BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] L'explosió del sector turístic experimentat en les costes catalanes des de principis dels anys 60 ha provocat un important impacte sobre el medi litoral català i el seu principal atractiu turístic, les platges. Sitges és un municipi annex a una important zona urbana (Barcelona), i s'ofereix com a indret de segona residència i ciutat de vacances, sobretot a l'estiu, incrementant fortament la pressió sobre el medi. L'objectiu principal d'aquest projecte ha estat estudiar les pertorbacions sobre alguns aspectes del sistema litoral Sitgetà: el perfil litoral i la dinàmica sedimentària, la qualitat microbiològica de les aigües i la sorra, els cabals d'aigües residuals tractades i els residus de les platges. A partir dels registres de neteja en platges, proposem el rebuig i envasos en sorra (concentració de residus, kg/m2) com a nou indicador de presència d'usuaris a les platges (usuaris/m2). La diagnosi realitzada indica que l'estat físic de les platges de Sitges respon a les actuacions en matèria d'obres marítimes en interacció amb les dinàmiques sedimentaries. Pel que fa als anàlisis microbiològics de l'aigua i la sorra trobem una situació regulada a excepció de pics provocats per pluges puntuals. Malauradament hem vist com es podrien potenciar el valors ambientals de totes les parts treballades si es fomentessin figures de protecció del medi, la regeneració d'espècies vegetals tan fora com dins de l'aigua i es garantís una gestió de l'aigua 100% eficient i sense causar intromissions en el desenvolupament dels ecosistemes.

[es] La explosión del sector turístico experimentada en las costas catalanas desde principios de los años 60 ha provocado un importante impacto sobre el medio litoral catalán y su principal atractivo turístico, las playas. Sitges es un municipio anexo a una importante zona urbana (Barcelona), y se ofrece como lugar de segunda residencia y ciudad vacacional, sobre todo en verano, incrementando fuertemente la presión sobre el medio. El objetivo principal de este proyecto ha estado estudiar las perturbaciones sobre algunos aspectos del sistema litoral de Sitges: el perfil litoral i la dinámica sedimentaria, la calidad microbiológica de las aguas i la arena, los caudales de aguas residuales tratadas i los residuos de las playas. A partir de los registros de limpieza en playas, proponemos las basuras (junto con los envases) en arena (concentración de residuos, Kg/m2) como un nuevo indicador de presencia de usuarios en las playas (usuarios/m2). La diagnosis realizada indica que el estado físico de las playas de Sitges responde a las actuaciones en materia de obras marítimas en interacción con las dinámicas sedimentarias. Por lo que incumbe a los análisis microbiológicos del agua i la arena encontramos una situación regulada a excepción de picos producidos por lluvias puntuales. Desafortunadamente hemos visto como se podrían potenciar los valores ambientales de todas las partes trabajadas si se fomentaran figuras de protección del medio, la regeneración de especies vegetales tanto fuera como dentro del agua y se garantizase una gestión del agua 100% eficiente y sin causar intromisiones en el desarrollo de los ecosistemas.
[ca] Malgrat el bagatge acumulat en altres països, a Espanya, les fonts de microdades disponibles en matèria de mobilitat han resultat insuficients per afrontar anàlisis de les històries individuals residencials i espacials dins de contextos urbans. Aquest treball permet fer una primera aproximació a l'estudi d'aquestes històries en un context metropolità espanyol. Basant-nos en una enquesta de Granada amb informació sobre el total de canvis domiciliaris i espacials -entre barris- realitzats en un període de deu anys, proposem un mètode de regressió de comptatge Hurdle per a l'estudi de les històries d'(im)mobilitat i descobrim la influència de quatre dimensions bàsiques (transcurs vital, estat en la carrera residencial, posició social i tipus de barri on es resideix) en la generació de trajectòries més (o menys) sedentàries. Els resultats d'aquest article indiquen que la immobilitat residencial i espacial respon a factors com el grau d'arrelament dels individus i de les llars. Tanmateix, la hipermobilitat està connectada amb perfils joves i amb poques càrregues familiars. La posició social i el tipus de barri on es resideix emergeixen com a factors explicatius rellevants a l'hora d'entendre trajectòries més sedentàries.

[es] A pesar del bagaje acumulado en otros países, en España, las fuentes de microdatos disponibles en materia de movilidad han resultado insuficientes para afrontar análisis de las historias individuales residenciales y espaciales dentro de contextos urbanos. Este trabajo permite realizar una primera aproximación al estudio de dichas historias en un contexto metropolitano español. Basándonos en una encuesta de Granada con información acerca del total de cambios domiciliarios y espaciales -entre barrios- realizados en un periodo de diez años, proponemos un método de regresión de conteo Hurdle para el estudio de las historias de (in)movilidad y descubrimos la influencia de cuatro dimensiones básicas (transcurso vital, estado en la carrera residencial, posición social y tipo de barrio en el que se reside) en la generación de trayectorias más (o menos) sedentarias. Los resultados de este artículo indican que la inmovilidad residencial y espacial responde a factores como el grado de arraigo de los individuos y de los hogares. La hipermovilidad, sin embargo, está conectada con perfiles jóvenes y con pocas cargas familiares. La posición social y el tipo de barrio en el que se reside emergen como factores explicativos relevantes a la hora de entender trayectorias más sedentarias.
[ca] Els convents femenins tenien una base econòmica rendista i les monges que els ocupaven procedien de grups socials nobles i rics i, majoritàriament, havien entrat al món de la religió sense vocació i per imposició de les seves famílies. En aquell context, era poc obeïda la insistència dels ordes religiosos en la pobresa i que el treball, juntament amb l'oració, havia de servir per combatre els perills de l'ociositat. En aquest article es pretén seguir aquest tema -ja tractat per la bibliografia especialitzada- buscant els indicis de l'activitat laboral de les monges i, sobretot, explicant les raons de la seva escassa rellevància en contrast amb la feixuga càrrega de treball que suportaven les germanes llegues i l'abundant servei domèstic existent en els convents.

[es] Los conventos femeninos tenían una base económica rentista y las monjas que los ocupaban procedían de grupos sociales nobles y ricos, y en su mayoría habían entrado en religión sin vocación y por imposición de sus familias. En ese contexto, era poco obedecida la insistencia de las órdenes religiosas en la pobreza y en que el trabajo, junto con la oración, debía servir para combatir los peligros de la ociosidad. En este artículo se pretende seguir este tema -ya tratado por la bibliografía especializada- buscando los indicios de la actividad laboral de las monjas y, sobre todo, explicando las razones de su escasa relevancia en contraste con la pesada carga de trabajo que soportaban las hermanas legas y el abundante servicio doméstico existente en los conventos.
[ca] Aquest projecte es fonamenta en la construcció d'un biofeedback capaç de mostrar i emmagatzemar les mesures de diversos indicadors fisiològics, com són la taxa cardíaca, la tensió muscular i la sudoració de la pell, que estan directament relacionats amb una resposta ansiògena de l'organisme davant de determinats estímuls. Per mesurar aquestes respostes del cos s'han utilitzat components electrònics i, per poder-les interpretar, s'ha desenvolupat un programari. També s'ha fet una anàlisi de costos per decidir la viabilitat en cas que aquest prototip hagués de passar una fase de producció i s'han analitzat les opinions i les propostes de millora plantejades per quatre professionals de la salut, als quals se'ls ha fet una entrevista semiestructurada dissenyada per mesurar la seva satisfacció i la utilitat que pensen que podria tenir el producte final. En aquest informe es mostra el procés que s'ha seguit per desenvolupar aquest biofeedback.

[es] Este proyecto se fundamenta en la construcción de un biofeedback capaz de mostrar y almacenar las medidas de varios indicadores fisiológicos, como son la tasa cardíaca, la tensión muscular y la sudoración de la piel, que están directamente relacionados con una respuesta ansiógena del organismo ante determinados estímulos. Para medir estas respuestas del cuerpo se han utilizado componentes electrónicos y, para poder interpretarlas, se ha desarrollado un software. También se ha hecho un análisis de costes para decidir la viabilidad en caso de que este prototipo tuviera que pasar una fase de producción y se han analizado las opiniones y las propuestas de mejora planteadas por cuatro profesionales de la salud, a los que se les ha hecho una entrevista semiestructurada diseñada para medir su satisfacción y la utilidad que piensan que podría tener el producto final. En este informe se muestra el proceso que se ha seguido para desarrollar este biofeedback.
[ca] L'article es proposa explicar el model desenvolupat per l'Institut Municipal de Promoció Econòmica de Mataró en l'execució d'estratègies ocupacionals i d'adaptació al mercat laboral, a partir de quatre grans blocs, que aborden, en concret, els següents aspectes: el sistema d'informació de ciutat (experiències, eines, estructura dels serveis i col·lectius objectiu, etc.); la situació del mercat laboral a Mataró (anàlisi de l'activitat, l'ocupació i l'atur de l'àmbit de Mataró); els mecanismes que s'apliquen pel que fa a la concertació laboral (escala d'actuació, articulació i participació en xarxes, etc.); i finalment les estratègies pel que fa a les polítiques actives d'ocupació (tot considerant els aspectes més rellevants, com la prospecció i detecció de necessitats, la planificació territorial, la gestió i l'avaluació de les actuacions, etc.).

[es] El artículo se propone explicar el modelo desarrollado por el Institut Municipal de Promoció Econòmica de Mataró en la ejecución de estrategias ocupacionales y de adaptación al mercado de trabajo, a partir de cuatro grandes bloques, que abordan, en concreto, los siguientes aspectos: el sistema de información de la ciudad (experiencias, herramientas, estructura de los servicios y colectivos objetivo, etc.); la situación del mercado laboral en Mataró (análisis de la actividad, el empleo y el paro en el ámbito de Mataró); los mecanismos que se aplican por lo que se refiere a la concertación laboral (escala de actuación, articulación y participación en redes, etc.); y finalmente, las estrategias en relación con las políticas activas de empleo (considerando los aspectos más relevantes, como la prospección y la detección de necesidades, la planificación territorial, la gestión y evaluación de las actuaciones, etc.).
[ca] A la primera part d'aquest article, s'hi defensa que la geografia cultural és un camp prou dinàmic i divers com per ser considerat una simple branca de la geografia humana. Els límits entre aquesta subdisciplina i d'altres són sovint difícils de discernir. Hi ha tantes visions de la geografia cultural com subdisciplines a partir de les quals s'hi convergeix. També hi ha tantes aproximacions possibles a la geografia cultural com llocs on es viu o es treballa. En la construcció, producció i representació de la geografia cultural, el lloc hi és important, ja que la geografia cultural adquireix formes diferents en llocs diferents. En la segona meitat de l'article, s'hi argumenta que, mentre la geografia cultural continua presentant moltes diferències en facetes distintes, s'hi aventuren quatre possibles tendències futures. En primer lloc, és probable que continuï l'expansió de la geografia cultural; en segon lloc, existeix un reconeixement creixent que la geografia cultural necessita ser crítica i oferir, així, possibilitats per a la crítica i la reflexió radicals; en tercer lloc, és probable que els geògrafs culturals continuïn esforçant-se a esbrinar què hi ha més enllà de la representació si és que hi ha res. Finalment, és probable que els geògrafs culturals aprofundeixin les seves reflexions sobre la política de producció de coneixement que porti a una diversitat lingüística més gran en les publicacions d'aquesta àrea.

[es] En la primera parte de este artículo, se defiende que la geografía cultural es lo suficientemente dinámica y diversa como para no ser considerada una simple rama de la geografía humana. Los límites entre ésta y otras subdisciplinas son a menudo difíciles de discernir. Existen tantas visiones de la geografía cultural como subdisciplinas a partir de las cuales nos aproximamos a ella. También existen tantas visiones de la geografía cultural como lugares de residencia o de trabajo. En la construcción, la producción y la representación de la geografía cultural, el lugar es importante, ya que la geografía cultural toma formas distintas en lugares diferentes. En la segunda parte del artículo, se argumenta que, mientras la geografía cultural continúa presentando muchas diferencias en distintas facetas, se entrevén cuatro posibles tendencias futuras. En primer lugar, es probable que continúe la expansión de la geografía cultural; en segundo lugar, existe un reconocimiento creciente del hecho que la geografía cultural necesita ser crítica y ofrecer así posibilidades para la crítica y la reflexión radical; en tercer lugar, es probable que los geógrafos culturales continúen esforzándose en averiguar qué hay más allá de la representación, si es que hay alguna cosa, y, finalmente, es probable que los geógrafos culturales amplíen sus reflexiones sobre la política de producción de conocimientos, lo cual puede comportar una mayor diversidad lingüística en las publicaciones de esta área.
[ca] L'objectiu d'aquest treball és fer una diagnosi de l'incendi ocorregut l'any 1998 a la Catalunya Central, a partir de l'anàlisi dels canvis en les cobertes del sòl a diferents escales i la seva relació amb els Grans Incendis Forestals (GIF). Metodològicament, l'estudi combina l'anàlisi quantitativa (cobertes del sòl) amb l'anàlisi qualitativa (entrevistes a dos propietaris de finques afectades). L'anàlisi dels canvis s'ha realitzat a escala d'incendi i de finca, en els períodes 1956-2009, 1956-1993 i 1993-2009. Els resultats a escala d'incendi mostren una tendència a la transició forestal en tot el període d'anàlisi. A escala de finca, s'observa una afectació de l'incendi diferent a les dues propietats, relacionada amb una diferent gestió dels usos del sòl, i es conclou que després del Gran Incendi Forestal apareix una diversitat de cobertes a la parcel·la més afectada que pot ser una oportunitat pel trencament de l'homogeneïtat forestal i per a repensar la seva gestió

[es] El objetivo de este trabajo es hacer un diagnóstico del incendio ocurrido en 1998 en la Catalunya Central, a partir del análisis de los cambios en las cubiertas del suelo a diferentes escalas y su relación con los Grandes Incendios Forestales (GIF). Metodológicamente, el estudio combina el análisis de tipo cuantitativo (cubiertas del suelo) con el análisis de tipo cualitativo (entrevistas a dos propietarios de fincas afectadas). El análisis de los cambios se ha realizado a escala de incendio y de finca, en los períodos 1956-2009, 1956-1993 y 1993-2009. Los resultados a escala de incendio muestran una tendencia a la transición forestal en todo el período de análisis. A escala de finca, se observa una afectación del incendio diferente a las dos propiedades, relacionada con una diferente gestión de los usos del suelo, concluyéndose que después del Gran Incendio Forestal aparece una diversidad de cubiertas en la parcela más afectada que puede ser una oportunidad para romper la homogeneidad forestal y repensar su gestión
[ca] Aquest article inclou una discussió sobre els processos d'escolarització de nois i noies que assisteixen a l'escola pública en contextos definits com a vulnerables. La recerca també té en compte les implicacions metodològiques basades en un enfocament narratiu, especialment en les relacions que es poden establir entre els participants de la investigació i l'investigador. Considerem que l'enfocament narratiu constitueix una font d'informació rellevant per analitzar grups socials específics, com és el cas dels estudiants de l'escola secundària. En aquest text, hi proposem una reflexió al voltant de les representacions que els alumnes fan de l'escola i plantegem un debat sobre els futurs possibles d'escolarització dels joves en zones desfavorides. Respecte a la metodologia, teixim un diàleg sobre els requisits i les implicacions ètiques relatives a les relacions establertes en el camp de la recerca narrativa. Aquesta investigació es basa en trobades biogràfiques amb dos estudiants de 17 anys, un noi i una noia matriculats en un institut portuguès. Els resultats mostren que tots dos perceben l'escola com un lloc clau per a l'aprenentatge i la socialització, i, sobretot, com un refugi davant dels problemes quotidians. Com a contrapunt, l'escola, més enllà de donar-los suport en el disseny d'un futur personal, no funciona com un dispositiu d'equitat social.

[es] En este artículo presentamos una investigación sobre los procesos de escolarización de chicos y chicas que asisten a la escuela pública en contextos definidos como vulnerables. El trabajo también plantea las implicaciones de la metodología basada en el enfoque narrativo y, más concretamente, en la relación que se construye entre los participantes en la investigación y el investigador. Entendemos que el enfoque narrativo constituye una fuente de información relevante para analizar a grupos sociales específicos, como es el caso de los estudiantes de un centro de secundaria. En este texto proponemos reflexionar acerca de las representaciones que los alumnos hacen de la escuela y planteamos realizar un debate acerca de los futuros procesos de escolarización de jóvenes situados en zonas desfavorecidas. Con respecto a la metodología, tejemos un diálogo sobre los requisitos y las implicaciones éticas en el campo de las relaciones en la investigación narrativa. El análisis se basa en encuentros biográficos con dos estudiantes de 17 años, un chico y una chica de un instituto portugués. Los resultados muestran que ambos perciben el centro docente como un lugar clave para el aprendizaje y la socialización, y, sobre todo, como un refugio para los problemas cotidianos. Sin embargo, dicho centro, más allá de ayudarles a diseñar un futuro personal, no funciona como un dispositivo de equidad social.
[ca] Aquest treball pretén realitzar un acte de lectura i interpretació del text d'Enrique Vila-Matas París no se acaba nunca (2003). La lectura se situa des de la perspectiva concreta i delimitada de la xarxa literària que es teixeix en la novel·la. La metàfora de la xarxa, atenent a les seves tres accepcions: xarxa com a teixit, xarxa com a ardit i xarxa com a connexió, dóna les directrius del treball que intenta respondre a aquestes qüestions: a) quins fils formen el seu teixit narratiu, b) com es configura la xarxa, c) quins possibles mecanismes estableixen la xarxa com a connexió. La lectura s'inscriu en el doble marc de la intertextualitat i de la ironia. A través de les cites, al·lusions i referències literàries es destaquen alguns procediments i intencionalitats en la configuració de la novel·lística d'Enrique Vila-Matas, en el seu Manifest estètic

[es] Este trabajo pretende realizar un acto de lectura e interpretación del texto de Enrique Vila-Matas París no se acaba nunca (2003). La lectura se sitúa desde la perspectiva concreta y delimitada de la red literaria que se teje en el novela. La metáfora de la red, atendiendo a sus tres acepciones: red como tejido, red como ardid y red como conexión, da las directrices del trabajo que intenta responder a estas cuestiones: a) qué hilos forman su tejido narrativo, b) cómo se configura la red, c) qué posibles mecanismos establecen la red como conexión. La lectura se inscribe en el doble marco de la intertextualidad y de la ironía. A través de las citas, alusiones y referencias literarias se destacan algunos procedimientos e intencionalidades en la configuración de la novelística de Enrique Vila-Matas, en su Manifiesto estético
[ca] Aquest treball s'inscriu en el camp de l'Ecologia Factorial i proposa una anàlisi de l'estructura espacial urbana per a la Ciutat de Buenos Aires. Prenent com a marc de referència les investigacions científiques de l'arquitecte Horacio Torres, es reprenen els estudis sobre Mapes Socials que aquest investigador va introduir per als estudis territorials. Els Mapes Socials permeten integrar les tècniques socioestadístiques d'anàlisi multivariant amb les interpretacions cartogràfiques dels resultats. Quant a la metodologia aplicada, es realitza una anàlisi multivariada de dades corresponents al Cens Nacional de Població 2001, combinant la tècnica de l'Anàlisi de Components Principals (ACP) amb una Anàlisi de Clúster (AC). Així mateix, s'introdueixen els Sistemes d'Informació Geogràfica com a eina de rellevància per complementar i enriquir els resultats assolits des de la socioestadística.

[es] El presente trabajo se inscribe en el campo de la Ecología Factorial y propone un análisis de la estructura espacial urbana para la Ciudad de Buenos Aires. Tomando como marco de referencia las investigaciones científicas del arquitecto Horacio Torres, se retoman los estudios sobre Mapas Sociales, que dicho investigador introdujo para los estudios territoriales. Los Mapas Sociales permiten integrar las técnicas socio-estadísticas de análisis multivariado con las interpretaciones cartográficas de los resultados. En cuanto a la metodología aplicada, se realiza un análisis multivariado de datos correspondientes al Censo Nacional de Población 2001, combinando la técnica del Análisis de Componentes Principales (ACP) con un Análisis de Clúster (AC). Asimismo, se introducen los Sistemas de Información Geográfica como herramienta de relevancia para complementar y enriquecer los resultados alcanzados desde la socio-estadística.
[ca] En la disciplina històrica, l'estudi d'una mena de poblament en el qual conflueixen característiques urbanes i agràries ha estat relegat a un segon pla, després de la dicotomia espai urbà-rural. En aquest sentit, aplicar, analitzar i testar el concepte d'agrociutat en un cas concret ens pot ajudar a comprendre l'existència d'espais on es llimen les diferències entre aquests dos universos, generalment presentats com a antagònics abans de l'arribada de l'era digital. Tot projectant una visió micro i analitzant el cas d'Arcos de la Frontera (Cadis) el primer terç del segle XX, aprofundim en aquest paradigma en presentar les tensions sobrevingudes en un espai urbà i rural alhora, la dependència i les responsabilitats conflictives amb altres localitats, la seva sociabilitat formal i informal, les diferents maneres d'habitar i representar l'espai i els seus conflictes. Plantegem una descripció del paisatge de l'agrociutat i la seva relació com a espai semiòtic tot parant esment a la consciència d'un ethos urbà en el comportament dels seus habitants.

[es] En la disciplina histórica, el estudio de un tipo de poblamiento en el que confluyen características urbanas y agrarias ha estado relegado a un segundo plano, tras la dicotomía espacio urbano-rural. En este sentido, aplicar, analizar y testar el concepto de agrociudad en un caso concreto nos puede ayudar a comprender la existencia de espacios en los que se liman las diferencias entre estos dos universos, generalmente presentados como antagónicos antes de la llegada de la era digital. Proyectando una visión micro y analizando el caso de Arcos de la Frontera (Cádiz) en el primer tercio del siglo XX, ahondamos en este paradigma al presentar las tensiones sobrevenidas en un espacio urbano y rural a la vez, la dependencia y las responsabilidades conflictivas con otras localidades, su sociabilidad formal e informal, las distintas formas de habitar y representar el espacio y sus conflictos. Planteamos una descripción del paisaje de la agrociudad y la relación de este como espacio semiótico prestando atención a la conciencia de un ethos urbano en el comportamiento de sus habitantes.