultados. En la segunda fase del proyecto se realizarán mejoras tanto a nivel técnico como de costes y se expandirá el sistema a 7 líneas de producción más. Ésta fase queda excluida del proyecto que aquí nos ocupa, ya que para la misma se creará un grupo de trabajo específico. Para que el proyecto sea factible y rentable, se ha de conseguir un sistema de inspección visual de bajo coste, flexible y con costes de manutención mínimos. Para ello se debe analizar en detalle el problema actual de la línea de producción, usando herramientas estadísticas de calidad para de esta forma poder focalizar el problema a resolver. A posteriori se analizaran los datos relativos a la producción (volúmenes, tiempos de ciclo, tipología de productos, etc.) para determinar la velocidad mínima del sistema a diseñar.
[ca] La viabilitat d'un projecte és clau per a l'èxit d'aquest. En aquest Treball de Final de Grau s'ha estudiat la viabilitat econòmica de la segona fase del projecte RunForestRun, desenvolupat a l'assignatura PUD-PTEX; a partir d'entendre i conèixer el treball d'una empresa de gestió forestal de mitjana dimensió, el territori a gestionar i la indústria que es mou darrere el producte resultant: la Fusta. D'aquest estudi en resulta el programa i el pressupost per a la construcció d'un cobert de transformació de la matèria primera; com un Masterplan per a la gestió del territori que ens afecta: el Montnegre-Corredor.

[es] La viabilidad de un proyecto es clave para su éxito. En este Trabajo de Final de Grado se ha estudiado la viabilidad económica de la segunda fase del proyecto RunForestRun, desarrollado en la asignatura PUD-PTEX; a partir de entender y conocer el trabajo de una empresa de gestión forestal de mediana dimensión, el territorio a gestionar y la industria que se mueve detrás del producto resultante: la Madera. De este estudio resulta el programa y el presupuesto para la construcción de un cobertizo de transformación de la materia prima; y un Masterplan para la gestión del territorio que nos afecta: el Montnegre-Corredor.