[ca] Per a aquest conversatori sobre com s'entreteixeix allò social i allò farmacèutic en aquests temps de pandèmia, es va utilitzar la noció de "mindful body" en què Scheper-Hughes i Lock (1987:6-41) per la proposta d'una forma d'anàlisi del cos i la salut que pot ser aplicable al cas de l'ús de medicaments. Es va contextualitzar el debat respecte a la "medicalització" i "farmaceuticalització" que s'ha fet evident a la nostra societat a causa de la pandèmia. Des de les ciències humanes i les ciències farmacèutiques es van relacionar marcs teòrics de l'antropologia mèdica, l'antropologia del cos i l'experiència farmacoterapèutica. Per argumentar la vinculació entre allò social i allò farmacèutic es van utilitzar els llibres "Social Lives of Medicines" de Whyte, Van der Geest i Hardon (2002) i "Medicines and Society" de Britten (2008), els quals van ser proposats en conversa amb l'enfocament relacional a l'estudi de la salut col·lectiva de Menéndez (2009) i amb la perspectiva filosòfica de Byung-Chul Han (2018) desenvolupada a l'obra "La societat del cansament". Aquest conversatori es va convertir en un espai de reflexió i debat que va permetre escoltar els comentaris dels participants des de diferents parts del món, així com des d'enfocaments de disciplines acadèmiques diverses. Aquestes trobades van donar lloc a una visió més àmplia i profunda del que la pandèmia ha revelat, no només com a malaltia física, sinó en les dimensions psicològica, emocional, social i política que conflueixen en totes nosaltres com a éssers humans. PARAULES CLAU: antropologia de la salut; biopolítica; ciències humanes; ciències farmacèutiques; medicalització; medicamentalització; pandèmia COVID-19.

[es] Para este conversatorio sobre cómo se entreteje lo Social y lo Farmacéutico en estos tiempos de pandemia, se utilizó la noción de "mindful body" en la que Scheper-Hughes y Lock (1987:6-41) por la propuesta de una forma de análisis del cuerpo y la salud que puede ser aplicable al caso del uso de medicamentos. Se contextualizó el debate respecto a la "medicalización" y "farmaceuticalización" que se ha hecho evidente en nuestra sociedad debido a la pandemia. Desde las ciencias humanas y las ciencias farmacéuticas se enlazaron marcos teóricos de la antropología médica, la antropología del cuerpo y la experiencia farmacoterapéutica. Para argumentar la vinculación entre lo social y lo farmacéutico se usaron los libros "Social Lives of Medicines" de Whyte, Van der Geest y Hardon (2002) y "Medicines and Society" de Britten (2008), los cuales a su vez fueron propuestos en conversación con el enfoque relacional en el estudio de la salud colectiva de Menéndez (2009) y con la perspectiva filosófica de Byung-Chul Han (2018) desarrollada en la obra "La sociedad del cansancio". Este conversatorio se convirtió en un espacio de reflexión y debate que permitió escuchar los comentarios de los participantes desde distintas partes del mundo, así como desde enfoques de disciplinas académicas diversas. Estos encuentros dieron lugar a una visión más amplia y profunda de lo que la pandemia ha venido revelar, no solo como enfermedad física, sino en las dimensiones psicológica, emocional, social y política que confluyen en todas nosotras como seres humanos. PALABRAS CLAVE: antropología de la salud; biopolítica; ciencias humanas; ciencias farmacéuticas; medicalización; medicamentalización; pandemia COVID-19.