[ca] Els esdeveniments únics o inesperats provoquen que els nivells d'incertesa política i econòmica augmenten, generant inseguretat en els inversors, que es trasllada als mercats financers i conseqüentment, acaben afectant els rendiments de les empreses. El desenvolupament de l'anàlisi quantitativa i la proliferació de dades financeres han aconseguit que puguem investigar millor que mai els efectes de la incertesa en els mercats. Per això, aquesta tesi pretén contribuir a l'estudi d'esdeveniments únics de caràcter social i polític, com ara referèndums, eleccions o fins i tot pandèmies, mesurant i explicant el seu impacte borsari. En concret, realitzem tres anàlisis de rendiments anormals en els mercats de capitals espanyol, europeu i mundial. Per això recorrem a la literatura de l'estudi d'esdeveniments, recuperant i actualitzant el mètode d'equacions aparentment no relacionades, un model d'equacions simultànies els principals avantatges de les quals són que té en compte com es relacionen els actius entre si, proporcionant proves més fiables, i que permet realitzar contrastos d'hipòtesis conjuntes mitjançant restriccions lineals. Addicionalment, els esdeveniments polítics i socials es caracteritzen perquè generen una gran dispersió en els rendiments, la qual cosa vol dir que no afecten a totes les accions per igual. A partir dels rendiments anormals obtinguts i mitjançant anàlisis de tall transversal, intentem determinar quines característiques van poder causar que unes empreses es veren més perjudicades que unes altres, tractant així de quantificar la seua exposició al risc derivat de l'esdeveniment. Resumint, analitzem estadísticament els rendiments borsaris obtinguts després d'un esdeveniment extrem per a determinar la seua rellevància i després identifiquem quins elements agreugen o disminueixen l'impacte. Recorrent a l'anterior esquema presentem l'estudi de tres successos únics que formen el nucli d'aquesta investigació: el capítol 1 és un estudi del mercat borsari espanyol després del fallit intent d'independència de Catalunya, en el capítol 2 s'exposa una anàlisi de tres mercats europeus després de la inesperada arribada de la ultradreta als seus respectius governs, i en el capítol 3 un estudi a nivell global dels efectes de la pandèmia del COVID-19. Els nostres resultats suggereixen l'existència d'efectes negatius sobre les cotitzacions després dels esdeveniments, directament relacionats amb l'increment en la incertesa política i econòmica. Bons exemples són els resultats en el mercat continu espanyol després del referèndum il·legal a Catalunya o en la borsa de Milà després de la formació del govern de la Lliga i del Moviment 5 Estreles. També podem destacar les reaccions tan desiguals que trobem davant un mateix esdeveniment i la identificació de característiques que expliquen parcialment el perquè d'aquestes diferències. Per exemple, la localització de l'empresa o el seu nivell d'internacionalització després de l'intent d'independència català, la relació de l'empresa amb la Unió Europea durant les negociacions de govern de l'extrema dreta, o el nivell de competitivitat del país o la seua desigualtat d'ingressos després de l'esclat del COVID-19. El nostre treball contribueix al camp de les finances amb l'anàlisi quantitativa de tres casos insòlits i de gran rellevància, però, a més, aportem factors econòmics i financers concrets que poden ajudar institucions i professionals a reduir la seua exposició al risc en futurs successos.

[es] Los eventos únicos o inesperados provocan que los niveles de incertidumbre política y económica aumenten, generando inseguridad en los inversores, que se traslada a los mercados financieros y consecuentemente, acaban afectando a los rendimientos de las empresas.El desarrollo del análisis cuantitativo y la proliferación de datos financieros han conseguido que podamos investigar mejor que nunca los efectos de la incertidumbre en los mercados. Por ello, esta tesis pretende contribuir al estudio de eventos únicos de carácter social y político, tales como referéndums, elecciones o incluso pandemias, midiendo y explicando su impacto bursátil. En concreto, realizamos tres análisis de rendimientos anormales en los mercados de capitales español, europeo y mundial. Para ello recurrimos a la literatura del estudio de eventos, recuperando y actualizando el método de ecuaciones aparentemente no relacionadas, un modelo de ecuaciones simultáneas cuyas principales ventajas son que tiene en cuenta cómo se relacionan los activos entre sí, proporcionando pruebas más fiables, y que permite realizar contrastes de hipótesis conjuntas mediante restricciones lineales. Adicionalmente, los eventos políticos y sociales se caracterizan porque generan una gran dispersión en los rendimientos, lo que quiere decir que no afectan a todas las acciones por igual. A partir de los rendimientos anormales obtenidos y mediante análisis de corte transversal, intentamos determinar qué características pudieron causar que unas empresas se viesen más perjudicadas que otras, tratando así de cuantificar su exposición al riesgo derivado del evento. Resumiendo, analizamos estadísticamente los rendimientos bursátiles obtenidos tras un evento extremo para determinar su relevancia y después identificamos qué elementos agravan o disminuyen el impacto. Recurriendo al anterior esquema presentamos el estudio de tres sucesos únicos que forman el núcleo de esta investigación: el capítulo 1 es un estudio del mercado bursátil español tras el fallido intento de independencia de Cataluña, en el capítulo 2 se expone un análisis de tres mercados europeos tras la inesperada llegada de la ultraderecha a sus respectivos gobiernos, y en el capítulo 3 un estudio a nivel global de los efectos de la pandemia del COVID-19. Nuestros resultados sugieren la existencia de efectos negativos sobre las cotizaciones tras los eventos, directamente relacionados con el incremento en la incertidumbre política y económica. Buenos ejemplos son los resultados en el mercado continuo español tras el referéndum ilegal en Cataluña o en la bolsa de Milán tras la formación del gobierno de La Liga y del Movimiento 5 Estrellas. También podemos destacar las reacciones tan desiguales que encontramos ante un mismo evento y la identificación de características que explican parcialmente el porqué de estas diferencias. Por ejemplo, la localización de la empresa o su nivel de internacionalización tras el intento de independencia catalán, la relación de la empresa con la Unión Europea durante las negociaciones de gobierno de la extrema derecha, o el nivel de competitividad del país o su desigualdad de ingresos tras el estallido del COVID-19. Nuestro trabajo contribuye al campo de las finanzas con el análisis cuantitativo de tres casos insólitos y de gran relevancia, pero, además, aportamos factores económicos y financieros concretos que pueden ayudar a instituciones y profesionales a reducir su exposición al riesgo en futuros sucesos.