BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Aquest treball té com objecte donar a conèixer la "Llei 41/2010, de 29 de desembre, de protecció del medi marí‖, fruit de la transposició de la Directiva marc sobre l'estratègia marina, que ha estat, a més a més, aprovada en qualitat de legislació bàsica a l'Estat espanyol en matèria ambiental. Aquesta Llei dóna a l'espai marí espanyol d'un marc regulador integrador molt ambiciós, doncs d'una banda, persegueix la gestió de tots els sectors marítims respectant l'ecosistema marí on es desenvolupen — el que es coneix com enfocament ecosistèmic—, i d'altra banda, persegueix la protecció del medi marí en la seva totalitat, és a dir, tant el volum aquàtic marí com la seva biodiversitat. I per a aconseguir tal ambiciós objectiu la Llei s'ha dotada d'unes eines molt eficients com són, fonamentalment, les anomenades ―estratègies marines‖, escenari essencial de la planificació espacial i temporal, i la ―xarxa d'àrees marines protegides, que, sens dubte, potenciarà el gran valor ambiental per se de les àrees marines protegides.

[es] Este trabajo tiene como objeto dar a conocer la Ley 41/2010, de 29 de diciembre, de Protección del Medio Marino, fruto de la transposición de la Directiva Marco sobre la Estrategia Marina, que ha sido, además, aprobada en calidad de legislación básica en el Estado español en materia ambiental. Dicha Ley viene a dotar al espacio marino español de un marco regulador integrador muy ambicioso, pues, por una parte, persigue la gestión de todos los sectores marítimos respetando el ecosistema marino donde se desarrollan —lo que se conoce como enfoque ecosistémico—, y, por otra, persigue la protección del medio marino en su totalidad, es decir, tanto el volumen acuático marino como su biodiversidad. Y para lograr tal ambicioso objetivo, la Ley se ha dotado de unas herramientas muy eficientes como son, fundamentalmente, las llamadas ―estrategias marinas‖, escenario esencial de la planificación espacial y temporal, y la ―Red de Áreas Marinas Protegidas‖, que, sin duda, potenciará el gran valor ambiental per se de las áreas marinas protegidas.
[ca] Els assessors que van formar part de les cúries del sistema de la governació general en els diferents territoris de la Corona d'Aragó, van tenir un paper de primer ordre en l'administració de justícia, situats immediatament per sota dels jutges de les respectives reials audiències. El present treball se centra en el personal que va exercir aquest ofici en el districte meridional del regne de València, des del regnat de Felip II fins a la seva extinció després dels decrets de Nova Planta. A més de reconstruir la nòmina dels doctors que hi van treballar durant aquest període, amb la cronologia corresponent, s'estudien aspectes com el perfil professional del càrrec, els criteris pels quals es va regir la seva provisió, la procedència i el currículum professional dels seleccionats i d'altres candidats frustrats, i la seva promoció i destinació ulterior al servei de l'Administració reial.

[es] Los asesores que formaron parte de las curias del sistema de la Gobernación General en los distintos territorios de la Corona de Aragón desempeñaron un papel de primer orden en la administración de justicia, situados inmediatamente por debajo de los jueces de las respectivas reales audiencias. El presente trabajo se centra en el personal que ocupó dicho oficio en el distrito meridional del Reino de Valencia, desde el reinado de Felipe II hasta su extinción, tras los Decretos de Nueva Planta. Además de reconstruirse la nómina de los doctores que lo ejercieron durante ese período, con su correspondiente cronología, se estudian aspectos relativos al perfil profesional del cargo, a los criterios por los que se rigió su provisión, a la procedencia y curriculum profesional de los seleccionados y de otros candidatos frustrados, y a su promoción y destino ulterior al servicio de la administración real.Los asesores que formaron parte de las curias del sistema de la Gobernación General en los distintos territorios de la Corona de Aragón desempeñaron un papel de primer orden en la administración de justicia, situados inmediatamente por debajo de los jueces de las respectivas reales audiencias. El presente trabajo se centra en el personal que ocupó dicho oficio en el distrito meridional del Reino de Valencia, desde el reinado de Felipe II hasta su extinción, tras los Decretos de Nueva Planta. Además de reconstruirse la nómina de los doctores que lo ejercieron durante ese período, con su correspondiente cronología, se estudian aspectos relativos al perfil profesional del cargo, a los criterios por los que se rigió su provisión, a la procedencia y curriculum profesional de los seleccionados y de otros candidatos frustrados, y a su promoción y destino ulterior al servicio de la administración real.
[ca] L'objectiu és descriure l'estat dels indicadors informatius de les biblioteques, això és, qualsevol document exposat públicament amb informació sobre la Biblioteca. L'anàlisi s'estructura segons la tipologia de la informació que es vol transmetre, tenint en compte les característiques tècniques i informatives i el mitjà de comunicació. S'utilitzarà el logo de la BUA com a senyal d'identitat pròpia.

[es] El objetivo es describir el estado de los indicadores informativos de las Bibliotecas, esto es, cualquier documento expuesto públicamente con información de y sobre la Biblioteca. El análisis se estructura según tipología de la información que se quiere trasmitir, teniendo en cuenta las características técnicas e informativas, y el medio de comunicación. Se utilizará el logo de la BUA, como seña de identidad propia.
[ca] S'hi presenta l'estudi d'un nou conjunt de materials lítics mosterians, localitzats a l'Alt de la Capella (Benifallim, Alacant). L'objectiu principal d'aquest treball és insistir en la necessitat d'estudiar amb profunditat els jaciments a l'aire lliure d'aquest període, així com adonar-se de la seua més que probable varietat funcional.

[es] Se presenta el estudio de un nuevo conjunto de materiales líticos musterienses localizado en l'Alt de la Capella (Benifallim, Alicante). El objetivo principal de este trabajo es insistir en la necesidad de estudiar en profundidad los yacimientos al aire libre de este período, así como reparar en su más que probable variabilidad funcional.
[ca] L'objectiu d'aquest estudi és analitzar les actituds dels futurs docents cap als recursos tecnològics a l'aula. Hem considerat tres dimensions d'anàlisi: la pràctica a les aules, l'aprenentatge de l'alumnat i la valoració que els futurs docents fan de la seva pròpia actitud davant els recursos tecnològics. Per a l'anàlisi estadística s'han utilitzat tècniques descriptives; la prova t per a la comparativa de grups independents, i l'anàlisi univariada de covariància (ANOVA). Els resultats indiquen que l'actitud és positiva, encara que podem comprovar que hi ha algunes diferències significatives pel que fa a gènere respecte a algunes de les qüestions plantejades.

[es] El objetivo de este estudio es analizar las actitudes de los futuros docentes hacia los recursos tecnológicos en el aula. Hemos considerado tres dimensiones de análisis: la práctica en las aulas, el aprendizaje del alumnado y la valoración que los futuros docentes hacen de su propia actitud frente a los recursos tecnológicos. Para el análisis estadístico se han utilizado técnicas descriptivas; la prueba t para la comparativa de grupos independientes, y el análisis univariado de covarianza (ANOVA). Los resultados indican que la actitud es positiva, aunque podemos comprobar que existen algunas diferencias significativas en cuanto a género respecto a algunas de las cuestiones planteadas.
[ca] Aquest estudi ofereix una anàlisi detallada del llenguatge emprat en la cobertura de la pandèmia per The Guardian i El País, examinant la representació de les postures governamentals i la seva influència en la resposta dels ciutadans. S'investiga el paper d'aquests mitjans com a canals de comunicació governamental i el seu efecte en la percepció pública durant la crisi sanitària. A través d'una anàlisi rigorosa, confirmem la nostra hipòtesi que els governs del Regne Unit i Espanya van exercir una influència ambivalent sobre la població mitjançant l'ús estratègic d'un discurs manipulador. Aquest estudi es basa en la creació d'un corpus bilingüe i en l'ús d'anàlisi textual avançada per desentranyar les tàctiques de control i persuasió aplicades. Les troballes revelen una tendència cap a l'ús d'un lèxic carregat negativament i d'estratègies emocionals, així com l'ús de metàfores i argot tècnic per establir una asimetria informativa entre les autoritats i la ciutadania.

[es] Este estudio ofrece un análisis detallado del lenguaje empleado en la cobertura de la pandemia por parte de The Guardian y El País, examinando la representación de las posturas gubernamentales y su influencia en la respuesta de los ciudadanos. Se investiga el papel de estos medios como canales de comunicación gubernamental y su efecto en la percepción pública durante la crisis sanitaria. A través de un análisis riguroso, confirmamos nuestra hipótesis de que los gobiernos de Reino Unido y España ejercieron una influencia ambivalente sobre la población mediante el uso estratégico de un discurso manipulador. Este estudio se apoyó en la creación de un corpus bilingüe y en el uso de análisis textual avanzado para desentrañar las tácticas de control y persuasión aplicadas. Los hallazgos revelan una tendencia al uso de un léxico cargado negativamente y de estrategias emocionales, así como el empleo de metáforas y jerga técnica para establecer una asimetría informativa entre las autoridades y la ciudadanía.
[ca] La repoblació de les dunes de Guardamar i Elx, començada l'any 1900, com a exemple de bosc protector del poble, a l'empara de la legislació sobre repoblació de dunes impulsada pels enginyers de forests de finals del segle XIX, és un dels casos més citats en la bibliografia forestal. Generalment hui s'atén sobretot al resultat: un bosc artificial de pins, amb eucaliptus i palmeres. Però cal tenir en compte, per apreciar el que suposa la repoblació, quin era el medi inicial, com s'ha modificat quant a l'aspecte físic i el biòtic, quantes espècies s'assajaren fins plantar les definitives, i quin és ara el resultat botànic. Aquest és l'objectiu del present treball. Primerament exposarem les condicions ambientals i quina era la vegetació inicial de les dunes. Després vorem els canvis en el medi físic i biòtic que suposà la repoblació. L'apartat més novedós és la relació detallada de les espècies usades i de les que es van provar, encara que després la major part no en fóra emprada. Per últim, es mostra breument quin ha estat el resultat pel que fa a la flora i la vegetació després de més de cent anys.

[es] La repoblación de las dunas de Guardamar y Elche, iniciada el año 1900, como ejemplo de bosque protector del pueblo, al amparo de la legislación sobre repoblación de dunas impulsada por los ingenieros forestales de finales del siglo XIX, es uno de los casos más citados en la bibliografía forestal. Generalmente, hoy se ve sobre todo el resultado: un bosque artificial de pinos, con eucaliptos y palmeras. Pero se ha de tener en cuenta, para apreciar lo que supone la repoblación, cuál era el medio inicial, cómo se ha modificado en el aspecto físico y en el biótico, cuántas especies se ensayaron hasta que se plantaron las definitivas, y cuál es ahora el resultado botánico. Éste es el objetivo del presente trabajo. En primer lugar, expondremos las condiciones ambientales y cuál era la vegetación inicial de las dunas. Después veremos los cambios en el medio físico y el biótico que supuso la repoblación. El apartado más novedoso es la relación detallada de las especies usadas y las que se probaron, aunque después la mayor parte no fuera utilizada. Por último, se muestra brevemente cuál es el resultado en lo que respecta a la flora y la vegetación después de más de un centenar de años.
[ca] S'hi dóna a conèixer un important conjunt de pintures rupestres recuperades després dels treballs de neteja de la paret d'una coveta a l'Abric II de la Sarga (Alcoi, Alacant). S'inclouen en l'Art Llevantí, i entre els motius identificats destaca la representació d'un arbre, la diversitat de figures humanes, que s'integren en escenes d'un interés extraordinari i diversos caprins que per les seues dimensions i característiques anatòmiques semblen constituir un ramat.

[es] Se da a conocer un importante conjunto de pinturas rupestres recuperadas tras los trabajos de limpieza de la pared de una pequeña covacha en el Abric II de La Sarga (Alcoi, Alicante). Se incluyen en el Arte Levantino, destacando entre los motivos identificados la representación de un árbol, la diversidad de figuras humanas, que se integran en escenas de extraordinario interés y varios cápridos que por su tamaño y características anatómicas parecen constituir un rebaño.
[ca] L'objectiu del present document és definir i descriure els indicadors informatius de la Biblioteca Universitària, això és, qualsevol document exposat públicament amb informació sobre la Biblioteca. L'anàlisi s'estructura segons la tipologia de la informació que es vol transmetre, tenint en compte les característiques tècniques i informatives, i els canals de comunicació emprats. La cartelleria i senyalética compleixen la funció d'ajudar a les persones a identificar, regular i facilitar l'accés als serveis requerits en un entorn definit. Els cartells i fullets informatius són elements físics de difusió de la informació. Els diferents canals de difusió que disposem són: la pàgina web, les xarxes socials i la intranet. A través d'ells difonem els recursos, procediments, normatives i serveis de la BUA.

[es] El objetivo del presente documento es definir y describir los indicadores informativos de la Biblioteca Universitaria, esto es, cualquier documento expuesto públicamente y que contenga información sobre la misma. El análisis se estructura según el tipo de la información que se quiere transmitir, teniendo en cuenta las características técnicas e informativas, y los canales de comunicación empleados. La cartelería y señalética cumplen la función de ayudar a las personas a identificar, regular y facilitar el acceso a los servicios requeridos en un entorno definido. Los carteles y folletos informativos son elementos físicos de difusión de la información. Los distintos canales de difusión de que disponemos son: la página web, las redes sociales y la intranet. A través de ellos difundimos los recursos, procedimientos, normativas y servicios de la BUA.
[ca] Els P.N. de Font Roja i Serra de Mariola alberguen una gran diversitat d´aus. Volem conèixer com aquesta diversitat respon a factors locals (ús del sòl, varietat d'hàbitats i recursos) i de paisatge (diversitat, mida de l'hàbitat). Detectem 39 espècies d'aus, la riquesa de les quals és relaciona de manera positiva amb la riquesa de plantes. La resta de factors determina la presencia d'espècies individuals, però no la riquesa general.

[es] Los P.N. de Font Roja y Serra de Mariola albergan una gran diversidad de aves. Nuestro objetivo es conocer cómo la riqueza de aves responde a factores locales (uso del suelo, diversidad de hábitats y recursos) y del paisaje (diversidad, tamaño del hábitat). Detectamos 39 especies de aves diferentes, cuya riqueza se relacionó de forma positiva con la de plantas. El resto de factores determinaron la presencia de especies individuales, pero no la riqueza general.
[ca] Presentem un avanç dels treballs arqueològics realitzats a l'àrea fortificada d'accés a l'oppidum ibèric del Puig d'Alcoi (Alacant), en el qual s'ha excavat una torrassa de forma quadrangular, que es data en època plena ibèrica, que s'adossa a edificacions defensives d'un període anterior. S'hi analitzen les formes constructives i s'hi planteja l'estratègia defensiva que es dedueix del disseny de l'edificació. Finalment, es proposen algunes possibilitats i modes de valoració d'aquest destacat element patrimonial.

[es] Presentamos un avance de los trabajos arqueológicos realizados en el área fortificada de acceso al oppidum ibérico de El Puig d'Alcoi (Alicante), en el que se ha excavado un torreón de forma cuadrangular, que se data en época plena ibérica, que se adosa a edificaciones defensivas de un periodo anterior. Se analizan las formas constructivas y se plantea la estrategia defensiva que se deduce del diseño de la edificación. Por último, se proponen algunas posibilidades y modos de valorización de este destacado elemento patrimonial.
[ca] L'article se centra en la memòria dels llocs, en el seu protagonisme en els records dels entrevistats i el seu caràcter essencial en la construcció de la memòria col·lectiva. Per a això recorre a dos llocs emblemàtics de la memòria del segle XX –Auschwitz i Nuremberg–, com a exemples de la instrumentalització dels relats i de la visió polièdrica del record dels protagonistes. Finalment, adverteix que el testimoniatge popular de la Transició democràtica pot patir la mateixa deterioració patida en el cas de la guerra civil i planteja un cas del paper destacat dels llocs en la memòria d'aquell període històric.

[es] El artículo se centra en la memoria de los lugares, en su protagonismo en los recuerdos de los entrevistados y su carácter esencial en la construcción de la memoria colectiva. Para ello recurre a dos lugares emblemáticos de la memoria del siglo XX –Auschwitz y Nuremberg–, como ejemplos de la instrumentalización de los relatos y de la visión poliédrica del recuerdo de los protagonistas. Finalmente, advierte de que el testimonio popular de la Transición democrática puede padecer el mismo deterioro sufrido en el caso de la guerra civil y plantea un caso del papel destacado de los lugares en la memoria de aquel periodo histórico.
[ca] L'article analitza el concepte de transmedia storytelling en la seva dimensió publicitària. En certa manera, les narratives transmediáticas, això és, la disseminació de les trames ficcionals al llarg de suports i plataformes diversos però sinèrgics (lletra impresa, cinema, televisió), van ser emprades en primer lloc en el missatge publicitari, obligat a transmigrar per la seva manca d'un suport exclusiu i a canvi per la vocació de colonitzar-los a tots. Avui dia és el producte cultural ficcional el que retorna a la publicitat el préstec: els universos ficcionals són els marcs més propiciatoris per al consum, no solament de la cultura industrial en si, en qualsevol dels seus suports, sinó de tot un rosari de marques englobades entorn de la narrativa ficcional. Analitzarem detalladament aquest fenomen en una telesèrie nord-americana molt recent, True Blood (HBO, 2008), encara en emissió, i en tot l'univers ficcional que orbita al seu voltant. La diferència entre els productes culturals en si i les peces publicitàries encarregades de promocionar-los, com ja va veure premonitòriament Adorno, es dissol en un continu crosspromotional, que tendeix a emmascarar també els límits entre les estratègies corporatives i les intervencions del fan.

[es] El artículo analiza el concepto de transmedia storytelling en su dimensión publicitaria. En cierto modo, las narrativas transmediáticas, esto es, la diseminación de las tramas ficcionales a lo largo de soportes y plataformas diversos pero sinérgicos (letra impresa, cine, televisión) fueron empleadas en primer lugar en el mensaje publicitario, obligado a transmigrar por su carencia de un soporte exclusivo y a cambio por la vocación de colonizarlos a todos. Hoy día es el producto cultural ficcional el que devuelve a la publicidad el préstamo: son los universos ficcionales los marcos más propiciatorios para el consumo, no sólo de la cultura industrial en sí, en cualquiera de sus soportes, sino de todo un rosario de marcas arracimadas en torno a la narrativa ficcional. Analizaremos en detalle este fenómeno en una teleserie norteamericana muy reciente, True Blood (HBO, 2008), todavía en emisión, y en todo el universo ficcional que orbita a su alrededor. La diferencia entre los productos culturales en sí y las piezas publicitarias encargadas de promocionarlos –como ya vio premonitoriamente Adorno- se disuelve en un continuo cross-promotional, que tiende a enmascarar también los límites entre las estrategias corporativas y las intervenciones del fan.
[ca] El present article aborda des d'una perspectiva valenciana la viabilitat de la cooperació entre municipis mitjançant l'anàlisi de dos sistemes d'associacionisme intermunicipal: el valencià i el francés. Per conéixer quins són els elements que porten a l'articulació de les associacions de municipis es fa un repàs sobre els punts centrals del debat sobre l'escala òptima per a la prestació de serveis públics i es recullen les principals tendències en el context europeu, tant en els diferents estats com en els instruments de la Unió Europea. Partint d'això, s'analitzen el sistema valencià de mancomunitats i l'estructura de communautés franceses des del punt de vista de la millora del rendiment del sistema territorial.

[es] El presente artículo aborda desde una perspectiva valenciana la viabilidad de la cooperación entre municipios mediante el análisis de dos sistemas de asociacionismo intermunicipal: el valenciano y el francés. Para conocer cuáles son los elementos que llevan a la articulación de las asociaciones de municipios se hace un repaso sobre los puntos centrales del debate sobre la escala óptima para la prestación de servicios públicos y se recogen las principales tendencias en el contexto europeo, tanto en los diferentes estados como en los instrumentos de la Unión Europea. Partiendo de ello, se analizan el sistema valenciano de mancomunidades y la estructura de communautés francesas desde el punto de vista de la mejora del rendimiento del sistema territorial.