[ca] Després d'haver superat la pitjor fase de la pandèmia de COVID-19 (malaltia contagiosa causada per el coronavirus SARS-CoV-2), immersos en una crisis sanitària i socioeconòmica sense precedents, la presencia de models en diferents mitjans de comunicació ha sigut i segueix sent recurrent i important. Ens presenten gràfiques, taules amb xifres i percentatges, dibuixos de corbes i textos sobre la seva forma, ens expliquen la existència de diferents tipus de models i paràmetres epidemiològics i intenten predir el futur de la pandèmia. Una epidèmia o l'aparició generalitzada d'una malaltia infecciosa en un moment determinat és un procés dinàmic i, per tant, susceptible de ser modelitzat o representat mitjançant estratègies o perspectives directes. L'objectiu final d'aquest treball és elaborar un model computacional basat en agents, o basat en l'individu, que permeti abordar l'estudi d'aquesta epidèmia representant de forma aproximada una població amb individus infectats, per ajudar en la comprensió de les evoluciones temporals d'un conjunt de variables lligades a les dinàmiques observades, i facilitar l'assaig de diferents estratègies d'actuació per al seu control. S'ha elaborat una breu introducció sobre l'historia de la epidemiologia, algunes de les malalties infeccioses més famoses de l'historia, els seus efectes sobre les societats humanes i els avanços de la medicina moderna, amb la finalitat de comparar amb aspectes específics de la COVID-19. S'han introduït algunes idees sobre diferents perspectives de modelització, i s'han presentat alguns dels models utilitzats recentment en l'àmbit de l'epidemiologia, especialment aquells relacionats amb l'estudi de la COVID-19. S'ha dissenyat un model basat en l'individu per representar la propagació de la COVID-19 i s'ha implementat en l'entorn de programació NetLogo, obtenint un simulador que és una bona eina de per avançar en la comprensió de la dinàmica de la epidèmia, valorar estratègies de control i assajar diferents escenaris de simulació. Els experiments virtuals realitzats amb el simulador (calibrat per representar de forma aproximada el poble de l'Arboç) mostren resultats compatibles amb la realitat observada, i han permès valorar diferents efectes a nivell poblacional de les estratègies de control dissenyades i aplicades sobre els individus que la configuren. Es preveu que el simulador desenvolupat tingui un valor pedagògic en ser utilitzat en l'àmbit acadèmic per la divulgació del funcionament d'una epidèmia i el seu possible control, i pugui ser un precursor d'un model útil en l'àmbit de la investigació epidemiològica de la COVID-19.

[es] Tras haber superado la peor fase de la pandemia de COVID-19 (enfermedad contagiosa causada por el coronavirus SARS-CoV-2), e inmersos en una crisis sanitaria y socioeconómica sin precedentes, la presencia de modelos en los diferentes medios de comunicación fue, y es, recurrente e importante. Nos presentan gráficos, tablas de cifras y porcentajes, nos dibujan curvas y nos hablan de la forma de estas curvas, y nos explican la existencia y desarrollo de diferentes tipos de modelos para hacer estimaciones de parámetros epidemiológicos y predicciones futuras. Una epidemia o la aparición generalizada de una enfermedad infecciosa en una comunidad en un momento determinado es un proceso dinámico y, por tanto, susceptible de ser modelizado o representado mediante estrategias o perspectivas diversas. El objetivo final de este trabajo es elaborar un modelo computacional basado en agentes, o basado en el individuo, que permita abordar el estudio de esta epidemia representando de forma aproximada una población con individuos infectados, para ayudar en la comprensión de las evoluciones temporales de un conjunto de variables ligadas a las dinámicas observadas, y facilitar el ensayo de diferentes estrategias de actuación para su control. Se ha elaborado una breve introducción sobre la historia de la epidemiología, algunas de las enfermedades infecciosas más famosas de la historia, sus efectos sobre las sociedades humanas y los avances de la medicina moderna, con el fin de comparar con aspectos específicos de la COVID-19. Se han introducido algunas ideas sobre distintas perspectivas de modelización, y se han presentado algunos de los modelos utilizados recientemente en el ámbito de la epidemiología, especialmente aquellos que conciernen al estudio de la COVID-19. Se ha diseñado un modelo basado en el individuo para representar la propagación de la COVID-19 y se ha implementado en el entorno de programación NetLogo, obteniendo un simulador que es una buena herramienta para avanzar en la comprensión de la dinámica de la epidemia, valorar estrategias de control, y ensayar distintos escenarios de simulación. Los experimentos virtuales realizados con el simulador (calibrado para representar de forma aproximada el pueblo de l'Arboç) muestran resultados compatibles con la realidad observada, y han permitido valorar distintos efectos a nivel de población de las estrategias de control diseñadas y aplicadas sobre los individuos que la configuran. El simulador construido se prevé tenga un valor pedagógico en ser utilizado en el ámbito académico para la divulgación del funcionamiento de una epidemia y su posible control, y pueda ser un precursor de un modelo útil en el ámbito de la investigación epidemiológica de la COVID-19.