BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] En aquest treball es realitza el predisseny d'un convertidor DC/DC bidireccional en corrent després d'un estudi teòric dels convertidors d'electrònica de potència dins la tipologia dels no-aïllats. Els convertidors bidireccionals s'utilitzen habitualment en aplicacions relacionades amb l'emmagatzematge d'energia amb bateries i supercondensadors. Un exemple pràctic d'aquests convertidors és un sistema d'alimentació ininterrompuda o un controlador de bateria per a un vehicle elèctric. En aquest TFG, després de la verificació dels elements associats al convertidor per simulació, se seleccionaran els diferents components per a la implementació del convertidor amb referencies de material de diversos fabricants. Per últim, s'exposa un estudi econòmic i ambiental de la feina.

[es] En este trabajo se realiza el prediseño de un convertidor DC/DC bidireccional en corriente, después de un estudio teórico de los convertidores de electrónica de potencia dentro de la tipología de los noaislados. Los convertidores bidireccionales en corriente se utilizan habitualmente en aplicaciones relacionadas con el almacenamiento de energía con baterías y supercondensadores. Un ejemplo práctico de estos convertidores es un sistema de alimentación ininterrumpida o un controlador de batería para un vehículo eléctrico. En el presente TFG, después de la verificación de los elementos asociados al convertidor por simulación, se seleccionarán los diferentes componentes para la implementación del convertidor con referencias de material de varios fabricantes. Por último, se expone un estudio económico y ambiental del trabajo.
[ca] Tot i que la literatura no defineix una única manera d'identificar i delimitar ciutats, una de les metodologies més acceptades és combinar criteris morfològics amb funcionals, deixant de banda els límits administratius. Al Perú, aquests límits s'ordenen de menor a major per districtes, províncies i departaments, i tant des de l'acadèmia com des de les institucions públiques encarregades de generar dades o analitzar les ciutats, s'assumeix que totes, per fora de la capital, formada per Lima i Callao, poden ser tractades com a províncies o departaments. Paral·lelament, des de l'aparició de la pandèmia per COVID-19, diversos treballs han demostrat que es tracta d'un fenomen travessat per factors de caràcter socioeconòmic àmpliament estudiats en entorns urbans. En aquest sentit, aquesta investigació té com a objectiu utilitzar dades de mortalitat per COVID-19 per comparar la situació de noranta ciutats peruanes i les províncies a què pertanyen. La seva utilitat rau a avaluar la importància d'una correcta definició de les ciutats no metropolitanes del Perú per obrir pas a una discussió sobre la generació de dades i la conseqüent adequació de polítiques de planificació i gestió urbana existents. Els resultats demostren que a la majoria de ciutats analitzades la taxa de mortalitat és més alta que la de la província a què pertanyen, i que les condicions de la ciutat capital poden ser sobreestimades en realitzar anàlisis que no tinguin en compte una correcta definició del resta de ciutats del país.

[es] Si bien la literatura no define una única manera de identificar y delimitar ciudades, una de las metodologías más aceptadas para ello es la de combinar criterios morfológicos con funcionales, dejando de lado los límites administrativos. En el Perú, estos límites se ordenan de menor a mayor por distritos, provincias y departamentos, y tanto desde la academia como desde las instituciones públicas encargadas de generar datos y/o analizar las ciudades, se asume que todas por fuera de la capital, formada por Lima y Callao, pueden ser tratadas como provincias o departamentos. En paralelo, desde la aparición de la pandemia por COVID-19, diversos trabajos han demostrado que se trata de un fenómeno atravesado por factores de carácter socioeconómico ampliamente estudiados en entornos urbanos. En ese sentido, la presente investigación tiene como objetivo utilizar datos de mortalidad por COVID-19 para comparar la situación de noventa ciudades peruanas y las provincias a las que pertenecen. Su utilidad reside en evaluar la importancia de una correcta definición de las ciudades no metropolitanas del Perú para abrir paso a una discusión sobre la generación de datos sobre ellas y la consecuente adecuación de políticas de planificación y gestión urbana existentes. Los resultados demuestran que en la mayoría de ciudades analizadas la tasa de mortalidad es más alta que la de la provincia a las que pertenecen, y que las condiciones de la ciudad capital pueden ser sobreestimadas al realizar análisis que no tomen en cuenta una correcta definición del resto de ciudades del país.
[ca] El reconeixement d'emocions és un dels últims reptes en el processament de la veu. A més a més de les expressions facials o gestuals, la veu ha estat demostrada com una de les modalitats més prometedores en l'àmbit del reconeixement d'emocions. Per a identificar emocions a partir d'un senyal de veu, molts sistemes han sigut desenvolupats. Aquest projecte presenta els resultats de l'aplicació d'un classificador Naïve Bayes utilitzant una varietat de característiques. La detecció automàtica d'emocions ha sigut possible utilitzant MFFCCs (Mel Frequency Cepstral Coefficients) i característiques relacionades amb el 'pitch', extretes d'una base de dades d'àudio. Aquest corpus conté un conjunt de frases representades per actors i actrius que expressen diferents emocions. El rendiment de la classificació depèn de les característiques extretes. Els millors resultats estan al voltant d'un 78% de precisió, utilitzant pesos i capes apropiades en el classificador. Classificar emocions amb el classificador Naïve Bayes proporciona resultats probabilístics, ràpids i actua millor que classificadors més sofisticats.

[es] El reconocimiento de emociones es uno de los últimos retos en el procesamiento de la voz. Además de las expresiones faciales o gestuales, la voz ha sido demostrada como una de las modalidades más prometedoras en el ámbito del reconocimiento de emociones. Para identificar emociones a partir de una señal de voz, muchos sistemas han sido desarrollados. Este proyecto presenta los resultados de la aplicación de un clasificador Naïve Bayes utilizando una variedad de características. La detección automática de emociones ha sido posible utilizando MFFCCs (Miel Frequency Cepstral Coefficients) y características relacionadas con el 'pitch', extraídas de una base de datos de audio. Este corpus contiene un conjunto de frases representadas por actores y actrices que expresan diferentes emociones. El rendimiento de la clasificación depende de las características extraídas. Los mejores resultados están alrededor de un 78% de precisión, utilizando pesos y capas apropiadas en el clasificador. Clasificar emociones con el clasificador Naïve Bayes proporciona resultados probabilísticos, rápidos y actúa mejor que clasificadores más sofisticados.
[ca] Les dinàmiques de dispersió/concentració de l'activitat econòmica al llarg de l'espai s'expliquen per l'oposició de forces centrípetes vs. Centrífugues. L'Economia Neoclàssica va senyalar amb precisió les causes dels processos centrífugs, però fou necessari esperar a la Nova Geografia Econòmica per entendre completament l'existència i funcionament de les forces centrípetes. Aquestes dinàmiques es produeixen tant a escala internacional com nacional y local. Aplicades a l'àmbit local, resulta molt interessant comprendre com la interacció entre forces centrípetes i centrífugues configura l'estructura urbana i determina els fluxos de commuting. En aquest treball es proposa l'aplicació d'un model basat en la metodologia input-output a l'anàlisi de les interaccions centrípetes i centrífugues a les àrees metropolitanes de Madrid i Barcelona. La utilització de dades individuals del Cens de Població i Habitatge de l'Institut Nacional d'Estadística limita l'estudi al període 1991-2001. A partir dels resultats obtinguts, pot concloure's que ni a Madrid ni a Barcelona dominen processos centrífugs. Ambdues àrees metropolitanes responen a una estructura monocèntrica on els fluxos de commuting es dirigeixen cap a les capitals, tot i que en l'entorn metropolità de Barcelona s'observa una convivència d'àrees residencials amb subcentres de treball principalment industrials.

[es] Las dinámicas de dispersión/concentración de la actividad económica a lo largo del espacio se explican por la oposición de fuerzas centrípetas vs. centrífugas. La Economía Neoclásica señaló con precisión las causas de los procesos centrífugos pero fue necesario esperar a la Nueva Geografía Económica para entender completamente la existencia y funcionamiento de las fuerzas centrípetas. Estas dinámicas se producen tanto a escala internacional como nacional o local. Aplicadas al ámbito local, resulta muy interesante comprender como la interacción entre fuerzas centrípetas y centrífugas configura la estructura urbana y determina los flujos de commuting. En este trabajo se propone la aplicación de un modelo basado en la metodología input-output al análisis de las interacciones centrípetas y centrífugas en las áreas metropolitanas de Madrid y Barcelona. La utilización de datos individuales del Censo de Población y Viviendas del Instituto Nacional de Estadística limita el estudio al periodo 1991-2001. A partir de los resultados obtenidos puede concluirse que ni en Madrid ni en Barcelona dominan los procesos centrífugos. Ambas áreas metropolitanas responden a una estructura mono-céntrica donde los flujos de commuting se dirigen hacia las capitales, aunque en el entorno metropolitano de Barcelona se observa una convivencia de áreas residenciales con sub-centros de trabajo principalmente industriales.
[ca] L'ús de la vegetació com a protecció a la radiació solar i com a generadora de benestar tèrmic en espais exteriors no és una cosa nova i s'ha utilitzat al llarg de la història, en moltes ocasions fent-ho d'una manera correcta i d'altres de manera incorrecta, obtenint resultats que no sempre són els desitjats. L'objectiu d'aquest estudi és la quantificació de la incidència de la radiació solar directa sobre el pla horitzontal d'un canó urbà, considerant la relació entre la seva morfologia i la vegetació urbana amb què compta. La metodologia utilitzada consisteix en diverses etapes: primerament, la selecció de les àrees d'estudi (a la ciutat de Barcelona), en segon lloc un aixecament de les espècies arbòries presents, en tercer lloc es van elaborar models tridimensionals per dur a terme simulacions per al anàlisi; com a quarta etapa es van prendre mesures "in situ" per al comparar el resultat de les simulacions, es van analitzar i comparar els resultats, obtenint com a conclusió principal que el factor que té més pes pel que fa a la incidència o no de la radiació solar directa sobre el pla horitzontal del canó urbà, és la seva morfologia (relació d'aspecte (H/W) la qual cosa va de la mà amb el factor de vista de cel, SVF, per les sigles en anglès), sent possible modificar la incidència de radiació mitjançant l'ús correcte de la vegetació urbana. L'originalitat d'aquest estudi, rau en prendre en consideració múltiples factors que afecten la incidència de la radiació directa en el pla horitzontal de qualsevol canó urbà (orientació, relació d'aspecte i SVF) en conjunt amb l'ús de la vegetació urbana.

[es] El uso de la vegetación como protección a la radiación solar y de generación de confort térmico en espacios exteriores no es algo nuevo, y se ha venido utilizando a lo largo de la historia, muchas veces haciéndolo de una manera correcta y otras tantas de manera incorrecta, obteniendo resultados que no son siempre los deseados. Estudios sobre el uso y comportamiento de la vegetación se han realizado con anterioridad; a su vez estudios sobre el cañón urbano y su influencia en la cantidad de radiación solar que incide sobre el plano horizontal del mismo y su relación directa con el factor de vista de cielo (de ahora en adelante SVF, por sus siglas en inglés) se han llevado a cabo. Lo que no se ha realizado es un estudio donde se consideren estas variables al mismo tiempo. El objetivo de este estudio es el análisis de cómo la presencia y la ausencia de vegetación, así como el uso de diferentes tipos de vegetación en situaciones morfológicas similares alteran la cantidad de radiación directa que incide sobre la calle y como el uso correcto de la vegetación puede ayudar a corregir lo que la morfología del cañón urbano, ayudando a la creación de un confort térmico.
[ca] Aquest projecte busca modernitzar una maqueta d'un sistema d'ascensor en un edifici residencial de 4 plantes. Es realitzaran reparacions, millores i actualitzacions en la instal·lació elèctrica i electrònica per fer-la més eficient i fàcil d'utilitzar. La maqueta s'utilitzarà com a eina de pràctica en l'assignatura d'Automatització Industrial "AUIN". Es mantindrà la part mecànica original i es modificaran els sistemes elèctrics i electrònics. Es desenvoluparà una nova programació per a l'autòmat. Els objectius inclouen substituir els sistemes d'inversió de gir, simplificar l'alimentació electrònica, substituir el PLC danyat, programar un nou sistema de control, aconseguir un equilibri entre qualitat i preu, millorar la identificació dels elements del quadre elèctric, millorar el sistema de mesura de pes i afegir un control de velocitat variable mitjançant una sortida analògica.

[es] Este proyecto busca modernizar una maqueta de un sistema de elevación en un edificio residencial de 4 plantas. Se realizarán reparaciones, mejoras y actualizaciones en la instalación eléctrica y electrónica para hacerla más eficiente y fácil de usar. La maqueta se utilizará como herramienta de práctica en la asignatura de Automatización Industrial "AUIN". Se mantendrá la parte mecánica original y se modificarán los sistemas eléctricos y electrónicos. Se desarrollará una nueva programación para el autómata. Los objetivos incluyen reemplazar los sistemas de inversión de giro, simplificar la alimentación electrónica, reemplazar el PLC dañado, programar un nuevo sistema de control, lograr un equilibrio entre calidad y precio, mejorar la identificación de los elementos del cuadro eléctrico, mejorar el sistema de medición de peso y agregar un control de velocidad variable mediante una salida analógica.
[ca] L'economia, la societat i el desenvolupament tècnic i tecnològic han fomentat una transformació radical de les ciutats europees durant els últims dos segles, entre elles la de Barcelona. No obstant això, els canvis en la periferia han estat incentivats per agents diferents dels dels centres metropolitans. En el cas del barri d'Horta, la immigració, les connexions amb la capital i l'expansió dels seus petits nuclis dispersos han estat els principals agents del seu desenvolupament. Aquest treball d'estudi es centra en l'actual barri d'Horta, que va ser un municipi independent fins a la seva annexió amb Barcelona, i té com a objectiu comprendre les claus externes provinents de la ciutat i les internes pròpies del municipi que han configurat la seva estructura i relació amb la capital al llarg dels darrers anys.

[es] La economía, la sociedad y el desarrollo técnico y tecnológico han fomentado una transformación radical de las ciudades europeas durante los últimos dos siglos, entre ellas la de Barcelona. No obstante, los cambios en la periferia han sido incentivados por agentes diferentes de los de los centros metropolitanos. En el caso del barrio de Horta, la inmigración, las conexiones con la capital y la expansión de sus pequeños núcleos dispersos han sido los principales agentes de su desarrollo. Este trabajo de estudio se centra en el actual barrio de Horta, que fue un municipio independiente hasta su anexión con Barcelona, y tiene como objetivo comprender las claves externas provenientes de la ciudad y las internas propias del municipio que han configurado su estructura y relación con la capital a lo largo de los últimos años.
[ca] El present article s'elabora en base al treball denominat "Modelos de Ocupación y Zonificaciones Territoriales en Norte de Santander, Colombia – Región del Catatumbo" presentat en el marc del Encuentro Nacional 10 años de la Ley de Ordenamiento Territorial: Una lectura de las regiones de Colombia. Es desenvolupen en aquest els següents temes: inicialment es realitza una caracterització del departament Nord de Santander i de l'estat de les ordenacions territorials dels seus municipis; posteriorment es defineix de manera general la regió del Catatumbo, els seus aspectes geogràfics, territorials i sociopolítics; a continuació s'aborden les zonificacions i models territorials presents a la regió del Catatumbo, detallant cada una d'elles com són; la Zona de Reserva Forestal de la Serranía de los Motilones, el Parque Nacional Natural del Catatumbo – Barí, els Resguardos Indígenas Motilón – Barí y Catalaura y los Modelos de Ocupación Territorial a nivell municipal; finalment es realitza una mirada actual al territori del Catatumbo Nortesantanderano, examinant la institucionalitat a la regió i plantejant alguns reptes a diferents nivells i instàncies territorials.

[es] El presente artículo se elabora en base en el trabajo denominado "Modelos de Ocupación y Zonificaciones Territoriales en Norte de Santander, Colombia – Región del Catatumbo" presentado en el marco del Encuentro Nacional 10 años de la Ley de Ordenamiento Territorial: Una lectura desde las regiones de Colombia. Se desarrollan en éste los siguientes temas; inicialmente se realiza una caracterización del departamento Norte de Santander y del estado de los ordenamientos territoriales de sus municipios; posteriormente se define de manera general la región del Catatumbo en sus aspectos geográfico territoriales y sociopolíticos; a continuación se abordan las zonificaciones y modelos territoriales presentes en la región del Catatumbo, detallando cada una de ellas como son; la Zona de Reserva Forestal de la serranía de los Motilones, el Parque Nacional Natural Catatumbo – Barí, los Resguardos Indígenas Motilón – Barí y Catalaura y los Modelos de Ocupación Territorial al nivel municipal; finalmente se realiza una mirada actual al territorio del Catatumbo Nortesantandereano, examinando la institucionalidad en la región y planteando algunos retos en los distintos niveles e instancias territoriales.
[ca] Aquest treball pretén ajudar a definir les característiques tècniques que podria tenir una nova línia de ferrocarril entre les localitats de Martorell i Cervera que formi un nou corredor entre Barcelona i les Terres de Ponent. Es començarà realitzant una diagnosi de la situació actual del corredor, per a determinar quines necessitats de mobilitat existeixen. Un cop determinades les necessitats, l'enfoc se centrarà més en quines són les diferents opcions, i què implicaria cada opció a nivell d'infraestructura i d'explotació. És a dir, es determinarà les característiques tècniques de la línia segons cada opció, i es procedirà a dur a terme un estudi de corredors per tal d'establir corredors aproximats per on podria discórrer la nova línia. Així mateix, amb les característiques claus definides (velocitat màxima, pendents màximes, etc) i un traçat compatible, es procedirà a estudiar la possible explotació de la línia resultant, el que permetrà oferir una aproximació del servei que es podria donar: temps de viatge, parades, tarifes, nombre de circulacions diàries, etc. La intenció d'aquest document és oferir una idea concreta de l'actuació necessària per a obtenir l'objectiu que es cregui més convenient, i a poder ser, motivar que s'emprengui el llarg camí que portaria a disposar d'una oferta de transport públic decent que el faci ser un transport útil i central per a la ciutadania que viu al llarg d'aquest corredor, i per extensió, a tot el país.

[es] Este trabajo pretende ayudar a definir las características técnicas que podría tener una nueva línea de ferrocarril entre las localidades de Martorell y Cervera que forme un nuevo corredor entre Barcelona y Lleida. Se empezará realizando un diagnóstico de la situación actual del corredor, para determinar qué necesidades de movilidad existen. Una vez determinadas las necesidades, el enfoque se centrará más en cuáles son las diferentes opciones, y qué implicaría cada opción a nivel de infraestructura y explotación. Es decir, se determinará las características técnicas de la línea según cada opción, y se procederá a realizar un estudio de corredores para establecer corredores aproximados por donde podría discurrir la nueva línea. Asimismo, con las características clave definidas (velocidad máxima, pendientes máximas, etc) y un trazado compatible, se procederá a estudiar la posible explotación de la línea resultante, lo que permitirá ofrecer una aproximación del servicio que se podría dar: tiempo de viaje , paradas, tarifas, número de circulaciones diarias, etc. La intención de este documento es ofrecer una idea concreta de la actuación necesaria para obtener el objetivo que se crea más conveniente, y en poder ser, motivar que se emprenda el largo camino que llevaría a disponer de una oferta de transporte público decente que le haga ser un transporte útil y central para la ciudadanía que vive a lo largo de este corredor, y por extensión, a todo el país.
[ca] La Relativitat General s'ha establert com una branca fonamental de la física teòrica que aporta una descripció més desenvolupada de l'espaitemps. L'objectiu d'aquest treball es explorar algunes solucions exactes de les equacions d'Einstien per diversos tipus de distribucions homogènies de matèria, càrrega i moment angular, realitzant un anàlisis del comportament de les pàrticules tipus temps i lluminoses al seu voltant. A més a més s'estudien les propietats i limitacions de altres espaitemps més atípics com son els ponts d'Einstein-Rosen creuables i la mètrica d'Alcubierre.

[es] La Relatividad General se ha establecido como un marco fundamental en la física teórica aportando una descripción del espaciotiempo más completa. El objetivo de este trabajo es explorar algunas soluciones exactas de las ecuaciones de Einstein para diversos tipos de distribuciones homogéneas de materia, carga y momento angular, realizando un análisis de partículas tipo tiempo y luminoso alrededor de éstas. Además se estudian las propiedades y limitaciones de otros espaciotiempos como los puentes de Einstein-Rosen atravesables y la métrica de Alcubierre.