[ca] Aquest treball es centra en l'anàlisi de la primofecunditat a Espanya entre 1999 i 2012, el seu calendari i llur intensitat. Sense disminuir l'efecte dels diferents patrons de conducta reproductiva de la nova immigració, aquesta investigació incideix també en els components de la recuperació de la fecunditat de les generacions nascudes durant l'explosió de naixements dels seixanta i la primera meitat de la dècada dels setanta, amb un calendari molt endarrerit, així com l'avançament del moment del primer fill registrat per a les generacions més joves, nascudes als vuitanta. Aprofitant que a partir de 1999 l'Enquesta de Població Activa permet identificar als fills d'un determinat individu presents en una llar donada, es construeix una variable que indica si entre un cicle i el següent se ha incorporat a la llar un nou nascut, la mare del qual és la dona que s'està observant, que no tenia fins al moment cap fill resident a la llar. La tècnica d'anàlisi serà la regressió logística amb dades panel, en què la relació entre tenir un primer fill o continuar infecunda es controlarà per l'edat de la dona i el cicle d'observació, i en que s'utilitzaran com a variables independents el lloc de naixement, el nivell d'instrucció i la relació amb l'activitat. La hipòtesi de partença estableix que tenir un primer fill ha estat per a les dones tant més probable com menor es el nivell d'instrucció i major és l'allunyament del mercat de treball, amb un fort component immigratori. No obstant, s'espera que per aquelles dones que han endarrerit la seva transició a la maternitat, la relació perdi intensitat, i fins i tot s'inverteixi. Per a poder analitzar la variable de gènere es reconstruirà també l'evolució del patró de fecunditat per als homes. La hipòtesi per a ells és que tant el nivell d'instrucció com la relació amb el mercat de treball actuen en sentit oposat als desvetllat per a la primofecunditat femenina.

[en] This paper focuses on the analysis of the first fertility in Spain between 1999 and 2012, their timing and their intensity. Without diminishing the effect of different patterns of reproductive behaviour of new immigrants, this research also affects the components of the recovery of fertility of the cohorts born during the baby-boom of the sixties and the first half of the decade of the seventies, with a very delayed timing, as well as the advancing at the time of having the first child experienced by younger generations, born in the eighties. Taking advantage form the fact that since 1999 the Spanish Labour Force Survey identifies the children of a particular individual present in a given household, it is constructed a variable indicating whether a new-born is incorporated in a household between a cycle and the following one, whose mother is the woman being observed, which did not have so far a resident child at home. The technique of analysis is the logistic regression with panel data, the dependent variable is the ratio between having a first child or continue infertile, controlling by the age of the woman and the cycle of observation, and being used as explanatory variables the birthplace, the level of education, and the relationship with activity. The hypothesis states that having a first child for women has been more likely as lower the educational level and as greater is the detachment form the labour market, with a strong immigrant component. To analyse gender we reconstruct as well the evolution of first fertility for men. The hypothesis for males is that both the level of education and the relationship with the labour market act in an opposite direction than for women.