[ca] En l'àmbit de l'enginyeria estructural, i en particular en el cas de la construcció de ponts de mitjanes a grans llums, els quals estan sotmesos a grans sol·licitacions, és habitual l'ús de bigues en gelosia (estructures reticulades) o també de bigues armades. Aquesta última tècnica consisteix en unir per mitjà de soldadura la xapa de l'ànima i les de les dues ales. Per tal de millorar la ductilitat d'aquestes bigues, o bé en el cas que es necessiti un augment de la càrrega última de la biga sense augmentar-ne les seves dimensions, és habitual afegir rigiditzadors transversals i/o longitudinals. Retornant en el cas de la construcció de ponts, un procediment de construcció habitual és la tècnica de llançament, la qual consisteix en la construcció i/o assemblatge dels diferents trams del pont en un parc de prefabricació ubicat en un dels dos estreps. Un cop construït, el pont és empès progressivament per mitjà d'uns gats hidràulics. El moment més crític pel que fa a les sol·licitacions és quan el pont assoleix un dels suports, ja que es concentra una càrrega molt elevada en una superfície relativament reduïda i sovint no rigiditzada. Aquest fenomen rep el nom de Patch Loading. Existeix un gran nombre de publicacions sobre bigues armades sotmeses a Patch Loading; així mateix el moment flector també ha sigut motiu d'estudi en un gran nombre d'estudis. Però tot i així, la bibliografia que tracta els dos casos de forma conjunta és escassa i encara resta un major aprofundiment en l'estudi d'aquesta interacció d'esforços. Amb l'objectiu de completar els estudis existents en el camp de les bigues rigiditzades longitudinalment i sotmeses a Patch Loading i moment flector, en la present tesi de màster s'estudiarà la influència d'aquest tipus de càrregues en el comportament de les bigues armades.

[es] En el ámbito de la ingeniería estructural, y en particular en el caso de la construcción de puentes de medianas a grandes luces, los cuales están sometidos a grandes solicitaciones, es habitual el empleo de vigas en celosía (estructuras reticuladas) o también de vigas armadas. Ésta última técnica consiste en la unión mediante soldadura de la chapa del alma y las de las alas. A fin de mejorar la ductilidad de estas vigas, o en el caso que se requiera un aumento de la carga última de la biga sin aumentar sus dimensiones, es habitual añadir rigidizadores transversales y/o longitudinales. Volviendo al caso de la construcción de puentes, un procedimiento de construcción habitual es la técnica del lanzamiento, que consiste en la construcción y/o ensamblaje de los diferentes vanos del puente en un parque de Guillem Jutglar Rovira - 6 - prefabricación ubicado en uno de los dos estribos. Una vez construido, el puente es empujado progresivamente mediante unos gatos hidráulicos. El momento más crítico en el caso de las solicitaciones es cuando el puente llega a uno de los soportes, ya que se concentra una carga muy elevada en una superficie relativamente reducida y a menudo sin rigidizar. Éste fenómeno recibe el nombre de Patch Loading. Existe un gran número de publicaciones sobre vigas armadas sometidas a Patch Loading; el momento flector también ha sido motivo de estudio en un gran número de estudios. Aun así, la bibliografía que trata los dos casos de forma conjunta es escasa y aún falta una mayor profundización en el estudio de ésta interacción de esfuerzos. Con el objetivo de completar los estudios existentes en el ámbito de las vigas armadas rigidizadas longitudinalmente y sometidas a Patch Loading y momento flector, en la presente tesis de máster se estudiará la influencia de éste tipo de cargas en el comportamiento de dichas vigas.