BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Les persones amb diversitat funcional psíquica, i especialment les dones, es veuen afectades per la desocupació, fruit d'aquesta de discapacitat, que actua com el principal element limitador de la integració plena en la societat. Els CEE, es constitueixen com les més importants eines d'ocupació amb suport d'integració sociolaboral, de les persones amb discapacitat. De la mateixa manera, quan aquest tipus de centres a més se situen en àmbits rurals com és el cas de Macana Fish, que ha fixat la seua seu en Sarrión (situat a la província de Terol, colpejada per la despoblació), contribueixen al desenvolupament rural de la zona. Els estereotips de gènere es transmeten i són acceptats per la nostra societat de manera que condicionen els comportaments i rols. Quan aquests estereotips de gènere afecten les persones amb discapacitat psíquica, s'aprecia que és un col·lectiu que té una major vulnerabilitat, raó per la qual requereix d'una protecció especial. En analitzar els estereotips de gènere en l'àmbit laboral, en concret, dins del CEE Macana Fish, s'evidencia la seua presència, d'una forma imperceptible i inconscient, on la majoria del personal, malgrat la seua existència, no té constància d'ells.

[es] Las personas con diversidad funcional psíquica, y en especial las mujeres, se ven afectadas por el desempleo, fruto de dicha de discapacidad, que actúa como el principal elemento limitador de la integración plena en la sociedad. Los CEE, se constituyen como las más importantes herramientas de empleo con apoyo de integración sociolaboral, de las personas con discapacidad. Del mismo modo, cuando este tipo de centros además se ubican en ámbitos rurales como es el caso de Macana Fish, que ha fijado su sede en Sarrión (situado en la provincia de Teruel, golpeada por la despoblación), contribuyen al desarrollo rural de la zona. Los estereotipos de género se transmiten y son aceptados por nuestra sociedad de forma que condicionan los comportamientos y roles. Cuando estos estereotipos de género afectan a las personas con discapacidad psíquica, se aprecia que es un colectivo que tiene una mayor vulnerabilidad, razón por la cual requiere de una protección especial. Al analizar los estereotipos de género en el ámbito laboral, en concreto, dentro del CEE Macana Fish, se evidencia su presencia, de una forma imperceptible e inconsciente, donde la mayoría del personal, pese a su existencia, no tiene constancia.
[ca] Aquest treball aborda la problemàtica de la territorialitat costaner-fluvial en el delta mitjà del riu Paraná. A partir de les afectacions i les problemàtiques derivades de la situació de la baixant extraordinària, produïda entre 2019 i 2023, es reconstrueix el sentit vertical de producció dels territoris. Així mateix, s'utilitzen les nocions de territoris hegemònics, residuals, emergents i alternatius per a analitzar la trama interactoral que es genera al voltant de les territorialitats fluvials en el marc de la baixant extraordinària. Per a desenvolupar aquesta aproximació analítica conformem un corpus de documents oficials i publicacions en diversos mitjans digitals per a observar el recorregut i les tramitacions de les diferents afectacions i problemàtiques entre els actors involucrats. També, realitzem algunes entrevistes amb informants qualificats per a completar i triangular dades amb especial relació a les problemàtiques dels territoris d'illes i els pescadors artesanals. El treball conclou que les formes que adopta la territorialitat costaner-fluvial és l'efecte d'un complex joc de forces desplegat pels actors al voltant de les afectacions i els modes de tramitar i resoldre els diferents conflictes, suscitats per la fricció que les diverses concepcions del territori fluvial generen normalment i que s'aguditzen durant la baixant extraordinària.

[es] Este trabajo aborda la problemática de la territorialidad costero-fluvial en el delta medio del río Paraná. A partir de las afectaciones y las problemáticas derivadas de la situación de la bajante extraordinaria, producida entre 2019 y 2023, se reconstruye el sentido vertical de producción de los territorios. Se utilizan las nociones de territorios hegemónicos, residuales, emergentes y alternativos para analizar la trama interactoral que se genera alrededor de las territorialidades fluviales en el marco de la bajante extraordinaria. Para desarrollar esta aproximación analítica conformamos un corpus de documentos oficiales y publicaciones en diversos medios digitales para observar el recorrido y las tramitaciones de las diferentes afectaciones y problemáticas entre los actores involucrados. Se realizan algunas entrevistas con informantes calificados para completar y triangular datos con relación a las problemáticas de los territorios de islas y los pescadores artesanales. El trabajo concluye que las formas que adopta la territorialidad costero-fluvial es el efecto de un complejo juego de fuerzas desplegado por los actores alrededor de las afectaciones y los modos de tramitar y resolver los distintos conflictos, suscitados por la fricción que las diversas concepciones del territorio fluvial generan normalmente y que se agudizan durante la bajante extraordinaria.
[ca] L'activitat del corsarisme va ser una constant al llarg dels segles XVI i XVII, sent un gran problema tant per a la Monarquia Hispànica com per a la resta de potencies europees, ja que totes l'exercien de distintes formes, conquerint plaçes fortes en el nord d'Àfrica i fortificant les seues costes en un principi mentre que en el segle XVII va ser mitjançant la concesió de la patent de cors la manera de lluïtar contra els corsaris berberiscs en el mar Mediterrani. Per la seua part el Imperi Otomà utilitza el corsarisme per exercir una guerra continua en els trats de pau firmats por la Corona, ja que aquests no englobaven als corsaris i els otomans no es feien responsables d'això. Les característiques d'aquesta activitat son generals tant per el dut a terme per musulmans com per cristians, tenint al mateix temps diferencies en la manera de convertirse en cors i exercir-lo, demostrant que tant uns com els altres el gastaren en el seu favor encara que amb métodes distints.

[es] La actividad del corsarismo fue una constante durante los siglos XVI y XVII, siendo un gran problema tanto para la Monarquía Hispánica como para el resto de potencias europeas, ya que todas lo ejercían en mayor o menor medida. La Monarquía intentó combatirlo de distintas maneras, conquistando plazas fuertes en el norte de África y fortificando sus costas en un principio mientras que en el siglo XVII fue mediante la concesión de la patente de corso la manera de luchar contra los corsarios berberiscos en el mar Mediterráneo. Por su parte el Imperio Otomano utilizó el corsarismo para ejercer una guerra de desgaste continua aún con los tratados de paz firmados con la Corona, ya que estos no englobaban a los corsarios y los otomanos no se hacían responsables de ello. Las características de esta actividad son generales tanto para el llevado a cabo por musulmanes como por cristianos, teniendo a su vez diferencias en la manera de convertirse en corso y ejercerlo, demostrando que tanto unos como otros lo utilizaron en su favor aunque con métodos distintos.
[ca] El giallo és una influent corrent cinematogràfica desenvolupada en Itàlia entre 1960 i 1980. Gènere de culte per cinèfils i acadèmics, la prolífica i continuada relació entre giallo i pintura, peça clau en l'adjudicació de la (discutida) etiqueta de gènere postmodern, roman infraexplorada. Aquí realitzem una primera aproximació integral a la transtextualitat pictòrica del giallo a través de la glossa de les pintures referenciades (i les seues implicacions expressives i discursives) als gialli de dos directors emblemàtics: Mario Bava i Dario Argento. L'arbitrarietat de vocació postmoderna en la seua motivació artística pot ser rastrejada al cine posterior.

[es] El giallo es una influyente corriente cinematográfica desarrollada en Italia entre 1960 y 1970. Género de culto para cinefilia y academia, la prolija y continuada relación entre giallo y pintura, clave para la adjudicación de la (discutida) etiqueta de género postmoderno, permanece infraexplorada. En este artículo realizamos una primera aproximación integral a la transtextualidad pictórica del giallo a través de la glosa de las pinturas referenciadas (y de sus implicaciones expresivas y discursivas) en los gialli de sus dos directores emblemáticos: Mario Bava y Dario Argento. La arbitrariedad de vocación postmoderna en su motivación artística puede rastrearse en el cine posterior.
[ca] Considere de màxima rellevància la creació d'elements propis del col·lectiu docent. El conjunt del professorat es troba molt dividit per instàncies, legislacions i situacions particulars. Conscients de les diferències que ens separen, hauríem d'afavorir llocs comuns per a sentir-nos més units, s'evitaria així la distància afeblidora que hi ha entre les realitats del professorat d'infantil, primària, secundària i universitat. Des dels estudis culturals i la cultura visual s'elaboren estratègies que poden resultar eficaces per a generar nous entorns comuns, espais en els quals puguem compartir elements i problemàtiques que ens afecten. Construir una mirada urbana pròpia del col·lectiu docent implica revelar les afinitats que ens defineixen. Per a encetar aquesta tasca fomentem una trobada amb la mirada particular dels docents i de les docents. Fa anys que recollim opinions i imatges a través de les quals es puga conèixer millor com veu i de quina manera entén la seua ciutat el professorat que l'habita. A partir de fotografies i entrevistes teixim una xarxa de convergències, analitzant aquells elements que més motiven el professorat de cada lloc. Intentem conèixer mitjançant textos i imatges quina és la mirada que projecta el col·lectiu docent cap a la seua ciutat, i de quina manera s'hi intenta millorar aquesta realitat viscuda.

[es] Considero de máxima relevancia la creación de elementos propios del colectivo docente. El conjunto del profesorado se encuentra muy dividido por instancias, legislaciones y situaciones particulares. Conscientes de las diferencias que nos separan, deberíamos favorecer lugares comunes para sentirnos más unidos, evitando así la distancia debilitadora que existe entre las realidades del profesorado de infantil, primaria, secundaria y universidad. Desde los estudios culturales y la cultura visual se vienen elaborando estrategias que pueden resultar eficaces para generar nuevos entornos comunes, espacios donde podamos compartir elementos y problemáticas que nos afecten. Construir una mirada urbana propia del colectivo docente pasa por revelar las afinidades que nos definen. Para iniciar esta labor fomentamos un encuentro con la mirada particular de los y las docentes. Llevamos años recogiendo opiniones e imágenes a través de las cuales se pueda conocer mejor cómo ve y de qué manera entiende su ciudad el profesorado que la habita. A partir de fotografías y entrevistas tejemos una red de convergencias, analizando aquellos elementos que más motivan al profesorado de cada lugar. Intentamos conocer mediante textos e imágenes cuál es la mirada que vierte el colectivo docente hacia su ciudad, y de qué modo se intenta mejorar dicha realidad vivida.
[ca] L'article que es presenta pretén examinar les estratègies utilitzades per les escriptores nord-americanes de llibres de cuina per atraure el públic a qui anaven dirigides les col·leccions. L'estudi es basa en llibres de cuina del segle XIX publicats als Estats Units; les col·leccions anteriors, encara que disponibles als Estats Units, es van publicar a la Gran Bretanya i es van portar des d'allà. Escrits per i, en molts casos, per mestresses de casa, els llibres de cuina analitzats mostren, per una banda, com els autors intentaven convèncer el possible lector de la seva perícia i coneixements. D'altra banda, un cert grau d'intimitat amb el lector havia d'atreure l'atenció cap a la col·lecció. La discussió es basa en (i) els títols dels llibres de cuina, ja que són "el primer punt de contacte entre l'escriptor i el lector potencial" (Haggan, 2004, p. 193) i un factor important en l'èxit d'un llibre; i (ii) les signatures de les autores (ja que no totes les publicacions estaven signades amb el nom de l'autora).

[es] El artículo que se presenta pretende examinar las estrategias utilizadas por las escritoras estadounidenses de libros de cocina para atraer al público al que iban dirigidas sus colecciones. El estudio se basa en libros de cocina del siglo XIX publicados en Estados Unidos; las colecciones anteriores, aunque disponibles en Estados Unidos, se publicaron en Gran Bretaña y se trajeron de allí. Escritos para y, en muchos casos, por amas de casa, los libros de cocina analizados muestran, por un lado, cómo los autores intentaban convencer al posible lector de su pericia y conocimientos. Por otro lado, un cierto grado de intimidad con el lector debía atraer la atención de éste hacia la colección. La discusión se basa en (i) los títulos de los libros de cocina, ya que son "el primer punto de contacto entre el escritor y el lector potencial" (Haggan, 2004, p. 193) y un factor importante en el éxito de un libro; y (ii) las firmas de las autoras (ya que no todas las publicaciones estaban firmadas con el nombre de la autora).
[ca] El present treball té per objecte l'anàlisi dels mecanismes de certificació vigents des de l'efectiva aplicació del Reglament General de Protecció de Dades (RGPD). Com a punt de partida, aquests s'aborden des del seu enfocament eminentment tècnic i la seva aproximació a l'àmbit del dret de protecció de dades. A continuació, s'examina la regulació dels mecanismes de certificació en l'RGPD i les iniciatives que han estat impulsades recentment a Espanya, França i el Regne Unit per les seves respectives agències de protecció de dades. Tot seguit, procedim a l'estudi dels estàndards internacionals ISO/IEC de la sèrie 27000, i, més concretament, de les normes ISO/IEC 27001 (seguretat de la informació) i 27701 (gestió de la informació de privacitat) i les seves corresponents actualitzacions. Finalment, es destaquen aquells beneficis més immediats d'aquestes iniciatives i el seu marge de millora en un futur a curt termini, un cop identificades les limitacions més rellevants que afecten l'efectiu compliment de l'esmentat reglament.

[es] El presente trabajo tiene por objeto el análisis de los mecanismos de certificación vigentes desde la efectiva aplicación del Reglamento General de Protección de Datos (RGPD). Como punto de partida, estos se abordan desde su enfoque eminentemente técnico y su aproximación al ámbito del derecho de protección de datos. Seguidamente, se examina la regulación de los mecanismos de certificación en el RGPD y las iniciativas que han sido impulsadas recientemente en España, Francia y el Reino Unido por sus respectivas agencias de protección de datos. A continuación, procedemos al estudio de los estándares internacionales ISO/IEC de la serie 27000, y, más concretamente, de las normas ISO/IEC 27001 (seguridad de la información) y 27701 (gestión de la información de privacidad) y sus correspondientes actualizaciones. Por último, se destacan aquellos beneficios más inmediatos de estas iniciativas y su margen de mejora en un futuro a corto plazo, una vez identificadas aquellas limitaciones más relevantes que afectan al efectivo cumplimiento del mencionado reglamento.
[ca] L'article pretén oferir una anàlisi dels actes de parla en tweets que han sigut publicats per escèptics del canvi climàtic. Es discuteix el fet de que la violació deliberada del Principi de Cooperació de Grice demostra que els tweets substitueixen una negació oberta per implicatures conversacionals que mostren escepticisme. En base a un corpus de 420 tweets de respostes a discussions sobre canvi climàtic, l'article prova que els/les tuiters/es contesten amb distintes tàctiques enganyoses usant implicatures conversacionals. L'estudi ofereix una anàlisi pragmàtica dels tweets publicats per opositors al canvi climàtic. Es discuteix que la violació flagrant del Principi de Cooperació demostra que la seua actitud ha canviat de negació oberta a escepticisme.

[es] El artículo pretende ofrecer un análisis de los actos de habla en tweets que han sido publicados por escépticos del cambio climático. Se discute el hecho de que la violación deliberada del Principio de Cooperación de Grice demuestra que los tweets sustituyen una negación abierta por implicaturas conversacionales que muestran escepticismo. Basándose en un corpus de 420 tweets de respuestas a discusiones sobre cambio climático, el artículo prueba que los/las tuiteros/as contestan con distintas tácticas engañosas usando implicaturas conversacionales. El estudio ofrece un análisis pragmático de los tweets publicados por opositores al cambio climático. Se discute que la violación flagrante del Principio de Cooperación demuestra que su actitud ha cambiado de negación abierta a escepticismo.
[ca] La pandèmia mundial que ha assotat el món entre 2020 i 2021 ha intensificat l'ús compulsiu de les noves tecnologies de la informació i la comunicació, agreujant els efectes de la soledat social i transformant acceleradament les relacions veïnals en l'àmbit urbà. La ciutat veu dissociar-se els seus diferents jo analògics i virtuals per un consum d'Internet que tot l'ha revolucionat malgrat esdevindre entre una població digitalment analfabeta que no avalua degudament els reptes i riscos de la sobreexposició i la dependència digital. Riscos, sobretot, associats a un menor control sobre una integració, reconeixement i repolitització identitària que sí que estava tornant gradualment com a model de comunicació a la ciutat física (la de les places, carrers i parcs) després d'un deshumanitzador procés neoliberal que va interpretar i va dissenyar les urbs com a espais mercantilitzats de transició.

[es] La pandemia mundial que ha azotado el mundo entre 2020 y 2021 ha intensificado el uso compulsivo de las nuevas tecnologías de la información y la comunicación, agravando los efectos de la soledad social y transformando aceleradamente las relaciones vecinales en el ámbito urbano. La ciudad ve disociarse sus diferentes yoes analógicos y virtuales por un consumo de Internet que todo lo ha revolucionado a pesar de acontecer entre una población digitalmente analfabeta que no evalúa debidamente los retos y riesgos de la sobreexposición y la dependencia digital. Riesgos, sobre todo, asociados a un menor control sobre una integración, reconocimiento y repolitización identitaria que sí estaba regresando paulatinamente como modelo de comunicación en la ciudad física (la de las plazas, calles y parques) tras un deshumanizador proceso neoliberal que interpretó y diseñó las urbes como espacios mercantilizados de transición.
[ca] El cas clínic literaturitzat, també denominat conte clínic, és un gènere narratiu que podem incloure dins la divulgació científica. Els autors solen ser professionals sanitaris que s'adrecen a un públic general. És per això que s'allunya de les convencions pròpies dels gèneres mèdics de caire més acadèmic, on es tendeix a esborrar la presència dels narradors i a difuminar la personalitat dels pacients. En aquest article revisem quatre llibres de casos clínics literaturitzats de salut mental per il·lustrar la manera com els autors usen els recursos propis de la literatura per convertir-se, ells mateixos i els seus pacients, en narradors i personatges al servei de la divulgació científica.

[es] El caso clínico literaturizado, también denominado cuento clínico, es un género narrativo que podemos incluir en la divulgación científica. Los autores suelen ser profesionales de la salud que se dirigen a un público general. Por ello se alejan de las convenciones de los géneros médicos de carácter más académico, donde se tiende a borrar la presencia de los narradores y a difuminar la personalidad de los pacientes. En este artículo revisamos cuatro libros de casos clínicos literaturizados de salud mental para ilustrar cómo sus autores utilizan los recursos de la literatura para convertirse, ellos mismos y sus pacientes, en narradores y personajes al servicio de la divulgación científica.
[ca] L'objectiu d'aquesta investigació va ser realitzar una avaluació de l'impacte que va tindre el Covid-19 en els diversos sectors del turisme equatorià, fent èmfasi en la caracterització d'aqueix impacte en el turisme urbà. Per a això s'han sistematitzat diverses investigacions que els autors van realitzar durant el 2020, tant enl'àmbit de l'empresa, el talent humà i la demanda turística nacional. Entre els principals resultats es va trobar que un 13% dels establiments turístics van tancar definitivament la seua operació; i de manera sorprenent es va registrar en 2020 un increment en l'obertura d'establiments vinculats a l'allotjament, centres de turisme comunitari i empreses d'operació i intermediació turística. És, per tant, un repte de treball conjunt l'alçar el turisme al país, per a assolir-ho els autors veuen com a única possibilitat un pacte dels actors per a dissenyar i implementar un pla urgent per a salvar ocupacions, empreses i la cadena de valor del turisme al país.

[es] El objetivo de esta investigación fue realizar una evaluación del impacto que tuvo el Covid-19 en los diversos sectores del turismo ecuatoriano, teniendo un énfasis en la caracterización de ese impacto en el turismo urbano. Para ello se han sistematizado varias investigaciones que los autores realizaron durante el 2020, tanto en la empresa, el talento humano y la demanda turística nacional. Entre los principales resultados se encontró que un 13% de los establecimientos turísticos cerraron definitivamente su operación; y de manera sorpresiva se registró en 2020 un incremento en la apertura de establecimientos vinculados al alojamiento, centros de turismo comunitario y empresas de operación e intermediación turística. Es por tanto un reto de trabajo conjunto el levantar el turismo en el país, para lo cual los autores ven como única posibilidad un pacto de los actores para diseñar e implementar un plan urgente para salvar empleos, empresas y la cadena de valor del turismo en el país.