[ca] Un dels principals reptes de la investigació educativa actual és comprendre el veritable impacte que els discursos innovadors (sobre metodologies actives, aprenentatge competencial, TIC, etc.) estan generant en els processos d'ensenyament i aprenentatge. Assumint aquesta premissa, el treball que aquí es presenta va prendre com a cas d'estudi les classes de Geografia i Història en Educació Secundària d'un dels autors. Aquestes van ser concebudes com un dispositiu on els pensaments, accions i intencions dels participants de la investigació, el docent-investigador i el seu alumnat, eren condicionats per un conjunt de significats procedents de quatre camps discursius diferents: el marc normatiu, el centre educatiu privat, el Departament de Ciències Socials i les pròpies classes de Geografia i Història. Amb el suport dels mètodes de l'autoetnografia i l'anàlisi crítica del discurs, els dotze textos que conformen el corpus utilitzat van ser sotmesos a un procediment analític articulat en quatre fases: preanàlisi, anàlisi lexicomètrica, de contingut i lingüística. Els resultats obtinguts van permetre confirmar empíricament la bretxa entre discursos innovadors i realitats escolars ja assenyalada per alguns autors, si bé van revelar l'existència de múltiples dificultats i problemes inadvertits fins al moment. Davant una literatura excessivament indulgent amb els nous discursos educatius, les conclusions obtingudes coincideixen que, en contextos com el corresponent a aquest estudi, la innovació educativa està sent concebuda i practicada en clau mercantilista, com una moda, representant un símptoma més del model educatiu neoliberal.

[en] One of the main challenges in current educational research is to understand the true impact that innovative discourses (on active methodologies, competency-based learning, ICT, etc.) are having on teaching and learning processes. From this point, the work presented here took as a case study the Geography and History classes in Secondary Education taught by one of the authors. These were conceived as a dispositif where the thoughts, actions, and intentions of the research participants, the teacher-researcher and their students, were conditioned by a set of meanings derived from four different discursive fields: the normative framework, the private educational institution, the Department of Social Sciences, and the Geography and History classes themselves. Drawing on autoethnography and critical discourse analysis methods, the twelve constituent texts of the corpus used underwent an analytical procedure articulated in four phases: pre-analysis, lexicometric analysis, content analysis, and linguistic analysis. The results obtained empirically confirmed the gap between innovative discourses and school realities as previously noted by some authors, although they revealed the existence of multiple difficulties and problems unnoticed until now. Contrary to a literature overly indulgent with new educational discourses, the conclusions drawn coincide in that, in contexts such as the one relevant to this study, educational innovation is being conceived and practiced in a mercantilist key, as a trend, representing yet another symptom of the neoliberal educational model.