[ca] Aquest treball sorgeix d'un projecte anterior on es va dissenyar una màquina per a extreure petits cilindres de fusta de l'interior de llistons arqueològics, procedents de diferents embarcacions que estan exposades en el Museu Marítim de Barcelona (MMB). En aquell projecte, es va fabricar una agulla per a extreure aquestes mostres; en el procés de prova, es va observar que es quedaven encallades a dins i, per tant, s'havien d'extreure mitjançant cops de martell sobre l'èmbol, amb el perill de trencar l'agulla. L'objectiu principal d'aquest projecte consisteix a dissenyar un mecanisme per a facilitar l'extracció de les mostres cilíndriques de dins de l'agulla intentant minimitzar els danys estructurals amb l'ajuda d'una barra que actua com a èmbol. Per al desenvolupament del treball s'ha començat amb la identificació del problema: les altes forces de fricció generades per les superfícies. Per a contextualitzar i definir el projecte, s'han estudiat les diverses embarcacions d'on s'obtindran les mostres així com les seves parts, fustes que les conformen i els seus estats de conservació. També s'exposen les parts i la estructura de la fusta, així com els tipus i les propietats físiques i mecàniques que la defineixen. Contextualitzat el projecte, s'introdueixen i es busquen alternatives a les dues vessants de la solució: la força que s'ha d'exercir sobre l'èmbol i les forces de fricció. Per tal d'empènyer l'èmbol, es van investigar els diversos tipus d'actuadors, seleccionant els mecànics lineals, i es van explicar els principis del seu funcionament coneguts com a mecanismes bàsics. Es realitza una taula comparativa per a la seva posterior selecció. A continuació es fa una breu introducció a les forces de fregament i la seva influència en el problema, i dins de les diferents alternatives trobades, es va escollir, en base a un estudi, la solució consistent en la reducció de les forces de la fricció entre superfícies per les vibracions. Es realitza una investigació de diversos dispositius que generen vibracions i es fa una comparativa dels avantatges i dels inconvenients. Aquesta part inicial finalitza amb una justificació de la selecció dels dispositius que s'incorporen al disseny de la màquina: un mecanisme cargol-femella per al desplaçament lineal i un motor de massa giratòria excèntrica per a generar les vibracions. Després es realitza el disseny global del dispositiu mitjançant modelatge 3D, incorporant aquest dos elements i tenint en compte les dimensions de l'agulla. També es realitzen uns càlculs aproximats del parell torçor que s'ha d'exercir sobre l'èmbol per a trencar-lo a causa del vinclament. A continuació es fabrica, es compra i es munta la màquina dissenyada. Posteriorment es realitzen les proves de verificació del funcionament en fustes toves, com el pi pinyer i en fustes dures com l'om. Es realitza un pressupost i s'expliquen els aspectes mediambientals del projecte. Es conclou el treball confirmant que la màquina realitza les funcions per a les quals està dissenyada i s'afirma que per a les fustes més dures s'ha de realitzar un aparell torçor més gran, ja que les forces de fricció entre les superfícies son més elevades que en les toves, i que les mostres extretes, observades amb una lupa microscòpica, no han patit modificacions estructurals significatives. De l'experimentació, s'han trobat com a millores el disseny d'un peça per a mantenir l'agulla horitzontal, el redisseny de la safata de mostra i un suport per a la immobilització del dispositiu.

[es] Este trabajo surge de un proyecto anterior donde se diseñó una máquina para extraer pequeños cilindros de madera del interior de listones arqueológicos, procedentes de diferentes embarcaciones que están expuestas en el Museo Marítimo de Barcelona (MMB). En aquel proyecto, se fabricó una aguja para extraer estas muestras; en el proceso de prueba, se observó que se quedaban encalladas adentro, y por tanto, se tenían que extraer mediante golpes de martillo sobre el émbolo, con el peligro de romper la aguja. Contextualizado el proyecto, se introducen y se buscan alternativas a las dos vertientes de la solución: la fuerza que se tiene que ejercer sobre el émbolo y las fuerzas de fricción. Para empujar el émbolo, se investigan los diversos tipos de actuadores, seleccionando los mecánicos lineales, y se explican los principios de su funcionamiento conocidos como mecanismos básicos. Se realiza una mesa comparativa para su posterior selección. A continuación, se hace una breve introducción a las fuerzas de rozamiento y su influencia en el problema, y dentro de las diferentes alternativas encontradas, se escoge , en base a un estudio, la solución que consiste en la reducción de las fuerzas de la fricción entre superficies por las vibraciones. Se realiza una investigación de varios dispositivos que generan vibraciones y se hace una comparativa de las ventajas y de los inconvenientes. Esta parte inicial finaliza con una justificación de la selección de los dispositivos que se incorporan al diseño de la máquina: un mecanismo caracol-hembra para el desplazamiento lineal y un motor de masa giratoria excéntrica para generar las vibraciones. Después se realiza el diseño global del dispositivo mediante modelado 3D, incorporando estos dos elementos y teniendo en cuenta las dimensiones de la aguja. También se realizan unos cálculos aproximados del par de torsión que se tiene que ejercer sobre el émbolo para romperlo a causa del pandeo. A continuación, se fabrica, se compra y se monta la máquina diseñada. Posteriormente se realizan las pruebas de verificación del funcionamiento en maderas blandas, como el pino piñonero y en maderas duras como el olmo. Se realiza un presupuesto y se explican los aspectos medioambientales del proyecto. Se concluye el trabajo confirmando que la máquina realiza las funciones para las cuales está diseñada y se afirma que para las maderas más duras se tiene que realizar un par de torsión más grande, puesto que las fuerzas de fricción entre las superficies son más elevadas que en las blandas, y que las muestras extraídas, observadas con una lupa microscópica, no han sufrido modificaciones estructurales significativas. De la experimentación, se han encontrado como mejoras el diseño de una pieza para mantener la aguja horizontal, el rediseño de la bandeja de muestra y un apoyo para la inmovilización del dispositivo.