BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Aquest article aborda quina va ser la posició de la Internacional Socialista davant el conflicte arabo-israelià, i com va adoptant-se i reformulant al llarg del temps transcorregut entre 1947 i 1983. Aquest organisme internacional va donar suportpolíticament al Partit Laborista d'Israel, entès que aquest era el representant del sionisme socialista i de l'estat d'Israel, d'una manera total i acrítica fins a un moment determinat. Aquest suport, en ser el laborisme israelià l'únic representant de la regió de l'Orient Mitjà en la Internacional Socialista, va modelar la visió i va determinar el posicionament de la IS davant l'anomenat conflicte àrab-israelià. En un moment determinat, que es va començar a forjar a partir de 1967, aquest suport va ser cada vegada més matisat i progressivament més crític davant les polítiques que sobre aquest conflicte van adoptar els diferents governs d'Israel. Però tot i aquest gir, el seu suport polític segueix fins a l'actualitat. No obstant això, el que mai va posar en dubte la Internacional Socialista i al que donat suportsempre ha estat l'existència de l'Estat jueu democràtic d'Israel.

[es] El presente artículo aborda cuál fue la posición de la Internacional Socialista ante el conflicto árabe-israelí, y cómo fue adoptándose y reformulando la misma a lo largo del tiempo trascurrido entre 1947 y 1983. Este organismo internacional apoyó políticamente al Partido Laborista de Israel, entendido que éste era el representante del sionismo socialista y del estado de Israel, de una manera total y acrítica hasta un momento determinado. Este apoyo, al ser el laborismo israelí el único representante de la región del Oriente Medio en la Internacional Socialista, modeló la visión y determinó el posicionamiento de la IS ante el denominado conflicto árabe-israelí. En un momento determinado, que se empezó a fraguar a partir de 1967, ese apoyo fue cada vez más matizado y progresivamente más crítico ante las políticas que sobre este conflicto adoptaron los diferentes gobiernos de Israel. Pero a pesar de que este giro, su soporte político sigue hasta la actualidad.Sin embargo, lo que nunca puso en duda la Internacional Socialista y ha apoyadosiempre ha sido la existencia del Estado judío democrático de Israel.
[ca] Havent passat la ressaca de la publicació dels textos levinasians inèdits, ha arribat el moment de pensar de forma més pausada la fecunditat del pensament d'Emanuel Levinas al voltant de la literatura. En aquest article reflexiono al voltant de la categoria de "testimoni" per intentar explicar la contradicció de testimoniar per l'altre, i escullo com objecte d'estudi Atonement, una novel·la d'Ian McEwan. El testimoni s'ha de vincular amb la responsabilitat per ser just, i així mostrar que pot ser una teoria de la literatura ètica que no sigui "merament" humanista.

[es] Tras la resaca de la publicación de los inéditos levinasianos, ha llegado el momento de dar cuenta de manera más pausada de la fecundidad del pensar de Emmanuel Levinas acerca de la literatura. En este artículo reflexiono acerca de la categoría de "testimonio" para tratar de dar cuenta de la contradicción de testimoniar por el otro, y escojo como objeto de estudio Atonement, una novela de Ian McEwan. El testimonio se debe vincular con la responsabilidad para ser justo, y así mostrar qué puede ser una teoría de la literatura ética que no sea "meramente" humanista.
[ca] Algunes eines de software utilitzades en els processos de modelatge i fabricació de peces en 3D ofereixen una oportunitat excel·lent per al desenvolupament de coneixements i competències matemàtiques, al mateix temps que permeten establir connexions inter i intra-disciplinars. En aquest article es descriu una experiència amb 22 futurs mestres de secundària, estudiants del màster de professorat de l'especialitat de Matemàtiques. Se'ls va proposar la tasca de modelatge d'un dau, considerant els factors que poden afectar el seu biaix. Es va utilitzar BlocksCAD, un entorn de programació per blocs que permet descriure les peces mitjançant primitives geomètriques, transformacions i operacions lògiques. Un cop acabat el modelatge, es va demanar als participants que plantegessin seqüències didàctiques que establissin les connexions esmentades. Es van recollir i analitzar les produccions escrites dels participants, així com els arxius xml amb la construcció dels daus. Entre els resultats, s'observen tres tipus diferents de modelatge, així com una gran varietat de l'ús dels blocs. L'establiment de connexions en les seqüències didàctiques és, en general, escàs. Per tant, s'obre la porta a la necessitat d'experiències similars on s'explicitin connexions amb altres matèries.

[es] Ciertas herramientas de software empleadas en los procesos de modelado y fabricación de piezas en 3D ofrecen una excelente oportunidad para el desarrollo de conocimientos y competencias matemáticas, a la vez que permiten establecer conexiones inter e intra-disciplinares. En este artículo se describe una experiencia con 22 futuros profesores de secundaria, estudiantes del máster de profesorado de la especialidad de Matemáticas. La tarea propuesta a los participantes fue el modelado de un dado, considerando aquellos factores que pueden afectar a su sesgo. Para ello, se usó BlocksCAD, entorno de programación por bloques que permite describir las piezas mediante primitivas geométricas, transformaciones y operaciones lógicas. Una vez terminado el modelado, se pidió a los participantes que plantearan secuencias didácticas que establecieran las conexiones mencionadas. Se recogieron y analizaron las producciones escritas de los participantes, así como los archivos xml con la construcción de los dados. Entre los resultados, se han observado tres tipos diferentes de modelado, así como una gran variedad de uso de los bloques. El establecimiento de conexiones en las secuencias didácticas es, en general, escaso, lo cual abre la puerta a la necesidad de experiencias similares donde se expliciten conexiones con otras materias.
[ca] Els nous plans d'estudis en les universitats espanyoles s'estructuren a partir de l'especificació de les competències associades al títol. Freqüentment s'estableix com una competència a assolir la comunicació efectiva a un públic especialitzat o no especialitzat de determinats continguts. En aquest article s'estudien les infografies com a estratègia d'aprenentatge per analitzar i aprofundir en les competències comunicatives dels estudiants, aplicades a l'ensenyament de les finances i les assegurances.

[es] Los nuevos planes de estudios en las universidades españolas se estructuran a partir de la especificación de las competencias asociadas al título. Frecuentemente se establece como una competencia a alcanzar la comunicación efectiva a un público especializado o no especializado de determinados contenidos. En este artículo se estudian las infografías como estrategia de aprendizaje para analizar y profundizar en las competencias comunicativas de los estudiantes, aplicadas a la enseñanza de las finanzas y los seguros.
[ca] L'origen dels vertebrats ha estat un punt clau i de gran interès per a molts científics i per a la societat en general. És aquí on apareix l'amfiox, un fòssil vivent, amb el qual es treballa al laboratori per poder trobar respostes a aquests moments claus i transcendentals de l'evolució. L'amfiox no només és morfològicament el representant viu de l'ancestre de tots els cordats,sinó que, com més endavant veurem, posseeix un genoma "preduplicatiu", és a dir, un modelen versió simple del genoma de tots els vertebrats, incloent‐hi l'humà. L'anàlisi del genoma de l'amfiox ha permès clarificar l'origen del nostre, alhora que ens ha ajudat a entendre millor l'origen i funcionament de famílies i xarxes gèniques importants per al desenvolupament embrionari i la fisiologia. Així doncs, gràcies als avenços tècnics en la reproducció i experimentació, tenim les bases per poder trobar i entendre els nostres orígens i el funcionament del nostre genoma. L'Evolució del Desenvolupament està vivint una revolució amb l'acumulació de dades genòmiques disponibles, que permeten fer anàlisis comparats en una gran diversitat d'espècies. Tot això està facilitant l'estudi de qualsevol aspecte del genoma, no només des d'una visió monogènica, sinó des d'una visió més àmplia que inclou l'anàlisi de xarxes gèniques reguladores i processos interconnectats en moltes espècies diferents.

[es] El origen de los vertebrados ha sido un punto clave y de gran interés para muchos científicos y para la sociedad en general. Es aquí donde aparece el anfioxo, un fósil viviente, con el que se trabaja en el laboratorio para poder encontrar respuestas a estos momentos claves y trascendentales de la evolución. El anfioxo no sólo es morfológicamente el representante vivo del ancestro de todos los cordados, sino que, como más adelante veremos, posee un genoma "preduplicativo", es decir, un modelo en versión simple del genoma de todos los vertebrados, incluyendo el humano. El análisis del genoma del anfioxo ha permitido clarificar el origen del nuestro, a la vez que nos ha ayudado a entender mejor el origen y funcionamiento de familias y redes génicas importantes para el desarrollo embrionario y la fisiología. Así pues, gracias a los avances técnicos en la reproducción y experimentación, tenemos las bases para poder encontrar y entender nuestros orígenes y el funcionamiento de nuestro genoma. La evolución del desarrollo está viviendo una revolución con la acumulación de datos genómicos disponibles, que permiten hacer análisis comparados en una gran diversidad de especies. Todo esto está facilitando el estudio de cualquier aspecto del genoma, no sólo desde una visión monogénica, sino desde una visión más amplia que incluye el análisis de redes génicas reguladoras y procesos interconectados en muchas especies diferentes.
[ca] Tradicionalment s'ha vist l'àrea del riu Besòs únicament com una zona industrial i residencial, un lloc sense molts atractius per atraure els visitants, res podria ser més equivocat ja que té molts llocs per ser descoberts i gaudits per la gent. L'àrea del riu Besòs comprèn els districtes de Sant Andreu, Sant Martí i el municipi veí de Sant Adrià.Aquestes imatges són una invitació a explorar una banda de Barcelona que no coneixem, que ens ofereix una atmosfera i paisatges diferents però igual d'interessants als quals comunament veiem quan passem per la ciutat.

[es] Tradicionalmente se ha visto el área del río Bésos únicamente como una zona industrial y residencial, un lugar sin muchos atractivos para atraer a los visitantes, nada podría ser más equivocado ya que tiene muchos lugares por ser descubiertos y disfrutados por la gente. El área del río Bésos comprende los distritos de Sant Andreu, Sant MartÍ y el municipio vecino de Sant Adriá.Estas imágenes son una invitación a explorar un lado de Barcelona que no conocemos, que nos ofrece una atmósfera y paisajes diferentes pero igual de interesantes a los que comúnmente vemos cuando pasemos por la ciudad
[ca] En aquest article reflexionem sobre el monopoli de les llengües "majoritàries" en l'àmbit de les tecnologies lingüístiques. Analitzem, així mateix, com les llengües minoritàries poden afrontar aquest desafiament i examinem el cas de l'èuscar. Un cop estudiat el desenvolupament de l'èuscar en el camp de les tecnologies lingüístiques, analitzem fins a quin punt aquestes tecnologies poden ajudar el procés de normalització de la llengua.

[es] Reflexionamos en este artículo sobre el monopolio de las lenguas "mayoritarias" en el ámbito de las tecnologías lingüísticas. Analizamos, asimismo, cómo pueden afrontar dicho desafío las lenguas minoritarias, examinando el caso del euskera. Una vez estudiado su desarrollo en el campo de las tecnologías lingüísticas, analizamos hasta qué punto pueden ayudar dichas tecnologías al proceso de normalización de nuestra lengua.
[ca] L'article aborda la mecànica del procés de modernització de la zona del Mar Mort a l'stme chiapaneco, a Mèxic, impulsat des del govern a través del capitalisme halièutic. L'assentament del qual es va traduir en la col·lisió entre les idees pròpies del lliure mercat i les lògiques d'un estil de vida fortament arrelat en la naturalesa. Es proposa el risc com a figura explicativa considerant la relació ontològica que, en raó de la seva activitat i el contacte amb el mar, les societats de pescadors tenen amb aquest element, que ha estat també base de la identitat i l'organització social. Es mencionen els esforços mitjançant els quals es va buscar desenvolupar els litorals, amb conseqüències que, en casos com el que aquí s'observa, han derivat també en una deterioració ambiental i un afebliment del teixit social creixents. L'objectiu és mostrar que, en les societats pesqueres tradicionals, la racionalitat que guiava l'ofici i que es reflectia en els esquemes de treball, l'organització comunitària i la interacció amb la naturalesa, es recolzava en una relació metonímica amb el risc, que, en ser modificada sobretot a causa de la inserció de noves tecnologies, va facilitar concomitantment els canvis que necessitava el procés de reordenament impulsat per les forces del capital. Es destaca, a més, el caràcter essencialment contenciós del procés, i es mostren unes certes resistències i oposicions amb les quals el pescador defensa el seu estil de vida.

[es] El artículo aborda la mecánica del proceso de modernización de la zona del Mar Muerto en el Istmo chiapaneco, en México, impulsado desde el gobierno a través del capitalismo haliéutico, cuyo asentamiento se tradujo en la colisión entre las ideas propias del libre mercado y las lógicas de un estilo de vida fuertemente arraigado en la naturaleza. Se propone al riesgo como figura explicativa considerando la relación ontológica que, en razón de su actividad y el contacto con el mar, las sociedades de pescadores tienen con este elemento, que ha sido también base de la identidad y la organización social. En un somero recuento, se mencionan los esfuerzos mediante los que se buscó desarrollar los litorales, con consecuencias que, en casos como el que aquí se observa, han derivado también en un deterioro ambiental y un debilitamiento del tejido social crecientes. El objetivo es mostrar que, en las sociedades pesqueras tradicionales, la racionalidad que guiaba el oficio y que se reflejaba en los esquemas de trabajo, la organización comunitaria y la interacción con la naturaleza, se apoyaba en una relación metonímica con el riesgo, que, al ser modificada, sobre todo debido a la inserción de nuevas tecnologías, facilitó los cambios que necesitaba concomitantemente el proceso de reordenamiento impulsado por las fuerzas del capital. Se destaca, además, el carácter esencialmente contencioso del proceso, y se muestran ciertas resistencias y oposiciones con las que el pescador defiende su estilo de vida.
[ca] Existeix una coincidència entre les opinions de Miguel de Unamuno i les de María Zambrano respecte al cinema. Des d'un cert enquadra- ment irracionalista que els vincula, tots dos autors consideren que el cinema habilita el retorn a una espiritualitat perduda. D'aquesta manera, i a través de la metàfora de les ombres, sembla que Zambrano postula una definició sobre el cinema que li permet relacionar-lo amb gèneres com la confessió i la novel·la, i entendre-ho fins i tot com a pont cap a un nou saber sobre l'ànima, és a dir, cap a una raó ja no lògica sinó poètica.&nbsp;

[es] Existe una coincidencia entre las opiniones de Miguel de Unamuno y las de María Zambrano con respecto al cine. Desde cierto encuadre irracionalista que los vincula, ambos autores consideran que el cine habilita el retorno a una espiritualidad perdida. De ese modo, y a través de la metáfora de las sombras, Zambrano parece postular una definición sobre el cine que le permite relacionarlo con géneros como la confesión y la novela, y entenderlo aun como puente hacia un nuevo saber sobre el alma, es decir, hacia una razón ya no lógica sino poética.&nbsp;
[ca] El Pecorone és una col·lecció de cinquanta contes escrits a finals del segle XIV per Giovanni Fiorentino. No obstant això, l'edició prínceps és posterior, del 1558. La Inquisició va decretar ràpidament la seva prohibició, primer a Itàlia a partir de la dècada dels anys setanta del segle XVI i poc després a Espanya. Aquest article es proposa analitzar els motius pels quals l'obra va ser censurada, que presumiblement van tenir a veure amb el caràcter immoral que a parer dels censors tenien alguns dels seus contes i amb la desconfiança que el gènere de les novelle va suscitar a l'Europa contrareformista de la segona meitat del segle. Seguirem així el rastre de les diferents prohibicions als índexs de la Inquisició espanyola, a partir del de Gaspar Quiroga de 1583, acarant-los amb altres índexs europeus. També s'estudia la traducció de Luis Gaitán de Vozmediano d'un dels contes el 1590. Aquesta traducció suposa un exemple evident d'autocensura la finalitat de la qual devia ser, per una banda, evitar problemes amb la Inquisició i, de l'altra, acostar el text a l'ideari conservador i intransigent en matèria de moralitat que s'havia imposat a partir del Concili de Trento.

[es] El Pecorone es una colección de cincuenta cuentos escritos a finales del siglo XIV por Giovanni Fiorentino. Sin embargo, la edición prínceps es posterior, de 1558. La Inquisición decretó rápidamente su prohibición, primero en Italia a partir de la década de los años setenta del siglo XVI y poco después en España. Este artículo se propone analizar los motivos por los que la obra fue censurada, que presumiblemente tuvieron que ver con el carácter inmoral que a juicio de los censores tenían algunos de sus cuentos y con la desconfianza que el género de las novelle suscitó en la Europa contrarreformista de la segunda mitad del siglo. Seguiremos así el rastro de las distintas prohibiciones en los índices de la Inquisición española, a partir del de Gaspar Quiroga de 1583, cotejándolos con otros índices europeos. También se estudia la traducción de Luis Gaitán de Vozmediano de uno de los cuentos en 1590. Esta traducción supone un ejemplo evidente de autocensura cuya finalidad debió ser, por un lado, evitar problemas con la Inquisición y, por otro, acercar el texto al ideario conservador e intransigente en materia de moralidad que se había impuesto a partir del Concilio de Trento.
[ca] El Laboratori de la Mirada és un projecte artístic-col·laboratiu, dut a terme en el col·legi Mora Puchol d'Alacant amb alumnes de 6è de primària, que treballa la deconstrucció de les mirades cap als productes culturals mediàtics. Aquest projecte, concebut com a art col·laboratiu, emfasitza la importància del procés, la interacció social, el diàleg i l'educació, amb el compromís de crear un espai de recerca alternatiu que faciliti el desenvolupament de la mirada crítica davant les imatges mediàtiques. Per això concep l'aula com un laboratori en el qual tots els participants són co-investigadors i segueix una metodologia per projectes de treball desenvolupats des d'una posició educativa i artística que afavoreix la crítica de la cultura visual. El recorregut desenvolupat en el projecte conclou amb la realització d'una instal·lació artístico-col·laborativa que ofereix una mirada crítica a través de la qual els espectadors poden repensar les seves pròpies mirades.

[es] El Laboratorio de la Mirada es un proyecto artístico-colaborativo, llevado a cabo en el colegio Mora Puchol de Alicante con alumnos y alumnas de 6° de primaria, que trabaja la deconstrucción de las miradas hacia los productos culturales mediáticos. Este proyecto, concebido como arte colaborativo, enfatiza la importancia del proceso, la interacción social, el diálogo y la educación, con el compromiso de crear un espacio de investigación alternativo que facilite el desarrollo de la mirada crítica ante las imágenes mediáticas. Para ello concibe el aula como un laboratorio en el que todos los participantes son co-investigadores, y sigue una metodología por proyectos de trabajo desarrollados desde una posición educativa y artística que favorece la crítica de la cultura visual. El recorrido desarrollado en el proyecto concluye con la realización de una instalación artístico-colaborativa que ofrece una mirada crítica a través de la cual los espectadores pueden repensar sus propias miradas.
[ca] L'aparició de les empreses xineses com a actors clau en l'economia global posa de manifest la transformació de la Xina en una potència mundial. Mitjançant anàlisis de mostres grans, estudis de casos i enquestes bibliogràfiques, aquest número especial pretén millorar la nostra comprensió d'aquest fenomen, centrant-nos en diversos aspectes de la internacionalització de les empreses xineses durant les últimes dues dècades i explorant el seu èxit, així com els reptes que s'enfronten. avançant.

[es] El surgimiento de empresas chinas como actores clave en la economía global subraya la transformación de China en una potencia global. A través de grandes análisis de muestras, estudios de casos y estudios de literatura, este número especial pretende mejorar nuestra comprensión de este fenómeno, centrándose en varios aspectos de la internacionalización de las empresas chinas durante las últimas dos décadas y explorando su éxito, así como los desafíos que enfrentan. avanzando.
[ca] Si sovint resulta complicat acotar l'accepció d'"orientalisme", què no pot passar quan emprenem els camins del pre-orientalisme. Ara fa cinquanta anys que, en un intent aferrissat d'entomar la relació amb l'altre des d'una mirada occidental neta de prejudicis, Edward W. Said identificà i codificà els tòpics al voltant de l'islam —aparentment indestriables tot i haver-se generat i difós durant els segles XVIII i XIX— per, seguidament, descompondre'ls fins a diluir-los. A mesura, però, que reculem abans d'aquestes centúries, ens endinsem en un horitzó força més complex. Més que no pas un diàleg-relació-oposició entre Orient i Occident amb l'element religiós impregnat de clixés ideològics com a teló de fons, el propòsit des del tombant del segle XV en endavant era cercar els orígens occidentals en les civilitzacions pre-clàssiques d'arrels orientals. Una cerca que, de retruc, passava per acceptar que Occident es devia a Orient. D'aquí que, a hores d'ara, el present Estat de la Qüestió resulti idoni no només per la permanent contraposició Orient versus Occident que, de tant en tant, aflora amb intensitat notòria, fins i tot al mig d'escenaris bel·licosos; també pel fet que aporta una perspectiva diferent de com cal entendre el "pre-orientalisme".

[es] Si a menudo resulta complicado acotar el término "orientalismo", que es lo que puede ocurrir cuando emprendemos los caminos del pre-orientalismo. Hace unos cincuenta años, en un intento encarnizado de reemprender la relación con el otro desde una mirada occidental limpia de prejuicios, Edward W. Said identificó y codificó los tópicos en torno al islam -aparentemente inseparables a pesar de que se habían generado y difundido durante los siglos XVIII y XIX- para, a continuación, descomponerlos hasta diluirlos. A medida, pero, que retrocedemos hacia centurias anteriores a las mencionadas, nos adentramos en un horizonte todavía más complejo. Más que un diálogo-relación-oposición entre Oriente y Occidente con el elemento religioso impregnado de clichés ideológicos como telón de fondo, el propósito desde el cambio del siglo XV y en adelante era buscar los orígenes occidentales en las civilizaciones pre-clásicas de raíces orientales. Una búsqueda que, de paso, pasaba por aceptar que Occidente se debía a Oriente. De ahí que, en estos momentos, el presente Estado de la Cuestión resulte idóneo no sólo por la permanente contraposición Oriente versus Occidente que, de vez en cuando, aflora con notoria intensidad, incluso en escenarios bélicos; también por el hecho de que aporta una perspectiva diferente de como debe entenderse el "pre-orientalismo".