[ca] La mediatització ajuda a explicar la relació entre els mitjans i la política. Encara que, és més un concepte que una teoria, els acadèmics l'utilitzen cada vegada més per desempacar la influència que els mitjans tenen a la política i viceversa. El concepte també exposa sobre l'augment de la influència dels mitjans a totes les esferes de la societat. En poques paraules, l'enfocament principal de la investigació de la mediatització és investigar fins a quin punt els mitjans han esdevingut un canal indispensable en termes de comunicació. La investigació acadèmica sobre la mediatització als països desenvolupats occidentals està ben establerta. No obstant això, la investigació empírica sobre el mateix fenomen en el desenvolupament dels països, especialment en el context de les campanyes electorals, és escassa. contra això antecedents, aquest estudi investiga la mediatització a Nigèria, Àfrica Occidental. Empíricament, l'estudi es basa en una anàlisi de contingut quantitatiu de com els diaris va cobrir les eleccions presidencials de 2015 i 2019 a Nigèria. L'objectiu principal és: a) examinar si el periodisme de notícies polítiques està mediatitzat i en quina mesura; (b) si és periodístic l'estil del reportatge va ser principalment descriptiu o interpretatiu; (c) les diferències o similituds de cobertura al Nord i Sud del país; i (d) les diferències o similituds en els dos cicles electorals. En altres paraules, en quina mesura va ser la cobertura de les eleccions impulsada per la lògica dels mitjans en lloc de la lògica política? L'estudi aconsegueix aquest objectiu en estudiar específicament com es presentava el contingut de les notícies a les eleccions en quatre diaris seleccionats, és a dir, THISDAY, Vanguard, Daily Trust i plànol. Les troballes revelen que la mediatització com a fenomen existeix a les eleccions de Nigèria. Les notícies polítiques eren mediatitzades, ja que es guiaven per la lògica mediàtica més que no pas per la política. Els resultats indiquen, a més, evidència clara en suport de la Tercera de Stromback. Fase de Mediatització, atès que es va avançar cap a indicadors de mediatització com la presentació de notícies orientada al joc i la personalització a costa de lògica política. L'estudi confirma la mediatització com a notícia política i la cobertura mostra diferents nivells d'estil descriptiu dels informes en contraposició a estil interpretatiu als dos cicles electorals. Les troballes d'aquest estudi desafien la saviesa convencional que el periodisme de notícies polítiques és principalment interpretatiu. Dades analitzades indica que la cobertura informativa va ser més descriptiva que no pas interpretativa en el cas d'estudi. A més, l'anàlisi de les notícies durant les eleccions suggereix que no hi va haver grans i importants diferències entre les eleccions de 2015 i 2019 i periòdic cobertura al nord i sud del país. Amb base en dades recopilades i analitzades a través de l'anàlisi de contingut, aquest estudi té desenvolupar el concepte de mediatització a la Nigèria contemporània, explorant la grau de mediatització. En conclusió, les troballes empíriques d'aquest estudi suggereixen que la mediatització de la política existeix a Nigèria en diversos graus; apareix en diaris de tot arreu del país al Nord i Sud; i hi ha similituds en la mediatització a les dues eleccions cicles de 2015 i 2019.

[en] Mediatization helps to explain the relationship between media and politics. Although, it is more of a concept rather than a theory, it is employed more and more by scholars to unpack the influence that the media has on politics and vice-versa. The concept also expounds on increasing media influence in all spheres of society. Simply put, the main focus of mediatization research is to investigate the extent to which the media has become an indispensable channel in terms of communication. Scholarly research on mediatization in Western developed countries is well established. However, empirical research on the same phenomenon in developing countries, especially in the context of election campaigns, is scarce. Against this background, this study investigates mediatization in Nigeria, West Africa. Empirically, the study draws on a quantitative content analysis of how newspapers covered the 2015 and 2019 Presidential elections in Nigeria. The main thrust is (a) to examine if and how far political news journalism is mediatized; (b) if journalistic style of reportage was mainly descriptive or interpretive; (c) the differences or similarities of coverage in the North and South of the country; and (d) the differences or similarities in the two election cycles. In other words, to what extent was the election coverage driven by media logic rather than political logic? The study achieves this objective by specifically studying how news content was presented in the elections in four selected newspapers namely THISDAY, Vanguard, Daily Trust and Blueprint. Mediatization was probed using quantitative content analysis research design, drawing from a library research to mine data from the four Nigerian daily newspapers, comprising of back copy issues of the selected newspapers two weeks prior to the commencement of the elections. The unit of analysis was the full thematic news stories, the most widely used methodology and approach on news content. The selection criteria were that news stories must make reference to the candidates, political parties and party leaders. The papers sampled covered two weeks prior to the 2015 Presidential Election (14th to 27th March 2015 and the 2019 Presidential Election (9 to 16 Feb) Findings reveal that mediatization as a phenomenon exists in Nigerian elections. Political news was mediatized, as it was guided by media logic rather than political logic. The results further indicate clear evidence in support of Stromback's Third Phase of Mediatization, given that there was a move towards mediatization indicators such as game-oriented news presentation, and personalization at the expense of political logic. The study confirms the situational nature of mediatization as the political news coverage shows different levels of descriptive style of reporting as opposed to interpretive style in the two election cycles. Findings from this study challenge the conventional wisdom that political news journalism is mainly interpretive. Data analyzed indicates that news coverage was more descriptive than interpretive in the case study. Furthermore, analysis of news during the elections suggests that there were no major and important differences between the elections of 2015 and 2019 and newspaper coverage in the Northern and Southern parts of the country. Based on data of collected and analyzed through content analysis, this study has developed the mediatization concept in contemporary Nigeria, by exploring the degree of mediatization. In conclusion, empirical findings from this study suggest that mediatization of politics exists in Nigeria in varying degrees; it occurs in newspapers in all parts of the country in the North and South; and there are similarities in mediatization in the two election cycles of 2015 and 2019.