[ca] La tesi sosté que el conflicte entre Xile, Perú i Bolívia per Tacna i Arica (1879-1929) es va desenvolupar en dues dimensions de la realitat. Una va ser la local i una altra la global. Mentre que la primera va estar composta per les relacions polítiques, socials i culturals experimentades pels habitants de Tacna i Arica, la segona va ser estructurada pels governs dels tres països contendents i, en gran mesura, pels Estats Units dAmèrica. La premsa d'aquest país, d'acord amb el desenvolupament de l'imperialisme, va construir un imaginari nacionalista que va legitimar davant de l'opinió pública la vàlua i la necessitat del lideratge nord-americà a Amèrica Llatina. La tesi descansa en un abordatge interdisciplinari. La perspectiva històrica per comprendre les connexions entre Tacna-Arica i els Estats Units va ser complementada amb idees de la filosofia, els estudis del discurs i la psicoanàlisi. En conjunt, aquests coneixements van enriquir l'anàlisi de la documentació produïda principalment per l'Estat xilè i de les notícies publicades a les rotatives nord-americanes. La principal pregunta de recerca es pot expressar de la manera següent: Quina relació hi ha entre el conflicte de Xile, Perú i Bolívia per la possessió de Tacna i Arica (1879-1929) i la premsa dels Estats Units, que va construir imaginaris nacionals cap als països involucrats a la litis? Algunes preguntes subjacents a l'anterior són: Quins aspectes teòrics dels estudis filosòfics sobre els imaginaris són rellevants per comprendre el discurs periodístic nord-americà? Quins aspectes conceptuals dels estudis del discurs i la psicoanàlisi permeten contextualitzar i explicar els missatges de les notícies nord-americanes? Des d'una perspectiva local, com es va desenvolupar als camps polític, social i cultural el conflicte entre Xile, Perú i Bolívia per Tacna i Arica? En quins aspectes concrets de la societat local es constata la dificultosa construcció del projecte nacional de l'Estat xilè? Des d'una perspectiva global, de quina manera i per què va ser representat el conflicte als mitjans de comunicació dels Estats Units? Quin paper va fer a la premsa en la creació d'imaginaris nacionals diversos cap als països involucrats en el contenciós, incloent-hi els Estats Units? L'objectiu general d'aquesta tesi és demostrar la relació entre el conflicte que van experimentar Xile, Perú i Bolívia per Tacna-Arica i la premsa dels Estats Units, que arran del diferèndum va construir imaginaris nacionals sobre els països esmentats. Els objectius específics són tres. En primer lloc, explorar amb una mirada interdisciplinària les discussions al voltant dels imaginaris desenvolupades a la filosofia, així com els principals conceptes dels estudis crítics del discurs. En segon lloc, examinar el procés "local" de construcció de l'Estat-Nació xilè a Tacna i Arica, fent atenció a cinc dinàmiques frontereres: l'establiment de l'administració xilena; lacció dels grups comerciants immigrants; la salubritat i la higienització; la religió; i, finalment, la violència nacionalista. En tercer lloc, conèixer com va representar la premsa nord-americana el començament de la Guerra del Pacífic i l'etapa d'aquesta quan Xile va envair Tacna i Arica. De la mateixa manera, demostrar levolució del discurs periodístic cap a aquesta regió durant lúltima dècada del problema. La hipòtesi suggereix que l'estructuració de les relacions politicosocials a l'espai local de Tacna i Arica va tenir poca repercussió a la premsa nord-americana, a diferència de la produïda per les relacions internacionals entre Xile, Perú, Bolívia i Estats Units -en un espai global- per solucionar el diferèndum. La conseqüència més significativa d'aquesta diferència als diaris analitzats és la construcció d'imaginaris nacionals cap a aquests països i el reconeixement de la frontera com a zona de risc per a Amèrica.

[en] The thesis maintains that the conflict between Chile, Peru and Bolivia over Tacna and Arica (1879-1929) unfolded in two dimensions of reality. One was local and the other global. While the first was made up of the political, social and cultural relations experienced by the inhabitants of Tacna and Arica, the second was structured by the governments of the three contending countries and, to a large extent, by the United States of America. The press of this country, in line with the development of imperialism, built a nationalist imaginary that legitimized in public opinion the value and necessity of US leadership in Latin America. The thesis rests on an interdisciplinary approach. The historical perspective to understand the connections between Tacna-Arica and the United States was complemented with ideas from philosophy, discourse studies and psychoanalysis. As a whole, this knowledge enriched the analysis of the documentation produced mainly by the Chilean State and of the news published in American newspapers. The main research question can be expressed as follows: What is the relationship between the conflict between Chile, Peru and Bolivia for the possession of Tacna and Arica (1879-1929) and the United States press, which built national imaginaries towards the countries involved in the litis? Some questions that underlie the previous one are: What theoretical aspects of the philosophical studies on imaginaries are relevant to understand the American journalistic discourse? What conceptual aspects of discourse studies and psychoanalysis allow us to contextualize and explain the messages of the American news? From a local perspective, how did the conflict between Chile, Peru and Bolivia over Tacna and Arica develop in the political, social and cultural fields? In what specific aspects of local society can the difficult construction of the national project of the Chilean State be verified? From a global perspective, how and why was the conflict portrayed in the US media? What role did the press play in the creation of diverse national imaginaries towards the countries involved in the dispute, including the United States? The general objective of this thesis is to demonstrate the relationship between the conflict that Chile, Peru and Bolivia experienced over Tacna-Arica and the United States press, which as a result of the dispute built national imaginaries about the aforementioned countries. The specific objectives are three. In the first place, to explore with an interdisciplinary perspective the discussions around the imaginaries developed in philosophy, as well as the main concepts of critical discourse studies. Second, to examine the "local" process of construction of the Chilean Nation-State in Tacna and Arica, paying attention to five border dynamics: the establishment of the Chilean administration; the action of immigrant business groups; health and sanitation; the religion; and, finally, nationalist violence. Third, to know how the American press represented the beginning of the Pacific War and its stage when Chile invaded Tacna and Arica. In the same way, demonstrate the evolution of the journalistic discourse towards this region during the last decade of the problem. The hypothesis suggests that the structuring of political-social relations in the local space of Tacna and Arica had little repercussion in the US press, unlike that produced by international relations between Chile, Peru, Bolivia and the United States -in a space global - to resolve the dispute. The most significant consequence of this difference, in the analyzed newspapers, is the construction of national imaginaries towards these countries and the recognition of the border as a risk zone for America.