[ca] És contrastable l'evidència de l'envelliment progressiu del parc edificat de les ciutats, al costat del fort impacte social i repercussió econòmica en termes de manteniment que aquest representa, així com el risc per a les persones que porta associat. En aquest context, la Tesi Doctoral explora vies per intercedir davant aquests fenòmens mitjançant metodologies predictives que abordin la problemàtica sota una perspectiva de grans àrees urbanes. Per aconseguir aquest objectiu, la recerca proposa un sistema predictiu a multiescala de la degradació dels fronts urbans edificats de la ciutat. La Tesi Doctoral planteja incorporar a les teories existents de durabilitat, cicle de vida i anàlisi del cicle de vida una aportació innovadora fonamentada en la introducció de tècniques d'anàlisi de supervivència predictives, al llarg del temps, en els estudis de durabilitat a les façanes del front urbà. La recerca, per tal d'abastar tota la problemàtica, s'ha estructurat en tres parts en què es contribueix de manera específica i directa a la investigació principal. A la Part I, Introducció al marc teòric i al laboratori urbà, s'exposen les conclusions a les que ens ha portat la revisió de la bibliografia científica i de la legislació existent, sobre els temes que han suscitat interès per al progrés de la investigació. Un cop presentat el Laboratori Urbà, es justifica i defineix com estructurar els elements objecte d'observació, quines tipologies arquitectòniques resulten de l'estudi, com se situen dins d'una trama urbana, quines relacions s'estableixen amb els fenòmens climàtics i de contaminació mediambientals, quins són els principals agents de degradació i a quin tipus de lesions corresponen, incloent una escala de representació i de gravetat. Amb això definim l'element unitari d'estudi amb les seves característiques morfològiques, d'entorn i d'afectació deixant introduïts els elements bàsics per a la realització d'estudis de seguiment de grans àrees urbanes. La metodologia d'inspecció, les tècniques d'anàlisi estadística i la implementació d'un aplicatiu en SIG s'investiguen i proposen a la Part II de la Tesi. Pel que fa al model de fitxes per a realitzar les inspeccions de façanes, el document proposat ha estat revisat per experts i optimitzat via mètodes comparatius multicriteri. També s'ha estudiat la fiabilitat dels equips d'inspecció que ha conduït a propostes concretes d'actuació, així com a futures línies d'investigació. Al Capítol 5 es descriuen les tècniques emprades dins el model d'anàlisi estadística de supervivència aplicant models no paramètrics per a dades amb censura en un interval. S'introdueix l'estimador de Turnbull per a aquest tipus d'anàlisi, com a alternativa a les anàlisis paramètriques. La raó del model respon al tipus d'informació disponible i que aquesta sempre es troba censurada en un rang temporal molt ampli. Les tècniques presentades són fonamentals pel que representen un canvi de paradigma en les estratègies de modelització preventiva La metodologia d'inspecció i d'anàlisi de supervivència que es proposen s'han integrat en un entorn de gestió SIG. Per això s'ha implementat un aplicatiu estadístic en QGIS que permet l'exploració territorial, morfològica i de lesions del front urbà i el modelatge dels temps fins a la lesió fent ús de llibreries de R. L'aplicatiu s'ha elaborat en col·laboració amb el Dr. Jacek Rapinski de l'Institut de Geodèsia de la Facultat de Geodèsia i Enginyeria de la Universitat de Warmia and Mazury a Olsztyn (Polònia), el Laboratori d'Edificació i l'IEMAE de l'EPSEB, i ha estat programat en llenguatge Python. Aquesta integració representa una rellevant aportació com a eina de suport a la presa de decisions sobre el parc edificat, quant al coneixement que s'infereix sobre el procés de deteriorament dels fronts urbans. Amb la metodologia del sistema predictiu disponible s'ha procedit a l'exploració i obtenció de resultats sobre un cas d'estudi. La ciutat escollida ha estat la de L'Hospitalet de Llobregat. A la Part III es descriuen les diferents campanyes d'inspecció que s'han realitzat per tal de millorar la informació disponible i quins barris han estat seleccionats. La investigació ha relaxat hipòtesis prèvies de manera que ha permès que siguin les dades que marquin els focus d'interès més significatius arran de consultar el mòdul d'anàlisi que permet mostrar orientacions, impactes territorials, percentatges d'afectació sobre les parts més representatives de la façana i percentatges basats en els tipus de lesió. Aquests resultats descriptius de l'estat general de la mostra estudiada, són la base de la selecció per a les anàlisis de supervivència i modelització posteriors. En particular, també es proposen i il·lustren tècniques de modelització no paramètriques per determinar quines variables intervenen de forma significativa en el procés d'aparició de les lesions sobre les façanes. Els resultats parcials del cas d'estudi demostren com es pot disposar d'informació rellevant per a una gestió preventiva eficaç. Les conclusions de la Tesi Doctoral reafirmen la validesa del sistema predictiu plantejat i que es postula com un model eficaç per a la prevenció en la degradació dels fronts urbans. El capítol final també incorpora aspectes de millora de les inspeccions com els mitjans TIC i la formació dels inspectors, i al seu torn apunta propostes per a incorporar dades dinàmiques sobre el territori aprofitant el potencial de QGIS i dotar de més anàlisi estadística a l'aplicatiu FAD. El doctorand argumenta que aquest tipus d'iniciatives requereixen un suport de les institucions encarregades de vetllar per la sostenibilitat del que s'ha construït i proposa la creació de comissions per a la implantació futura de sistemes predictius que millorin i optimitzin la gestió del parc urbà.

[es] Es contrastable la evidencia del envejecimiento progresivo del parque edificado de las ciudades, junto al fuerte impacto social y repercusión económica en términos de mantenimiento que éste representa, así como el riesgo para las personas que lleva asociado. En este contexto, la Tesis Doctoral explora vías para interceder ante estos fenómenos mediante metodologías predictivas que abordan la problemática bajo una perspectiva de grandes áreas urbanas. Para conseguir este objetivo la investigación propone un sistema predictivo a multiescala de la degradación de los frentes urbanos edificados de la ciudad. La Tesis Doctoral plantea incorporar a las teorías existentes de durabilidad, ciclo de vida y análisis del ciclo de vida una aportación innovadora fundamentada en la introducción de técnicas de análisis de supervivencia predictivas. Para ello la investigación se ha estructurado en tres partes que contribuien al objetivo principal. En la Parte I, Introducción al marco teórico y al laboratorio urbano, se exponen las conclusiones a las que nos ha llevado la revisión de la bibliografía científica y de la legislación existente. Una vez presentado el Laboratorio Urbano, se justifica y define cómo estructurar los elementos objeto de observación, qué tipologías arquitectónicas resultan, la sitúan dentro de la trama urbana, qué relaciones se establecen con los fenómenos medioambientales, principales agentes de degradación y a qué tipo de lesiones corresponden. La metodología de inspección, las técnicas de análisis estadístico y la implementación de un aplicativo en SIG se investigan y proponen en la Parte II. En cuanto al modelo de fichas para realizar las inspecciones de fachadas, el documento propuesto ha sido revisado por expertos, optimizado vía métodos comparativos multicriterio, y estudiado la fiabilidad de los equipos de inspección. En el Capítulo 5 se describen las técnicas empleadas dentro del modelo de análisis estadístico de supervivencia aplicando modelos no paramétricos para datos con censura en un intervalo. Se introduce el estimador de Turnbull para este tipo de análisis, como alternativa a los análisis paramétricos. Las técnicas presentadas son fundamentales en cuanto representan un cambio de paradigma en las estrategias de modelización preventiva. La metodología de inspección y de análisis de supervivencia propuestos se ha integrado en un entorno de gestión SIG. Por ello se ha implementado un aplicativo estadístico en QGIS que permite la exploración territorial, morfológica y de lesiones del frente urbano y el modelado de los tiempos hasta la lesión haciendo uso de librerías de R. El aplicativo ha sido programado en lenguaje Python y representa una relevante aportación como herramienta de soporte a la toma de decisiones sobre el parque edificado, en cuanto al conocimiento que infiere sobre el proceso de deterioro de los frentes urbanos. Con la metodología del sistema predictivo disponible se procede a la exploración y obtención de resultados sobre un caso de estudio. La ciudad escogida ha sido la de L'Hospitalet de Llobregat. En la Parte III se hallan descritas las distintas campañas de inspección. La investigación ha relajado hipótesis previas de manera que ha permitido que sean los datos quienes marquen los focos de interés más significativos. También se proponen e ilustran técnicas de modelización no paramétricas para determinar qué variables intervienen en el proceso de aparición de las lesiones sobre las fachadas. Las conclusiones de la Tesis Doctoral reafirman la validez del sistema predictivo planteado y que se postula como un modelo eficaz para la prevención en la degradación de los frentes urbanos. El capítulo final incorpora aspectos de mejora de las inspecciones y la formación de los inspectores, y apunta propuestas para incorporar datos dinámicos sobre el territorio y dotar de mayor análisis estadístico al aplicativo FAD.