[ca] Hi ha un creixent interès acadèmic, social i fins i tot polític en la necessitat delús generalitzat delllenguatge inclusiu. És important que aquesta necessitat es reflecteixi de manera activa en la pràctica de la traducció i, molt especialment, en l'àmbit de la traducció jurídica i jurada, que no només requereix un gran nivell de precisió conceptual i una comprensió molt profunda dels continguts que es tradueixen més enllà del que és purament lingüístic, donada la freqüent inexistència d'equivalents exactes entre realitats jurídiques de societats diferents, sinó que produeix documents oficials que surten un efecte legal i que, en conseqüència, no haurien de poder permetre invisibilitzar cap subjecte de dret o persona física en la seva redacció. Donada la falta d'un consens actual generalitzat i àmpliament reconegut pel que fa a la normalització ia la sistematització delaplicació delllenguatge inclusiu en la traducció jurada de documents de caràcter legal delanglès a l'espanyol, es pretén confeccionar una guia bàsica de recomanacions ortotipogràfiques , estilístiques i estratègiques i un mètode pràctic per a la correcta aplicació, tots dos basats en l'anàlisi de les principals dificultats que incumbeixen l'ocupació delllenguatge inclusiu en la traducció jurídica i jurada delanglès cap a l'espanyol. S'identificaran els reptes més significatius i recurrents relatius a la utilització delllenguatge inclusiu en la traducció jurídica i jurada anglès 'espanyol mitjançant exemples extrets de el procés de traducció de dos documents legals deldomini de el Dret de família i, particularment, de el Dret matrimonial (1 certificat de matrimoni i un conveni regulador de divorci), una branca de el Dret civil tradicionalment inclinada a presumir el binarisme de gènere i la relació heterosexual de les dues parts que participen en qualsevol acord o contracte relacionat amb la institució de el matrimoni.

[es] Existe un creciente interés académico, social e incluso político en la necesidad del uso generalizado del lenguaje inclusivo. Es importante que dicha necesidad se refleje de forma activa en la práctica de la traducción y, muy especialmente, en el ámbito de la traducción jurídica y jurada, que no solo requiere un gran nivel de precisión conceptual y una comprensión muy profunda de los contenidos que se traducen más allá de lo puramente lingüístico, dada la frecuente inexistencia de equivalentes exactos entre realidades jurídicas de sociedades diferentes, sino que produce documentos oficiales que surten un efecto legal y que, consecuentemente, no deberían poder permitirse invisibilizar a ningún sujeto de derecho o persona física en su redacción. Dada la falta de un consenso actual generalizado y ampliamente reconocido en lo que respecta a la normalización y a la sistematización de la aplicación del lenguaje inclusivo en la traducción jurada de documentos de carácter legal del inglés al español, se pretende confeccionar una guía básica de recomendaciones ortotipográficas, estilísticas y estratégicas y un método práctico para su correcta aplicación, ambos basados en el análisis de las principales dificultades que incumben al empleo del lenguaje inclusivo en la traducción jurídica y jurada del inglés hacia el español. Se identificarán los retos más significativos y recurrentes relativos a la utilización del lenguaje inclusivo en la traducción jurídica y jurada inglés ' español mediante ejemplos extraídos del proceso de traducción de dos documentos legales del dominio del Derecho de familia y, particularmente, del Derecho matrimonial (un certificado de matrimonio y un convenio regulador de divorcio), una rama del Derecho civil tradicionalmente inclinada a presumir el binarismo de género y la relación heterosexual de las dos partes que participan en cualquier acuerdo o contrato relacionado con la institución del matrimonio.