[ca] Durant la segona meitat del segle XIX i la primera meitat del XX, Amèrica Llatina va experimentar diversos conflictes transnacionals a causa de la manca de delimitació fronterera a l¿època colonial i la intervenció de les potències occidentals. Alhora, la Xina va esdevenir una semicolònia sota "el sistema dels tractats" imposat per les potències. En aquest context, fundada i inspirada pels missioners estrangers i impulsada pels "reformistes" vernacles, la premsa moderna va sorgir a la Xina. Aquesta, des de l¿inici, va informar sobre els conflictes i va presentar els països bel·ligerants als lectors xinesos, forjant els coneixements de l¿elit sobre l¿Amèrica Llatina, i fins i tot sobre el món exterior. Considerant aquest escenari global, aquesta tesi analitza les representacions socials instituïdes per la premsa de la Xina sobre quatre conflictes transnacionals ocorreguts a Amèrica Llatina entre 1879 i 1935: la Guerra del Pacífic (1879-1883), la Guerra Hispanoamericana (1898), el Conflicte de Tacna i Arica (1883-1929) i la Guerra del Chaco (1932-1935). El factor comú de les quatre disputes va ser la influència o participació de les potències occidentals. La metodologia de la tesi és interdisciplinària. Des d¿una perspectiva històrica per comprendre les connexions entre els conflictes llatinoamericans i la Xina, fem servir la teoria de les representacions socials, l¿estudi del discurs i la traducció. D¿aquesta manera, duem a terme l¿anàlisi tant qualitativa com quantitativa de les 2710 notícies publicades a 116 periòdics, les quals són complementades per la documentació de primera mà guardada als arxius de la Xina. Basada en un estudi diacrònic, la investigació demostra una història compartida entre la Xina i l¿Amèrica Llatina, mentre aclareix la comprensió de l¿elit xinesa sobre la regió i el canvi de les seves dinàmiques polítiques, econòmiques i culturals. Com a resultat, la tesi sosté que els periòdics publicats a la Xina van instituir un conjunt de representacions socials sobre els esdeveniments abans esmentats. Aquest procés creatiu es va desenvolupar en dues fases. A la primera, la mirada xinesa va estar intervinguda pels periodistes anglòfons assentats al país, que van esdevenir una elit estrangera que, amb suport de la mà d¿obra local, va controlar la informació i va difondre la seva cosmovisió, definint el marc per pensar en els Estats partícips a la conjuntura bèl·lica. A la segona, després dels moviments antiimperialistes xinesos dels anys vint, les dinàmiques de la relació entre els conflictes llatinoamericans i la premsa xinesa van experimentar transformacions notables. Els intel·lectuals nacionalistes xinesos van començar a dominar l¿opinió sobre els esdeveniments de la regió. Aquest canvi indica que la comprensió de l¿elit xinesa sobre l¿Amèrica Llatina va començar a evolucionar cap a una independència gradual.

[en] During the second half of the 19th century and the first half of the 20th, Latin America experienced several transnational conflicts due to the lack of border delimitation in the colonial era and the intervention of Western powers. At the same time, China became a semi-colony under "the treaty system" imposed by the powers. In this context, founded and inspired by foreign missionaries and promoted by vernacular "reformists", the modern press emerged in China. This, from the beginning, reported on the conflicts and presented the belligerent countries to Chinese readers, forging the elite's knowledge about Latin America, and even about the outside world. Considering this global scenario, this thesis analyzes the social representations instituted by the Chinese press about four transnational conflicts that occurred in Latin America between 1879 and 1935: the Pacific War (1879-1883), the Spanish-American War (1898), the Conflict of Tacna and Arica (1883-1929) and the Chaco War (1932-1935). The common factor of all four disputes was the influence or involvement of Western powers. The methodology of the thesis is interdisciplinary. From a historical perspective to understand the connections between Latin American conflicts and China, we use the theory of social representations, the study of discourse and translation. In this way, we carry out both qualitative and quantitative analysis of the 2710 news items published in 116 newspapers, which are complemented by first-hand documentation stored in the archives of China. Based on a diachronic study, the research demonstrates a shared history between China and Latin America, while clarifying the Chinese elite's understanding of the region and its changing political, economic and cultural dynamics. As a result, the thesis maintains that the newspapers published in China instituted a set of social representations about the aforementioned events. This creative process took place in two phases. In the first, the Chinese gaze was mediated by Anglophone journalists settled in the country, who became a foreign elite that, with the support of the local workforce, controlled the information and disseminated their worldview, defining the framework for thinking about the States participating in those conflicts. In the second, after the Chinese anti-imperialist movements of the 1920s, the dynamics of the relationship between Latin American conflicts and the Chinese newspapers underwent notable transformations. Chinese nationalist intellectuals began to dominate opinion on events in the region. This shift indicates that the Chinese elite's understanding of Latin America began to evolve toward gradual independence.