[ca] Aquesta tesis estudia les polítiques d'autonomia escolar amb rendiment de comptes (SAWA, pel seu acrònim en anglès), com un model de reforma global, traduït i re-contextualitzat en un context sub-nacional. En concret, s'analitza la 'instrumentació', els impactes i els 'enactments' de les polítiques SAWA a Espanya, amb un enfocament particular sobre el cas de la Comunitat de Madrid. Les polítiques SAWA impulsen un model de reforma educativa a partir de la combinació de majors nivells d'autonomia escolar i descentralització, amb nous instruments d'avaluació i rendiment de comptes (RdC), amb l'objectiu de millorar l'eficàcia i eficiència dels sistemes educatius (Verger et al., 2019; Sahlberg, 2016). Aquest model, emergeix sota els principis de la Nova Gestió Publica (NGP) durant els anys 1980 en el món Anglo-Saxó, malgrat s'ha disseminat, més recentment, en països sense una tradició administrativa gerencial. Aquest és el cas d'Espanya, on el sistema d'avaluació escolar s'ha desenvolupat de manera incipient sota una aproximació burocràtica. Tanmateix, des dels anys 2000, diverses Comunitats Autònomes han adoptat mecanismes de RdC i reformes en l'àmbit de la governança. A Madrid, les polítiques SAWA s'han implementat conjuntament amb esquemes d'elecció escolar en un sistema educatiu de quasi-mercat relativament diversificat, contribuint a consolidar un gir en la governança del sistema, d'acord amb un model post-burocràtic. Adoptant un enfocament multi-escalar, aquesta tesis estudia la 'instrumentació' de la reforma SAWA, no només per assolir un millor coneixement sobre les motivacions, racionalitats i trajectòries de la reforma, sinó també per identificar i analitzar els seus principals impactes i 'enactments'. A nivell macro, s'analitza la selecció i adopció dels instruments de RdC. A nivell meso, s'estudien els principals impactes de les polítiques SAWA sobre les dinàmiques inter-escolars en els mercats educatius locals. Per últim, a nivell micro, s'analitza la interpretació i traducció de les polítiques SAWA en les organitzacions escolars. L'estratègia metodològica segueix l'enfocament de l'estudi de cas, combinant dades, fonts i tècniques de recerca de naturalesa diversa, incloent entrevistes qualitatives amb actors polítics (n=35), anàlisis de documental de normativa educativa (n=12), entrevistes amb actors escolars (n=54) i enquestes amb docents (n=844) i directors (n=179). Els resultats mostren com els models internacionals i els discursos globals han guanyat centralitat en la difusió de les polítiques SAWA. Tanmateix, la seva traducció en contextos locals i nacionals és contingent a diversos factors de naturalesa política, administrativa i cultural. En el cas de Madrid, les reformes SAWA van ser adoptades seguint models de reforma internacionals, però no van assolir una major consolidació degut a obstacles polítics i administratius, sobretot pel que fa a la disseminació pública del resultats de les proves estandarditzades. Tot i així, les proves externes han estat redefinides i s'han mantingut conjuntament amb polítiques d'elecció escolar, generant importants pressions externes i competitives que les escoles adrecen amb diferents lògiques d'acció en un mercat educatiu verticalment segmentat. A nivell intra-escolar, aquesta tesis demostra com 'l'enactment' dels diversos components de les polítiques de RdC difereix entre centres educatius. Quan els actors escolars no creuen en l'adequació i legitimitat dels sistemes de RdC, tendeixen de desvincular les estructures formals de les pràctiques escolars reals associades a l'avaluació externa. Aquesta tesis suggereix algunes implicacions destacades en termes de recerca i implementació política. Els resultats assenyalen que quan les polítiques SAWA s'implementen en sistemes educatius verticalment diferenciats i sota regulacions de lliure elecció escolar, poden contribuir a una intensificació de la segmentació escolar, i per tant, limitar les possibilitats de millora per aquelles escoles en condicions de major vulnerabilitat, debilitant el rol cohesionador i anivellador de l'educació, i reforçant-ne les seves funcions de reproducció social.

[es] Esta tesis estudia las políticas de autonomía escolar con rendimiento de cuentas (SAWA, por su acrónimo en inglés), como un modelo de reforma global re-contextualizado en un contexto sub-nacional. En concreto, se analiza la 'instrumentación', los impactos y los 'enactments' de las políticas SAWA en España, con una atención especial sobre el caso de la Comunidad de Madrid. Las políticas SAWA impulsan un modelo de reforma educativa a partir de la combinación de mayores niveles de autonomía escolar y descentralización, con nuevos instrumentos de evaluación y rendición de cuentas (RdC), con el objetivo de mejorar la eficacia y eficiencia de los sistemas educativos (Verger te al., 2019; Sahlberg, 2016). Este modelo, emerge bajo los principios de la Nueva Gestión Pública (NGP) durante los años 1980 en el mundo Anglo-Sajón. Sin embargo, más recientemente se ha diseminado en países sin una tradición administrativa gerencial. Este es el caso de España, donde el sistema de evaluación escolar se ha desarrollado de manera incipiente con una aproximación burocrática. Sin embargo, desde los años 2000 varias Comunidades Autónomas han adoptado mecanismos de RdC y reformas de la gobernanza escolar. En Madrid, las políticas SAWA se han implementado conjuntamente con esquemas de libre elección en un sistema educativo de cuasi-mercado relativamente diversificado, contribuyendo a consolidar un giro en la gobernanza del sistema, de acuerdo con un modelo post-burocrático. Adoptando un enfoque multi-escalar, esta tesis estudia la 'instrumentación' de la reforma SAWA, no sólo para lograr un mejor entendimiento sobre sus motivaciones, racionalidades y trayectorias, sino también para identificar y analizar sus principales impactos y 'enactments'. A nivel macro, se analiza la selección y adopción de los instrumentos de RdC. A nivel meso, se estudian los principales impactos de las políticas SAWA sobre las dinámicas inter-escolares en los mercados educativos locales. Por último, a nivel micro, se analiza la interpretación y traducción de las políticas SAWA en las organizaciones escolares. La estrategia metodológica sigue el enfoque del estudio de caso, combinando datos y técnicas de investigación de naturaleza diversa, incluyendo entrevistas cualitativas con actores políticos (n=35), análisis de documental de normativa educativa (n=12), entrevistas con actores escolares (n=54) y encuestas con docentes (n=844) y directores (n=179). Los resultados muestran cómo los modelos internacionales y los discursos globales han ganado centralidad en la difusión de las políticas SAWA. Sin embargo, su traducción en contextos locales es contingente a diversos factores de naturaleza política, administrativa y cultural. En Madrid, las reformas SAWA fueron adoptadas siguiendo modelos internacionales, pero no lograron una mayor consolidación debido a obstáculos políticos y administrativos, sobre todo en cuanto a la diseminación pública de los resultados de las pruebas estandarizadas. Aun así, las pruebas externas han sido redefinidas y se han mantenido conjuntamente con políticas de elección escolar, generando importantes presiones externas y competitivas, que las escuelas enfrentan con diferentes lógicas de acción en un mercado educativo verticalmente segmentado. A nivel intra-escolar, esta tesis demuestra como el 'enactment' de los diversos componentes de las políticas de RdC difiere entre centros. Además, cuando los actores escolares no creen en la adecuación y legitimidad de los sistemas de RdC, tienden de desvincular las estructuras formales de las prácticas reales asociadas a la evaluación externa. Esta tesis sugiere importantes implicaciones. Los resultados señalan que cuando las políticas SAWA se implementan en sistemas educativos verticalmente diferenciados y bajo regulaciones de libre elección, pueden contribuir a una intensificación de la segmentación escolar, y por tanto, limitar las posibilidades de mejora para aquellas escuelas en condiciones de mayor vulnerabilidad, debilitando el rol cohesionador y nivelador de la educación, y reforzando sus funciones de reproducción social.