[ca] L'irrefrenable fenomen d'urbanització, que apinya cada dia més persones a les ciutats, juntament amb la cultura del vehicle privat exerceixen fortes pressions sobre l'ecosistema de la mobilitat urbana en les grans ciutats arreu del món. Contaminació acústica i atmosfèrica, sinistralitat, i la pèrdua de l'escàs espai públic com a lloc de socialització, lleure, joc i altres activitats humanes essencials, són part del preu que es paga en molts casos. Aquesta problemàtica és de naturalesa sistèmica i multifactorial, i requereix actuacions a varis nivells (i des de varis angles) per mitigar-la. Aquest treball acadèmic planteja explorar, utilitzant eines de modelització basada en agents, els efectes d'implementar escenaris alternatius basats en el shared space; espais urbans on els individus, compartint calçada, es mouen lliurement segons els seus objectius i unes normes de caràcter informal. Es mesura com varia el confort i eficiència en el transport, en base a la distribució espacial (tipologia de l'entramat urbà, quantitat i ubicació del mobiliari i altres elements estàtics), la heterogeneïtat dels individus (diferència en les velocitats preferides) i la seva densitat en el terreny. Els resultats semblen presentar una forta caracterització segons el tipus d'entramat urbà, des d'aquells més amplis i ordenats, els quals mostren tenir major capacitat de càrrega, fins aquells més estrets i desordenats, que presenten resultats més volàtils degut sobretot a la presència de colls d'ampolla. S'observa també de manera generalitzada una disminució del confort dels agents (en matèria de col·lisions, velocitat mitjana i aglomeracions) conforme la heterogeneïtat en les característiques d'aquests augmenta, deixant entreveure efectes potencialment perjudicials del trànsit multimodal no segregat. Amb els resultats obtinguts, es proposa un seguit de mesures generalitzades que podrien ajudar a perfilar propostes concretes de millora de la mobilitat urbana.

[es] El irrefrenable fenómeno de urbanización, que apiña cada día a más personas en las ciudades, junto con la cultura del vehículo privado ejercen fuertes presiones sobre el ecosistema de la movilidad urbana en las grandes ciudades en todo el mundo. Contaminación acústica y atmosférica, siniestralidad, y la pérdida del escaso espacio público como lugar de socialización, ocio, juego y otras actividades humanas esenciales son parte del precio que se paga en muchos casos. Esta problemática es de naturaleza sistémica y multifactorial, y requiere actuaciones a varios niveles para mitigarla. Este trabajo académico plantea explorar, utilizando herramientas de modelización basada en agentes, los efectos de implementar escenarios alternativos basados en el shared space; espacios urbanos en los que los individuos, compartiendo calzada, se mueven libremente según sus objetivos y unas normas de carácter informal. Se mide cómo varía el confort y eficiencia en el transporte, en base a la distribución espacial (tipología del entramado urbano, cantidad y ubicación del mobiliario y otros elementos estáticos), la heterogeneidad de los individuos (diferencia en las velocidades preferidas) y su densidad en el terreno. Los resultados parecen presentar una fuerte caracterización según el tipo de entramado urbano, desde aquellos más amplios y ordenados, que muestran tener mayor capacidad de carga, hasta aquellos más estrechos y desordenados, que presentan resultados más volátiles debido sobre todo a la presencia de cuellos de botella. Se observa también de forma generalizada una disminución del confort de los agentes (en materia de colisiones, velocidad media y aglomeraciones) conforme la heterogeneidad en sus características aumenta, dejando entrever efectos potencialmente perjudiciales del tráfico multimodal no segregado. Con los resultados obtenidos, se propone una serie de medidas generalizadas que podrían ayudar a perfilar propuestas concretas de mejora de la movilidad urbana.