[ca] A l'actualitat una de les fonts energètiques més important és l'energia nuclear.Un problema important al produir aquesta energia és el tractament i gestió de combustible nuclear gastat (CNG), considerat com a residus nuclears, ja que segueix generant tant problemes tècnics, com ambientals i ètics en la societat. Una mesura per gestionar aquests residus nuclears que s'han proposat organitzacions internacionals ha estat l'emmagatzematge geològic profund (AGP). Aquesta mesura s'ha considerat la més viable i segura per aïllar aquests residus.El sistema AGP consisteix a enterrar els residus radioactius a més de 500 metres de profunditat en una formació estable de pedra calcària, coberts d'una multicapa que aïllarà els residus i els seus efectes nocius de l'exterior. Transcorreguts milers d'anys s'espera que el sistema multinivell es vegi degradat / erosionat per les aigües subterrànies. En cas d'alta degradació aquestes aigües podrien passar a través d'esquerdes entre capes i entrar en contacte amb el CNG, el qual en cas de ser dissolt en aquestes aigües podria pujar de nou a la biosfera mitjançant corrents subterranis i contaminar el medi ambient.Dades provinents d'un projecte col·laboratiu amb la comissió europea (DisCo)ens alerten quehi ha elements que en funció de l'alcalinitat del medi la seva cinètica de dissolució s'altera dràsticament. D'entre aquests elements es troba el Molibdè.Aquest projecte té com a objectiu determinar la cinètica de dissolució del Mo en entorns alcalins i hiperalcalins, tenint en compte la influència de les aigües subterrànies (carbonats) en les quals podrien estar presents al AGP. Per poder estudiar la cinètica de dissolució del Mo, el sistema s'ha de trobar en un estat estacionari. Per això s'ha utilitzatun sistema de reactor en continu de capa fina.Després d'estudiar un rang de treball en el qual el sistema es trobi en estat estacionari (0,1-0,5 ml/min), s'ha observat un canvi de tendència a pH 11, a partir de el qual la velocitat de dissolució comença a augmentar considerablement.S'ha obtingut una equació que relaciona la velocitat de dissolució del Mo en funció del pH de la dissolució en condicions oxidants:r(mol·𝑠−1·𝑚−2)=10−9,80(±0,21)·[𝐻+]−0,04(±0,02)(9≤𝑝𝐻≤11)r(mol·𝑠−1·𝑚−2)=10−12,44(±0,15)·[𝐻+]−0,30(±0,01)(11≤𝑝𝐻≤13)El valor 0,3 indica queel mecanisme de dissolució de l'Mo és per complexació superficial(1), específicament per deprotonació superficial. Aquest fenómen augmenta la velocitat de dissolució de Mo, explicant així el canvi de tendència a pH hiperalcalí (pH 11).

[es] En la actualidad una de las fuentes energéticas más importante es la energía nuclear. Unproblema importante alproducir esta energía es el tratamiento y gestión de combustible nuclear gastado (CNG), considerado como residuos nucleares, ya que sigue generando tanto problemas técnicos, como ambientales y éticos en la sociedad. Una medida para gestionar estos residuos nucleares que han propuesto organizaciones internaciones ha sido el almacenamiento geológico profundo (AGP). Esta medida se ha considerado la más viable y segura para aislar estos residuos.El sistema AGP consiste en enterrar los residuos radioactivos amás de 500 metros de profundidad en una formación estable de piedra caliza, cubiertos de una multicapa que aislará los residuos y sus efectos nocivos del exterior. Transcurridos miles de años se espera que el sistema multinivel se vea degradado/ erosionado por las aguas subterráneas. En caso de alta degradación estas aguas podrían pasar a través de grietas entre las capas y entrar en contacto con el CNG, el cual en caso de ser disuelto en estas aguas podría subir de nuevo a la biosfera mediante corrientes subterráneas y contaminar el medioambiente.Datos provenientes de unproyecto colaborativo con la comisión europea (DisCo)nos alertan de que hay elementos que en función de la alcalinidad del medio, su cinética de disolución se altera drásticamente. Entre estos elementos se encuentra el Molibdeno (Mo).Este proyecto tiene como objetivo determinar la cinética de disolución del Mo en entornos alcalinos e hiperalcalinos, teniendo en cuenta la influencia de las aguas subterráneas (carbonatos) que pudieran estar presentes en el AGP. Para poder estudiar la cinética de disolución del Mo, el sistema se debe encontrar en un estado estacionario. Por ellose ha utilizado un sistema de reactor en continuo de capa fina.Después de estudiar un rango de trabajo en el cual el sistema se encuentre en estado estacionario (0,1-0,5 mL/min), se ha observado un cambio de tendencia a pH 11, a partir del cual la velocidad de disolución empieza a aumentar considerablemente. Se ha obtenido una ecuación que relaciona la velocidad de disolución del Mo con el pH de la disolución en condiciones oxidantes:r(mol·𝑠−1·𝑚−2)=10−9,80(±0,21)·[𝐻+]−0,04(±0,02)(9≤𝑝𝐻≤11)r(mol·𝑠−1·𝑚−2)=10−12,44(±0,15)·[𝐻+]−0,30(±0,01)(11≤𝑝𝐻≤13)El valor 0,3 indicaque el mecanismo de disolución del Mo es por complejación superficial(1)específicamente por deprotonación superficial. Este fenómeno aumenta la velocidad de disolución de Mo, explicando así el cambio de tendencia a pH hiperalcalino (pH 11).