BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] El propòsit d'aquest treball és analitzar la configuració de l'espai urbà en El aire (1992), de Sergio Chejfec, novel·la que composa la forma d'una ciutat futura mitjançant un imaginari de les ruïnes. Considerem que la multiplicació de signes ostensibles de deterioració en la ficció es produeix tant per la referència a la ciutat empírica com pel diàleg amb les tesis d'Ezequiel Martínez Estrada. Sostenim que és a través de la forma conjectural de la novel·la com s'estableix la relació entre la literatura i el domini extraliterari. En síntesi, la ficció es constitueix en l'espai privilegiat on desplegar una sèrie d'hipòtesi sobre allò que Chejfec denomina el "significado del mundo social".

[en] The aim of this paper is to analyze the configuration of urban space in El aire (1992), by Sergio Chejfec, a novel that composes the form of a future city through an imaginary of the ruins. We consider that the multiplication of ostensible signs of deterioration in fiction is produced both by the reference to the empirical city and by the dialogue with the theses of Ezequiel Martínez Estrada. We maintain that it is through the conjectural form of the novel that the relationship between literature and the extraliterary domain is established. In short, the novel is considered a privileged space to display a series of hypotheses about what Chejfec calls the "meaning of the social world".
[ca] Aquest article examina les estratègies polítiques del partit proimperial de Brescia a la primera meitat del segle XVI. El propòsit d'aquesta contribució és mostrar com a l'interior de la República de Venècia es formaren, a esquena de les contínues declaracions de lleialtat a la Sereníssima, veus de protesta en contra de la sobirania de Sant Marc. Es presta una particular atenció al cas d'un jurista de Brescia, Cornelio Bonini, que el 1547 —quan el governador de Milà Ferrante Gonzaga, sense èxit, va proposar l'annexió de la Llombardia veneciana a l'imperi de Carles V— organitzà una conspiració contra Venècia. Aquest fet fou la culminació dels intents de sedició contra la Sereníssima dins de les ciutats de la Llombardia, i rere seu va anar disminuint la força del partit proimperial.

[en] This article examines the political strategies of the pro-imperial party in Brescia in the first half of the 16th century. The purpose is to show how, in the face of continuous declarations of loyalty to the Serenissima, voices of remonstrance against the sovereignty of Saint Mark were formed in the Republic of Venice. Special attention is paid to the case of a local jurist, named Cornelio Bonini, who in 1547 —when the governor of Milan, Ferrante Gonzaga, unsuccessfully proposed the annexation of Venetian Lombardy to the Empire of Charles V— organized a conspiracy against the Serenissima. This event is the culmination of attempts to sedition against Venice in the cities of Lombardy, where the strength of the pro-imperial party was weakening.
[ca] L'article analitzarà la repressió de la mendicitat i la immigració a la Barcelona de la immediata postguerra.També centrarà part del seu argument en el tracte atorgat pel règim franquista als refugiats republicans acollits a la ciutat durant la guerra. Fi- nalment, dedicarà part de la seva atenció als retornats republicans de França durant els primers mesos de la postguerra, ja que la capital catalana va actuar com a centre de classificació i distribuïdor d'aquests. Indigents, immigrants, refugiats i retornats van ser conceptualitzats pel règim com un problema similar (beneficència i ordre públic), de manera que van rebre un tracte igualment similar. La màxima expressió d'aquest fet va ser la funcionalitat atorgada als principals centres de classificació i repatriació existents a Barcelona durant les primeres etapes de la dictadura.

[en] The article focusses on the analysis of the repression and immigration in Barce- lona during the Spanish post-war period. It also studies the treatment granted by the Francoist regime to the republican refugees in the city during the Civil War. Finally, it will be devoted to the situation of republican returnees from France in the first post-war months when Barcelona was a classification and distribution center. Beggars, migrants, refugees and returnees were considered by the regime as part of the same problem, so all of them received a similar treatment.
[ca] La pau oculta: propaganda, informació i política entorn de Westfalia La participació espanyola en les complexes negociacions de la Pau de Westfalia s'aborda en aquest article des de la perspectiva del sistema de govern de la Monarquia, els seus aparells interns d'informació, comunicació, discussió i decisió, les seves xarxes diplomàtiques i els problemes concrets als que va haver d'enfrontar-se. En aquest sentit, es mostra la importància que va tenir l'actuació dels polítics i diplomàtics espanyols. Hi havia proble mes que avui ens semblen secundaris, com la situació de la catòlica Irlanda o la possible amenaça de l'Imperi Turc. Però mentre s'apuntava una relativa "desconfessionalització" de la política exterior espanyola, es confirmava sota fonaments diferents l'aliança amb Viena i s'acceptava amb realisme la nova posició internacional de la dinastia.

[en] The hidden peace: Propaganda, Information and Politics around Spanish participation in the complex negotiations of the Peace of Westphalia is dealed with from the perspective of government system of the Monarchy, its inner systems of information, communication, discussion and decision, its diplomatic circles and the specific problems the Monarchy had to face up. In this respect the article shows how significant was the performance of the Spanish politicians and diplomats. We think today that problems such as the position of the Catholic Ireland or the potential threat of the Turkish Empire, were secondary, but then, when a relative undenominationalism (unconfessionalism) of Spain foreign politics was becoming evident, the alliance with Vienna was confirming on different bases and the dynasty accepted realistically its new international situation.
[ca] Hi ha un consens generalitzat entre els historiadors que l'adveniment de la democràcia grega va sorgir a partir de la transformació de les pràctiques i l'espai plebiscitaris del període arcaic en una configuració més estable i lògic-jurídica de l'ofici i de la llei que es materialitza a l'Atenes clàssica. Aquestes dinàmiques assembleàries constitueixen un dels pilars fonamentals de la narrativa homèrica, la qual cosa ha suggerit que la Ilíada i l'Odissea expressen la mentalitat igualitària i protodemocràtica grega. Tanmateix, s'ha sostingut que el poble exerceix una ingerència política limitada, ja que només condiciona de manera exígua o, com a màxim, serveix com un òrgan consultiu. Aquest article analitza l'abordatge filosòfico-polític dels problemes plantejats en els poemes homèrics al voltant d'una concepció democràtica de l'exercici sobirà. Es pretén mostrar la proposta i posicionament de l'èpica homèrica en relació amb el poder democràtic, no tant des d'una perspectiva ideològica, sinó més aviat amb una mirada problematitzadora. Això és: es pot observar en els poemes un intent de reflexió filosòfico-política per part del poeta sobre la rellevància, els abasts, els límits i les tensions que presenten les pràctiques polítiques i socials que poden denominar-se "democràtiques".

[en] There is a consensus among historians that the advent of Greek democracy came about through the transformation of the plebiscitary practices and space of the archaic period into a more stable and logic-legal configuration of office and law that takes place in classical Athens. These assembly dynamics constitute one of the fundamental pillars of the Homeric narrative, which has suggested that the Iliad and the Odyssey express the Greek egalitarian and proto-democratic mentality. However, it has been argued that the people have diminished political interference as they only condition it to a small extent or, at most, serve as a consultative body. This article analyses the philosophical-political approach to the problems presented in the Homeric poems in terms of a democratic conception of the exercise of sovereignty. The aim is to show the Homeric epic's approach to and positioning of democratic power not so much from an ideological perspective but rather from a problematizing gaze. That is to say, we can see in the poems an attempt at philosophical-political reflection by the poet on the relevance, scope, limits, and tensions presented by political and social practices that can be called "democratic".
[ca] L'aprenentatge servei es considera una metodologia activa participativa que té com a objectiu enriquir l'aprenentatge juntament amb la comunitat, promovent els valors cívics, la participació i la responsabilitat ciutadana. Aquest article té com a propòsit analitzar les percepcions que emergeixen respecte a l'aprenentatge servei en 19 estudiants pertanyents a les carreres d'Educació Parvulària i Pedagogia en Educació Bàsica d'una universitat ubicada al nord de Xile. El camp d'acció del projecte executat se situa en el treball amb nens institucionalitzats en una de les residències de l'exServei Nacional de Menors (SENAME, CHILE) durant 6 mesos i en el marc de la pràctica docent. S'ha fet un estudi exploratori i s'ha subministrat un qüestionari d'autoinforme. Pel que fa a les competències, capacitats i habilitats desenvolupades, es perceben amb alt valor els comportaments professionals ètics que emergeixen de l'experiència. Paral·lelament, els resultats destaquen l'alt valor que els estudiants atorguen a la formació de competències de caràcter civicosocial i els principis ètics de la professió per a la qual s'estan preparant i que són atribuïts al compromís social de la universitat.

[en] Service-learning is considered an active participatory methodology whose objective is to enrich learning jointly with the community, promoting civic values, participation, and civic responsibility. This article aims to analyze the perceptions that emerge regarding service learning in 19 students belonging to the careers of Kindergarten Education and Basic Education Pedagogy of a university located in the north of Chile. The field of action of the executed project is located in the children institutionalized in one of the residences of the former National Service for Minors (SENAME, CHILE) for 6 months and within the framework of the teaching practice. An exploratory study is carried out, and a self-report questionnaire is provided. Regarding the competences, capabilities, and skills developed, the ethical professional conducts that emerge from the experience are perceived with high value. Alongside, the results highlight the extraordinary value given by students to the formation of civic-social competencies and the ethical principles of the profession for which they are preparing and attributed to the university's social commitment.
[ca] El Tribunal Suprem espanyol aborda un cas de gestació per substitució en el qual, una vegada nascut el nen en un país estranger, es reclama judicialment la filiació materna a Espanya per a la dona comitent o mare d'intenció, amb la qual no té vincle jurídic, amb base en la possessió d'estat. En l'assumpte que resol la STS de 31 de març de 2022, la via triada per la part demandant no és el reconeixement de la filiació ja establerta per les autoritats estrangeres on ha tingut lloc el naixement, sinó la reclamació judicial de la maternitat, manifestada per la possessió d'estat, en interès del menor. Això obliga a analitzar si la possessió d'estat és un mecanisme de determinació de la filiació, i si l'interès del menor ha de portar ineludiblement a atribuir la maternitat legal a la dona que exerceix el rol de mare, fins i tot mancant de vincle genètic. La STS inclou altres afirmacions sobre l'ordre públic i la vulneració de drets fonamentals que, fins i tot sent importants perquè revelen la posició del més alt tribunal, no són rellevants per a resoldre el cas plantejat.

[en] The Spanish Supreme Court deals with a case of surrogacy in which, once the child is born in a foreign country, the maternal filiation in Spain is judicially claimed for the intended mother absent any genetic link based on the possession of status. In the case resolved by the Spanish Supreme Court of March 31, 2022, the legal path chosen by the claimant is not the recognition of filiation as established by the foreign authorities where the birth has taken place, but the judicial claim of maternity, manifested by the possession of status, in the child's best interest. This makes it necessary to analyse whether the appearance of filiation is a mechanism for determining filiation, and whether the child's best interest must inevitably lead to attributing legal maternity to the woman who plays the role of mother, even without a genetic link. The Spanish Supreme Court also refers to public order and how surrogacy violates fundamental rights, arguments which, although important because they reveal the position of the highest court, are not relevant in this particular case.
[ca] Jordi Benito va realitzar del 13 de juny del 1979 a la Fundació Joan Miró de Barcelona un conjunt d'accions que va reagrupar sota el nom de Sessions de Treball Performance. TRASA V=BPLWP 78 79. L'intens contingut violent d'aquestes performances ha estat apuntat anteriorment en relació amb estratègies rituals. Tanmateix, el present article, després d'una consulta exhaustiva de l'arxiu de l'artista —dipositat al Museu d'Art Contemporani de Barcelona per part del Museu de Granollers el 2015—, i de l'ús d'una metodologia interdisciplinària que fa dialogar les teories de l'abjecció amb les de la performance i certes aproximacions de l'Antropologia religiosa d'arrel sociològica, persegueix reclamar els continguts polítics d'aquesta obra. D'aquesta manera, es pretén demostrar com les Sessions de Treball s'alcen com un document excepcional per a la visibilització i corporització del record i de la persistència de la violència en el context de la transició democràtica espanyola. L'obra de Benito d'aquest període permetrà, per això, confrontar tots aquells discursos que van apostar per una transició molt més amnèsica o celebratòria.

[en] Jordi Benito carried out a series of actions from June 13 to 15, 1979 at the Joan Miró Foundation in Barcelona, ​​which he regrouped under the name Sessions de Treball Performance. TRASA V = BPLWP 78 79. The intense violent content of these performances has been pointed out previously in relation to ritual strategies. However, this article, after an exhaustive consultation of the artist's archive, -deposit in the Museum of Contemporary Art of Barcelona by the Museum of Granollers in 2015-, and the use of an interdisciplinary methodology that links the theories of abjection with those of performance and certain approaches of religious anthropology of sociological roots, seeks to claim the political content of this work. In this way, it is intended to demonstrate how the Sessions de Treball stand as an exceptional document for the visibility and embodiment of memory and the persistence of violence in the context of the Spanish democratic transition. The work of Benito of this period will allow, therefore, to confront all those discourses that were installed on a much more amnesiac or celebratory transition.
[ca] L'Institut Nacional d'Indústria (INI) es va fundar com un instrument per al control estatal de l'economia, en un context d'autarquia propi dels primers anys del règim de Franco. La seva filosofia i les seves actuacions van ser similars a les d'altres polítiques econòmiques de l'època, tant d'Europa com dels Estats Units. Entre les empreses dependents d'aquest hòlding es va crear l'Empresa Nacional d'Òptica (ENOSA), l'any 1950, amb la participació d'institucions militars i científiques. L'empresa tenia com a objectiu fabricar lents i instruments de precisió per a l'exèrcit usant tecnologia nacional. Tanmateix, no va aconseguir reduir la dependència de les importacions, sobretot d'Alemanya. Després de moltes dificultats, va ser reestructurada el 1961 i la producció es va diversificar cap a l'elaboració de materials didàctics. Aquest article aborda la història d'ENOSA com un estudi de cas sobre el fracàs del model d'industrialització autàrquica i la reconversió que les empreses de l'INI van haver d'afrontar en el context de les noves condicions socioeconòmiques del desarrollismo. Com a conclusió, podem avançar que es va tractar d'un experiment fracassat de crear una empresa tecnològica nacional, la qual, això no obstant, va arribar a assolir una interessant projecció en el camp de la innovació educativa.

[en] The National Industrial Institute (INI) was founded as an instrument for State control of the economy in a context of autarky typical of the early years of Franco's regime. Its corporate philosophy and actions were similar to other economic policies of that time, both in Europe and in the United States. Among the enterprises linked to this holding, the National Company of Optics (ENOSA) was created in 1950 with the participation of military and scientific institutions. The company aimed to manufacture lenses and precision instruments for the Army using domestic technology. However, it failed to reduce its dependence on imports, particularly from Germany. After many difficulties, it was restructured in 1961, and its production diversified towards the fabrication of teaching materials. We have addressed the history of ENOSA as a case study on the failure of the autarkic industrialization model and the reorganization that the INI companies had to tackle in response to the new socio-economic conditions of developmentalism. In conclusion, we can say that ENOSA was a failed experiment in creating a national technology company. However, it did eventually achieve notable projection in the field of educational innovation
[ca] A l'Empordà, durant el segle XVIII, el conreu de l'arròs arriba a la seva màxima extensió. El conreu genera un seguit de conflictes derivats dels drets de propietat sobre les terres arrosseres i també sobre els drets de l'aigua de reg. Els elevats beneficis que comportava el conreu de l'arròs van generar una conflictivitat que va acabar amb la prohibició del conreu. Els beneficis eren per als detentors dels drets de propietat de la terra (sovint senyors útils no residents a la zona), però també per als senyors de molins i per als senyors de l'aigua, que la cedien en establiment emfitèutic. Els "senyors de l'aigua", per les feines de canalització de recs i sèquies, eren compensats amb el pagament d'un dret sobre la superfície conreada d'arròs o sobre la collita, que es coneixia amb el nom de dret de l'aigua.

[en] During the eighteenth century, rice farming in the Empordà region reached its maximum extent. Farming generated a series of conflicts derived from property rights over ricefields and also from rights over irrigation water. The high profits gained from rice farming generated conflicts that brought about the prohibiton of its cultivation. Profits went to holders of land property rights (usually lords not residing in the area), but also to mill owners and water owners, who ceded water by emphyteutic lease. 'Water lords' received a payment for rights over areas sown with rice or for rights to the harvest in compensation for irrigation work on canals and ditches. This was known as the water right.
[ca] A pesar de l'ocupació militar, els austriacistes que van romandre a Barcelona després de la fi de la Guerra de Successió van desplegar una intensa activitat subversiva en contra del règim borbònic, entre la qual destaca la difusió clandestina del pamflet titulat Lealtad Cathalana. Aquest article planteja la tesi que aquell escrit propagandístic va ser publicat per l'impressor Rafael Figueró amb posterioritat a l'11 de setembre de 1714 i que el seu autor fou un frare caputxí que s'havia refugiat a Cardona en els darrers moments del setge de Barcelona.

[en] Despite military occupation, the Austriacists that remained in Barcelona in the aftermath of the Spanish War of Succession deployed intense subversive activity against the Bourbon regime, among which the clandestine circulation of the pamphlet entitled Lealtad Cathalana stands out. This work posits the thesis that this propagandistic paper was published by the printer Rafael Figueró after the 11 September 1714, and that its author was a Capuchin friar who took refuge in Cardona in the last days of the siege of Barcelona.
[ca] El monacat cartoixà d'Escaladei —Scala Dei, Priorat— a la Corona d'Aragó ha estat força estudiat en els camps de l'acció i la influència de l'orde, però no prou pel que fa al règim senyorial establert fora de llurs límits geogràfics, sobretot a través de l'emfiteusi. En l'article, l'autor destria i analitza cinc punts clau de les relacions establertes entre l'institut religiós i els pobles de Catalunya, amb l'exemple de la vila de Riudoms, al Camp de Tarragona: 1) senyoria i patrimoni; 2) comerç i indústria; 3) llengua i onomàstica; 4) art, cultura i coneixement i 5) religiositat i pertinença a l'orde monacal.

[en] Relations between the Escaladei monastery and the Camp de Tarragona in the Modern Era. Riudoms as an exampleThe Carthusian monasticism of Escaladei – Scala Dei, Priory – in the Crown of Aragon has been widely studied in the fields of action and influence of the order, but hardly in relation to the seigneurial regime established outside its geographical limits, especially through emphyteusis. In the article, the author distinguishes and analyzes five key points of the relationships established between the religious institution and the people of Catalonia, using the example of the Tarragona town of Riudoms: 1) lordship and heritage; 2) commerce and industry; 3) language and onomastics; 4) art, culture and knowledge; and 5) religiosity and belonging to the monastic order.
[ca] Els autors revisen la seva relació amb el fet històric que, 50 anys enrere, va marcar les seves vides degut al canvi radical de la situació política a Portugal. La fi de la dictadura sincronitza el país amb el ritme dels temps, obrint la porta a les llibertats, la superació de les idees colonialistes i els drets de les dones i de les minories. Les noves generacions fan una revisió de la consciència històrica rebuda a través de testimonis indirectes o experiències de la primera infància a causa dels canvis en la vida familiar, mentre des d'Espanya es rememora l'alegria compartida en l'entorn universitari per la llibertat que s'estava conquistant al país veí.

[en] The authors analyse their relationship with the historical event that, 50 years ago, marked their lives with a radical change in the political situation in Portugal. The end of the dictatorship synchronised the country with the rhythm of the times, opening the door to freedoms, the overcoming of colonialist ideas and the rights of women and minorities. The new generations are revisiting their historical awareness, gleaned from indirect witnesses or early childhood experiences of the changes in their family life, while from Spain the joy of freedom won in the neighbouring country is remembered.