[ca] Aquesta tesi estudia l'illa de Kulangsu, a Xiamen (Fujian, Xina), des de finals del segle XVII fins a principis del segle XX. Hi ha estudis importants sobre la seva etapa com a concessió internacional al segle XX, però nosaltres ampliem temes i cronologia. A partir de documentació arxivística molt plural, amb fonts inèdites civils o eclesiàstiques, a arxius occidentals i xinesos, la nostra tesi s'estructura en quatre apartats. La trajectòria històrica de Kulangsu i el seu territori per establir unes condicions singulars de partida i que es mantingueren al llarg del període; una anàlisi de l'evolució social i econòmica, tot incidint en els intercanvis a nivell transimperial entre Àsia i el món; la societat de la illa com a cruïlla de cultures i credos durant els segles XVII a XX; i, finalment, un estudi sobre la incidència de les guerres de l'Opi, les relacions internacionals i les tensions de començaments de l'època contemporània a Kulangsu. Al llarg de la tesi s' observa la formació d' una comunitat diversa culturalment, fruit d' un procés prolongat i complex d'interaccions, amb uns trets econòmics, socials i religiosos particulars, en comparació amb la propera Xiamen. Per això, en aquest treball se singularitza la identitat de Kulangsu, exposant les claus per comprendre com l'illa va atreure l'interès de les noves potències occidentals i com es va convertir en un espai comunitari global i alhora vinculat a les dinàmiques xineses. Kulangsu va ser un llindar destacat en la comunicació entre la Xina i la resta del planeta. Analitzem l'entorn social del sud de Fujian, des de la dinastia Qing, per fer llum sobre les forces socioeconòmiques que van permetre l'auge del comerç i el manteniment d'una tradició nàutica al llarg dels segles. Revisem també l'establiment de les xarxes marítimes de la primera globalització que van connectar Xiamen amb els territoris europeus i les colònies asiàtiques o americanes. Amb això reevaluem el paper específic de Kulangsu en un marc tan canviant i impactant, alhora que aprofundim en les trobades culturals i religioses que es van donar a l'àrea. Al final del treball, com a conclusions de la nostra investigació, mostrem com l'impacte de les forces continentals xineses i transoceàniques a les transformacions socials de la localitat va ser un factor de transformació immediata i de llarg abast. A més d'altres temes com el sistema de comerç, el paper dels intermediaris, el problema amb els culins o les activitats religioses, que ofereixen una perspectiva del moviment de persones, béns i idees a Kulangsu, que ens permeten prendre-la com a referència de fenòmens d'integració multicultural global experimentats en enclavaments semblants per a futurs estudis d'història local.

[en] This thesis is focused on Kulangsu Island in Xiamen (Fujian, China) from the end of the 17th century to the start of the 20th century. While previous studies were centred on its period as an international concession in the 20th century, we hereby further investigate from an extended magnitude of topics and chronology. Based on a comprehensive range of archival documentation, together with unpublished civil and ecclesiastical sources in Western and Chinese archives, our thesis will be structured in four sections: to follow the historical trajectory of Kulangsu and its territory in order to characterize the unique initiative factors retained throughout the period; to analyse the social and economic development, with an emphasis on the crosstalk among empires from Asia and the world; to consider the island as a melting pot of cultures and religions during the 17th to 20th centuries; lastly, to look into the impacts of the Opium Wars, international relations and the tensions of the early contemporary period on Kulangsu. Throughout the thesis, we have noticed the formation of a culturally diverse community in Kulangsu, owing to a series of long-term complex interactions, particularly distinct in economic, social and religious features compared to nearby Xiamen. Therefore, this study will highlight Kulangsu, and elaborate the crucial points to understand how the island drew the attention of the new Western powers and how it grew into a global community space meanwhile still connected to Chinese dynamics. Kulangsu represented as a prominent channel for communication between China and the rest of the world. We critically analysed the social environment of southern Fujian, from the Qing dynasty onwards, to shed light on the social and economic driving forces that enabled the rise of trade and the maintenance of a nautical tradition over the centuries. We also review the establishment of the maritime networks of early globalisation that connected Xiamen with European territories and Asian or American colonies. Combining all aspects, we re-evaluate the specific role of Kulangsu in such a changing and influencing framework and delve into emerging encounters of the cultural and religious in the area. In the last section as conclusions of our research, we demonstrate how the Chinese and transoceanic continental forces have effect on the social transformations of the local community in an immediate and far-reaching way. As for other themes like the trade system, the role of intermediaries, the coolie affair, and religious activities, we present a perspective on the flow of people, goods and ideas in Kulangsu, which could be referred to in future studies of local history regarding global multicultural integration phenomena experienced in similar historical enclaves.