[ca] Aquesta tesi analitza el marc legal de la prostitució per a identificar les dificultats específiques que tenen les treballadores sexuals per a accedir a un habitatge digne, així com les estratègies que desenvolupen per a exercir aquest dret. S'ha tingut en compte l'especial relació que es dona entre l'espai de treball i el domicili en l'exercici de la prostitució atès que, de forma habitual, les treballadores sexuals viuen i treballen en el mateix espai, ja sigui perquè treballen en un club, treballen en el seu propi domicili o treballen "fent plaça" de manera temporal o permanent. La recerca s'ha basat en l'anàlisi del marc legal de la prostitució a través de la normativa internacional, penal, laboral, administrativa, la jurisprudència més rellevant en aquests àmbits i els procediments administratius sancionadors tramitats per l'Ajuntament de Barcelona entre els anys 2010 i 2020 en aplicació de l'Ordenança de Convivència i per activitat de prostitució sense llicència. L'anàlisi jurídica es complementa amb la revisió de les principals teories feministes sobre la prostitució, les entrevistes a treballadores sexuals, entitats socials, empresaris del sector i dades quantitatives d'informes d'entitats socials i de defensa dels drets humans. En primer lloc, com a resultat principal de la investigació s'ha pogut constatar que el marc legal de la prostitució i més concretament el marc que regula els espais d'exercici de la prostitució dificulta a les treballadores sexuals l'accés a un habitatge digne, adequat i segur en la tinença i, fins i tot, pot propiciar la vulneració d'aquest dret a través de desallotjaments forçosos en alguns casos. En segon lloc, s'ha identificat que les treballadores sexuals tenen dificultats a accedir a espais de treball adequats i segurs en la tinença i que per a fer-ho recorren principalment a espais gestionats per tercers o, en menor mesura, s'organitzen amb altres companyes. En tercer lloc, s'ha mostrat que la resposta dels tribunals davant les accions de tutela de drets plantejades per les treballadores sexuals és insuficient i inadequada.

[en] This thesis analyzes the legal framework of prostitution in order to identify the specific difficulties that sex workers have in accessing decent housing, as well as the strategies they develop to exercise this right. To this end, it has been taken into account the special relationship between the work space and the home in prostitution because sex workers often live and work in the same space, either because they work in a club, work in their own home or work "on touring" on a temporary or permanent basis. The research has been based on the analysis of the legal framework of prostitution through international, criminal, labor, administrative regulations, the most relevant jurisprudence and the administrative sanctioning procedures processed by the Barcelona City Council between 2010 and 2020 in application of the Bylaw on Coexistence and for unlicensed prostitution activity. The legal analysis is complemented by the review of the main feminist theories on prostitution, interviews with sex workers, social organizations, entrepreneurs of the sex industry and quantitative data from reports of social and human rights organizations. The main result of this research indicate that the legal framework of prostitution, and more specifically the framework that regulates the spaces where prostitution is practiced, makes it difficult for sex workers to have access to decent, adequate and secure housing, and can even lead to the violation of this right through forced evictions on some occasions. Secondly, it has been identified that sex workers have difficulties in accessing adequate and safe working spaces in the tenancy and that to do so they mainly use spaces managed by third parties or, to a lesser extent, they organize themselves with other colleagues. Thirdly, it has been shown that the response of the courts to rights protection actions brought by sex workers is insufficient and inadequate.