[ca] L'avaluació de les emocions és un dels principals objectius de la ciència del benestar animal. El test del biaix cognitiu (BC) s'ha proposat com una mesura per avaluar la valència (positiu vs. negatiu) i la intensitat de les emocions en animals i es basa en la premissa que els subjectes amb un estat emocional negatiu jutjaran un estímul ambigu més negativament que els subjectes amb un estat emocional positiu. L'objectiu del primer estudi va ser avaluar l'aplicabilitat i la consistència del test del BC (TBC) en porcs. Els resultats van mostrar que els porcs eren capaços d'aprendre la tasca de discriminació necessària per posteriorment realitzar el TBC. Malgrat tot, es va observar una inconsistència entre el TBC dut a terme en dos moments diferents. Aquest resultat suggereix que els porcs van canviar la percepció de l'estímul ambigu degut a la capacitat de recordar el resultat d'aquest estímul durant el segon TBC. Els objectius del segon estudi van ser 1) avaluar l'efecte del gènere i del genotip halotà en el BC (utilitzant el TBC) i en el nivell de por (utilitzant el test d'objecte novedós, TON), 2) avaluar la relació entre el BC i el nivell de por i 3) contrastar els resultats del TBC i els del TON amb les concentracions d'una sèrie de neurotransmissors. No es van trobar diferencies entre gèneres i genotips respecte el BC i respecte la por, però es va observar una correlació positiva entre els resultats del TBC i el TON, suggerint que la por juga un paper important en la presa de decisió. A més, els porcs amb més por van presentar concentracions més baixes de dopamina, constatant la relació entre aquest neurotransmissor i la resposta de por. Els objectius del tercer estudi van ser 1) avaluar l'efecte del maneig en el BC (avaluat pel TBC), en la por (avaluat per el TON) i en la resposta de cascada defensiva (avaluat per el test de cascada defensiva, TCD), 2) avaluar l'efecte del maneig en la concentració de cortisol en sèrum, saliva i pel i 3) avaluar la relació entre els testos de comportament (TBC, TON i TCD) i amb les concentracions de cortisol. No es van trobar diferencies entre porcs amb maneig positiu i negatiu respecte els testos de comportament i les concentracions de cortisol, suggerint que el maneig dut a terme no va ser prou intens o que les mesures utilitzades no eren valides o no prou sensibles per avaluar aquestes diferencies. Malgrat tot, es van trobar correlacions positives entre els resultats dels diferents testos de comportament constatant que factors individuals com ara el nivell de por o la motivació van tenir un efecte en l'estat afectiu dels porcs. El quart estudi realitzat tenia per objectiu avaluar l'efecte de les condicions d'allotjament en el TBC, en l'avaluació qualitativa de comportament (AQC), en la concentració sèrica de cortisol i en el número de ferides en les canals dels porcs. Els resultats van mostrar que els porcs allotjats en condicions enriquides tenien millors puntuacions en l'AQC, concentracions de cortisol sèric més baixes i un número més baix de ferides a la canal que els porcs criats en condicions empobrides. Malgrat tot, els resultats del TBC no van mostrar aquestes diferències suggerint que el test no és vàlid o prou sensible per detectar les alteracions emocionals en aquests porcs. En resum, és factible aplicar el TBC en porcs, ja que van realitzar correctament la tasca d'aprenentatge requerida, tot i així, el test no va presentar ni consistència ni validesa qüestionant-ne la utilitat per avaluar l'estat emocional en porcs.

[en] The assessment of animal emotions is a crucial goal in the study of animal welfare science. The cognitive bias (CB) test has been proposed as a measure to assess the valence (positive vs. negative) and the intensity of animal emotions and is based on the premise that subjects in negative emotional state will judge an ambiguous stimulus more negatively than subjects in positive emotional state. The aims of our first study were to assess the applicability and the consistency of the CB test (CBT) in pigs. Our results showed that pigs were able to learn the spatial discrimination task necessary to subsequently perform the CBT. However, there was lack of consistency between the responses of the CBT performed twice, leaving 5 weeks between them. This result suggests that pigs changed the perception of the ambiguous stimulus due to its ability to remember the outcome of the ambiguous stimulus during the second CBT or due to uncontrolled factors such as their age or hunger state over time. The aims of our second study were 1) to assess the effect of the gender and the halothane genotype on CB (using the CBT) and on the level of fear (using a novel object test, NOT), 2) to assess the relationship between the CB and the level of fear and 3) contrast the results of the CBT and the NOT with the concentrations of several brain neurotransmitters. No differences were found between genders and genotypes regarding the CB and regarding the level of fear but a positive correlation was found between the CBT and the NOT results, suggesting that fear plays an important role in the decision taken by the pig dealing with ambiguous stimuli. Moreover, more fearful pigs had lower concentration of dopamine on the prefrontal cortex, supporting the relationship between this neurotransmitter and the fear response. The aims of the third study were 1) to assess the effect of handling on the CB (assessed by a CBT), on the fear (assessed by NOT) and on the defence cascade response (assessed by the defence cascade test; DCT), 2) to assess the effect of handling on serum, saliva and hair cortisol concentration and 3) to assess the relationship between behavioural tests (CBT, NOT and DCT) and between these tests and cortisol concentrations. No differences between positive and negative handling were found regarding the behavioural tests and cortisol concentrations, suggesting that the handling treatment carried out was not powerful enough to induce such differences or that the measures used were not valid or not sensitive enough to assess such differences. Nevertheless, positive correlations were found between behavioural tests supporting that individual factors such as the fear level, the motivation or the coping style had an effect on pigs' affective state. The fourth study carried out was aimed to assess the effect of housing conditions on the CBT, on the qualitative behaviour assessment (QBA), on the serum cortisol concentration and on the number of wounds on pigs' carcass. The results showed that pigs raised in enriched housing conditions had better QBA scores, lower serum cortisol concentration and lower number of carcass lesions than pigs raised in barren housing conditions. However, the results of the CBT did not showed those differences suggesting that the test is not valid or not sufficiently sensitive to detect emotional variation in those pigs. In conclusion, is feasible to apply the CBT in pigs, as they performed correctly the required learning process, however, the test showed no consistency and no validity questioning its utility to assess the emotional state in pigs.