[ca] La recerca de nous aliments envers la limitació dels recursos terrestres i el notable creixement de la població han promogut la investigació de les algues com a nova font de nutrients per cobrir les necessitats humanes. Les algues han sofert una gran demanda en la indústria alimentària en tot el món durant els últims anys, tant com aliment com a font d'hidrocol·loides. Les macroalgues poden ser una possible alternativa, ja que s'utilitzen com a biofiltre en sistemes IMTA-RAS (Integrated Multi-Trophic Aquaculture Recirculating Aquaculture System). En aquest es controlen les condicions de creixement i s'evita la possible toxicitat quan s'obtenen d'ambients marins. L'objectiu d'aquest treball ha estat analitzar com les condicions de cultiu, els pretractaments i els mètodes de conservació post recol·lecció poden afectar els diferents components de l'alga verda cultivada Ulva ohnoi per avaluar el seu ús a la indústria alimentària. Els paràmetres analitzats són: la clorofil·la en alga fresca, així com, la quantitat de compostosfenòlics i capacitat antioxidant, la matèria mineral i els diferents minerals (Na, K, Ca, Mg i Fe) de l'alga deshidratada. El contingut de clorofil·la és menor quan la intensitat lumínica és de 700 µmols de fotons·m-2 ·s-1 a causa de l'alta radiació que provoca la fotoinhibició de l'alga. Els resultats obtinguts dels compostos bioactius són superior als trobats en altres estudis i cal destacar que varien segons la intensitat lumínica i el pretractament, ja que la mostra del tanc amb més radiació i que no ha sigut sotmesa a cap tractament de rentat, presenta valors més elevats que la resta, això pot ser perquè la fotoinhibició genera algun antioxidant que es perd al rentat. Pel que fa el contingut de matèria mineral, els resultats no difereixen dels reportats prèviament, i cal destacar la influència del pretractament en les mostres, ja que el seu contingut és superior si no han sigut sotmeses a un procés de rentat. En les quantitats dels minerals estudiats (Na, K, Ca, Mg i Fe) hi ha una influència determinada pel pretractament i la intensitat lumínica dels tancs, però no pels processos de conservació. Les mostres del tanc amb més il·luminació tenien més quantitats de magnesi i calci, una quantitat similar de sodi i potassi, i una quantitat de ferro inferior a les del tanc amb menys il·luminació.

[es] La búsqueda de nuevos alimentos frente a la limitación de los recursos terrestres y el notable crecimiento de la población han promovido la investigación de las algas como nueva fuente de nutrientes para cubrir las necesidades humanas. Las algas han sufrido una gran demanda en la industria alimentaria en todo el mundo durante los últimos años, tanto como alimento como fuente de hidrocoloides. Las macroalgas pueden ser una posible alternativa, ya que se utilizan como biofiltro en sistemas IMTA-RAS (Integrated Multi-Trophic Aquaculture Recirculating Aquaculture System). En éste se controlan las condiciones de crecimiento y se evita la posible toxicidad cuando se obtienen de ambientes marinos. El objetivo de este trabajo ha sido analizar cómo las condiciones de cultivo, los pretratamientos y los métodos de conservación post recolección pueden afectar a los diferentes componentes del alga verde cultivada Ulva ohnoi para evaluar su uso en la industria alimentaria. Los parámetros analizados son: la clorofila en alga fresca, así como, la cantidad de compuestos fenólicos y capacidad antioxidante, la materia mineral y los distintos minerales (Na, K, Ca, Mg y Fe) del alga deshidratada. El contenido de clorofila es menor cuando la intensidad lumínica es de 700 µmoles de fotones· m-2 ·s-1 debido a la alta radiación que provoca la fotoinhibición del alga. Los resultados obtenidos de los compuestos bioactivos son superiores a los encontrados en otros estudios y cabe destacar que varían según la intensidad lumínica y el pretratamiento, ya que la muestra del tanque con mayor radiación y que no ha sido sometida a ningún tratamiento de lavado, presenta valores más elevados que el resto, esto puede ser porque la fotoinhibición genera algún antioxidante que se pierde en el lavado. En cuanto al contenido de materia mineral, los resultados no difieren de los reportados previamente, destacando la influencia del pretratamiento en las muestras, ya que su contenido es superior si no han sido sometidas a un proceso de lavado. En las cantidades de los minerales estudiados (Na, K, Ca, Mg y Fe) existe una influencia determinada por el pretratamiento y la intensidad lumínica de los tanques, pero no por los procesos de conservación. Las muestras del tanque con mayor iluminación tenían más cantidades de magnesio y calcio, una cantidad similar de sodio y potasio, y una cantidad de hierro inferior a las del tanque con menor iluminación.