BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] El present treball es basa en la descripció d'una sèrie de fonaments teòrics i tècnics necessaris per a aprofundir en els diferents aspectes característics i representatius del disseny d'una peça per la tecnologia de generative design. La peça en qüestió és una mangueta d'un cotxe de Formula Student, es va triar per ser un dels elements que sotmès a majors esforços dins del monoplaça, i es pot optimitzar eficientment les estructures evitant fer servir la utilització de mètodes de fabricació tradicionals. És per aquest motiu pel qual el treball serà enfocat la part de fabricació i disseny de la mangueta a través de la fabricació additiva de metalls, per a poder treure tot el partit al mòdul del generative design que té un gran impacte en l'eficiència de les estructures generades, ja que poden arribar a suportar càrregues majors amb menys material, això significa una reducció significativa de pes en la peça.

[es] El presente trabajo se basa en la descripción de una serie de fundamentos teóricos y técnicos necesarios para profundizar en los diferentes aspectos característicos y representativos del diseño de una pieza por la tecnología de generative design. La pieza en cuestión es una mangueta de un coche de Formula Student, se eligió por ser uno de los elementos que está sometido a unos mayores esfuerzos dentro del monoplaza, y se puede optimizar eficientemente las estructuras evitando la utilización de métodos de fabricación tradicionales. Es por ese motivo por el que el trabajo será enfocado la parte de fabricación y diseño de la mangueta a través de la fabricación aditiva de metales, para poder sacar todo el partido al módulo del generative design que tiene un gran impacto en la eficiencia de las estructuras generadas, ya que pueden llegar a soportar cargas mayores con menos material, esto significa una reducción significativa de peso en la pieza.
[ca] A mesura que els sistemes heterogenis es popularitzen, la transmisió de dades entre accel- eradors i software és cada vegada més important. No obstant, els acceleradors moderns no disposen de cap interfície clara per assignar memòria, que es realitza normalment a través d'interrupcions, el qual provoca canvis de context tediosos i redueix el rendiment. En aquesta tesi, donem un pas cap a demostrar que els gestors de memòria en hardware i software poden coexistir en el mateix mapa de memòria. Presentem Falafel, un gestor de memòria en hardware que pot respondre a peticions de memòria a través d'una interfí- cie senzilla y estàndard, sense interactuar amb software, alliberant als fils d'execució de la tasca d'assignar memòria als acceleradors. Falafel està completament desacoplat dels nuclis i interactua amb acceleradors i software a través de cues de memòria. Integrem Falafel en un sistema multinucli, i mostrem com Falafel pot oferir guanys de entre 6-9% en càrregues de productor/consumidor en un sistema amb un accelerador extern generant peticions.

[es] A medida que los sistemas heterogéneos se popularizan, la transferencia de datos entre aceleradores y software es cada vez más importante. Sin embargo, los aceleradores modernos no disponen de una interfaz clara para asignar memoria, que se realiza normalmente a través de interrupciones, lo que provoca cambios de contexto tediosos y reduce el rendimiento. En esta tesis, damos un paso adelante para demostrar que los gestores de memoria en hardware y software pueden coexistir en el mismo mapa de memoria. Presentamos Falafel, un gestor de memoria en hardware que puede responder a peticiones de memoria a través de una interfaz sencilla y estándar, sin interactuar con software, liberando a los hilos de ejecución de la tarea de asignar memoria a los aceleradores. Falafel está completamente desacoplado de los núcleos e interactúa con los aceleradores y el software a través de colas de memoria. Integramos Falafel en un sistema multinúcleo, y mostramos como Falafel puede ofrecer ganancias de entre 6-9% en cargas de productor/consumidor en un sistema con un acelerador externo generando peticiones.
[ca] L'objectiu d'aquest treball és realitzar l'optimització del consum elèctric, els costos de factura i les emissions de gasos d'efecte d'hivernacle associades a un domicili familiar que disposa d'una instal·lació fotovoltaica en la modalitat d'autoconsum individual i venda d'excedents sobre la base del funcionament del mercat elèctric espanyol. Per a realitzar l'estudi d'optimització, s'han realitzat tres escenaris per analitzar diferents situacions possibles, variant les dimensions de la instal·lació fotovoltaica i el consum elèctric del propi domicili. D'aquesta manera, s'ha pogut saber quina és la millor opció per a optimitzar al màxim la instal·lació fotovoltaica tenint en consideració diferents aspectes futurs com l'increment del consum o la volatilitat de preus del mercat elèctric espanyol. Els principals resultats obtinguts han estat que si el domicili continua tenint el mateix consum elèctric que ha tingut fins a 2022, la opció òptima és la instal·lació fotovoltaica del tercer escenari formada per quatre mòduls solars, i si es preveu un augment del consum s'hauria d'utilitzar la instal·lació fotovoltaica del primer i el segon escenari formada per vuit mòduls solars. A partir d'aquests resultats, s'ha arribat a la conclusió que l'ús d'una instal·lació fotovoltaica en la modalitat d'autoconsum amb excedents genera un gran estalvi de factura, redueix la dependència de la xarxa elèctrica i aconsegueix disminuir significativament les emissions de gasos d'efecte d'hivernacle associades.

[es] El objetivo de este trabajo es realizar la optimización del consumo eléctrico, los costes de factura y las emisiones de gases de efecto invernadero asociadas a un domicilio familiar que dispone de una instalación fotovoltaica en la modalidad de autoconsumo individual y venta de excedentes en base al funcionamiento del mercado eléctrico español. Para realizar el estudio de optimización, se han realizado tres escenarios para analizar diferentes situaciones posibles, variando las dimensiones de la instalación fotovoltaica y el consumo eléctrico del propio domicilio. De este modo, se ha podido saber cuál es la mejor opción para optimizar al máximo la instalación fotovoltaica teniendo en consideración diferentes aspectos futuros como el incremento del consumo o la volatilidad de precios del mercado eléctrico español. Los principales resultados obtenidos han estado que si el domicilio continúa teniendo el mismo consumo eléctrico que ha tenido hasta 2022, la opción óptima es la instalación fotovoltaica del tercer escenario formada por cuatro módulos solares, y si se prevé un aumento del consumo se tendría que utilizar la instalación fotovoltaica del primero y el segundo escenario formada por ocho módulos solares. A partir de estos resultados, se ha llegado a la conclusión que el uso de una instalación fotovoltaica en la modalidad de autoconsumo con excedentes genera un gran ahorro de factura, reduce la dependencia de la red eléctrica y consigue disminuir significativamente las emisiones de gases de efecto invernadero asociadas.
[ca] Avui en dia, les telecomunicacions s?han convertit en una tecnologia molt potent. La habilitat d?estar connectat a Internet a qualsevol part del planeta, simplement desbloquejant el telèfon mòbil, ha revolucionat el mon en el que vivim. El 5G està arribant amb moltes més aplicacions com ara IoT, cotxe connectat, ciutats intel·ligents, realitat augmentada, etc. En un futur pròxim, serà necessari implementar sistemes sense fils més complets per satisfer els requeriments de la nostra societat. La comunicació amb llum visible (VLC) es una tecnologia candidata per la pròxima generació de sistemes inal·làmbrics, particularment en aquelles situacions on una solució de baix cost i el espectre freqüencial lliure de llicencia permeten desplegar grans densitat de petites cel·les en interiors. El principal desavantatge de VLC es la gran caiguda de potencia quan un element bloqueja la línia de visió entre transmissor i receptor. Per això, s?han implementat diferents protocols de control d?errors (ARQ) amb un software definit per radio per assegurar la correcta recepció de la informació. També, la senyalització del ARQ ha estat utilitzada per habilitar un sistema de monitorització basat en VLC, sense la necessitat de desplegar cap altre sensor.

[es] Hoy en día, las telecomunicaciones se han convertido en una tecnología muy potente. La habilidad de estar conectado a Internet en cualquier parte del mundo, simplemente desbloqueando el teléfono móvil, ha revolucionado el mundo en el que vivimos. El 5G está llegando con muchas más aplicaciones como, por ejemplo: IoT, el coche conectado, ciudades inteligentes, realidad augmentada, etc. En un futuro próximo, será necesario implementar sistemas sin hilos mas completos para satisfacer los requerimientos de nuestra sociedad. La comunicación por luz visible (VLC) es una tecnología candidata para la próxima generación de sistemas inalámbricos, particularmente en esas situaciones donde una solución de bajo coste i en espectro frecuencial libre de licencia permiten desplegar grandes densidades de peques celdas en interiores. El principal defecto de VLC es la gran caída de potencia cuando un elemento bloque la línea de visión entra transmisor y receptor. Es por eso, que se han implementado diferentes protocolos de control de errores (ARQ) con un software definido por radio para asegurar la correcta recepción de la información. También, la señalización del ARQ ha sido utilizada para habilitar un sistema de monitorización basado en VLC, sin la necesidad de desplegar sensores adicionales.
[ca] El treball següent tracta les diferents aplicacions dels bessons digitals i la seva implementació en un producte industrial. De fet, els bessons digitals es poden aplicar a qualsevol tipus de producte industrial, a més de poder-se implementar també en altres sectors com la fabricació, edificació, etc. Els bessons digitals són models virtuals que imiten i simulen el comportament i les característiques d'objectes o processos del món real. Aquests models es fan servir per optimitzar el disseny i el funcionament de productes o processos industrials. També són emprats per predir l'exercici del model real abans de fabricar-lo, d'aquesta manera poder prevenir fallades i reduir costos a l'hora de fabricar els models reals. Per fer un bessó digital, cal recopilar dades del món real a través de sensors i diferents dispositius IoT, aquestes dades es processen i es guarden al núvol, on es podran utilitzar per crear el model virtual. El model virtual es fa amb eines CAD, en el cas d'aquest projecte es farà servir el SolidWorks. Aquest projecte tracta de la realització d'un bessó digital d'un pòrtic grua, començant des del disseny 3D, seguint amb la implementació en altres plataformes o programes com SolidWorks, Ramseries, Blender i OSI4IOT els quals són necessaris per realitzar un bessó digital.

[es] El siguiente trabajo trata las diferentes aplicaciones de los gemelos digitales y su implementación en un producto industrial. De hecho, los gemelos digitales pueden aplicarse a cualquier tipo de producto industrial, además de poder implementarse también en otros sectores como la fabricación, edificación, etc. Los gemelos digitales son modelos virtuales que imitan y simulan el comportamiento y características de objetos o procesos del mundo real. Dichos modelos se usan para optimizar el diseño y el funcionamiento de productos o procesos industriales. También son empleados para predecir el desempeño del modelo real antes de fabricarlo, de esta manera poder prevenir fallos y reducir costes a la hora de fabricar los modelos reales. Para hacer un gemelo digital, se necesita recopilar datos del mundo real a través de sensores y diferentes dispositivos IoT, dichos datos se procesan y se guardan en la nube, donde se podrán utilizar para crear el modelo virtual. El modelo virtual se realiza con herramientas CAD, en el caso de este proyecto se usará el SolidWorks. Este proyecto trata de la realización de un gemelo digital de una grúa pórtico, empezando desde el diseño 3D de la misma, siguiendo con la implementación en otras plataformas o programas como SolidWorks, Ramseries, Blender y OSI4IOT los cuales son necesarios para realizar un gemelo digital.
[ca] L'objectiu de l'estudi és dissenyar i dimensionar una instal·lació fotovoltaica de grans dimensions aplicada a una indústria. Concretament, la instal·lació es realitzarà a les instal·lacions de SEAT. Cal analitzar la viabilitat d'instal·lació a diferents ubicacions per obtenir una potència instal·lada de 5 MWp. Per dur-ho a terme s'analitzaràn les superficies disponibles i viables per a la instal·lació de panells i, tenint en compte els múltiples factors influents (ombreig, inclinació, orientació, etc.), es podrà determinar l'emplaçament exacte, distribució i quantitat de panells a instal·lar. Posteriorment també serà clau tenir en compte el càlcul elèctric de connexió entre panells, inversors, cablejat i tots els altres components de la instal·lació per tal de distribuir l'energia obtinguda allà on es requereixi. Com a resultat de l'estudi, després de la implementació de la instal·lació, gran part del consum global de la fàbrica es veurà cobert de forma sostenible. D'aquesta manera, es redueix a gran escala les tones de CO2 emeses per la fàbrica (relacionat amb allò que comportava comprar aquesta quantitat d'energia a la xarxa, origen de la qual no és renovable íntegrament tot el temps). Finalment, després d'analitzar tècnicament, econòmicament i ambientalment la instal·lació, es durà a terme una conclusió del projecte, on es valoraran les lliçons apreses, dificultats i aspectes a destacar durant la realització del projecte.

[es] El objetivo del estudio es diseñar y dimensionar una instalación fotovoltaica de grandes dimensiones aplicada a una industria. Concretamente, la instalación se realizará en las instalaciones de SEAT. Se debe analizar la viabilidad de instalación en diferentes ubicaciones para obtener una potencia instalada de 5 MWp. Para llevarlo a cabo se analizarán las superficies disponibles y viables para la instalación de paneles y, teniendo en cuenta los múltiples factores influyentes (sombreado, inclinación, orientación, etc.), se podrá determinar el emplazamiento exacto, distribución y cantidad de paneles a instalar. Posteriormente también será clave tener en cuenta el cálculo eléctrico de conexionado entre paneles, inversores, cableado y todos los demás componentes de la instalación con el fin de distribuir la energía obtenida allá donde se requiera. Como resultado del estudio, tras la implementación de la instalación, gran parte del consumo global de la fábrica se verá cubierto de forma sostenible. De esta forma, se reduce a grande escala las toneladas de CO2 emitidas por la fábrica (relacionado a lo que comportaba comprar esa cantidad de energía a la red, origen de la cual no es renovable en su totalidad todo el tiempo). Finalmente, tras analizar técnica, económica y ambientalmente la instalación, se llevará a cabo una conclusión del proyecto, donde se valorarán las lecciones aprendidas, dificultades y aspectos a destacar durante la realización del proyecto.
[ca] Aquest projecte consisteix en el tractament d'imatges de cel·les fotovoltaiques obtingudes via electroluminescència per a generar un model mitjançant Xarxes Neuronals Convolucionals capaç de classificar cada imatge segons el seu percentatge de defectuositat. L'objectiu principal és automatitzar el control de qualitat del procés de fabricació. El banc d'imatges amb el que s'ha treballat s'anomena "elpv-dataset-master", és públic i consta de 2.624 imatges de 300x300 píxels en escala de grisos de cèl·lules solars funcionals i defectuoses amb un grau variable de degradacions, extretes de 44 mòduls solars diferents. Els defectes de les imatges anotades són de tipus intrínsec o extrínsec i se sap que redueixen l'eficiència energètica dels mòduls solars. Al llarg d'aquest projecte es tracta i analitza la base de dades original, es generen diferents xarxes neuronals per observar-ne el rendiment de referència ('Benchmark") i finalment s'enfoca l'estudi a la correcció del desequilibri entre classes del banc d'imatges utilitzant diferents tècniques com: "Data Augmentation", "Transfer Learning" entre models, rebalanceig de pesos inicials del model i "Oversampling" (generació de més imatges per a les classes minoritàries).

[es] Este proyecto consiste en el tratamiento de imágenes de células fotovoltaicas obtenidas vía electroluminiscencia para generar un modelo mediante Redes Neuronales Convolucionales capaz de clasificar cada imagen según su porcentaje de defectuosidad. El objetivo principal es automatizar el control de calidad del proceso de fabricación. El banco de imágenes con el que se ha trabajado se denomina "elpv-dataset-master", es público y consta de 2.624 imágenes de 300x300 píxeles y en escala de grises de células solares funcionales y defectuosas con un grado variable de degradaciones, extraídas de 44 módulos solares diferentes. Los defectos de las imágenes anotadas son de tipo intrínseco o extrínseco y se sabe que reducen la eficiencia energética de los módulos solares. A lo largo de este proyecto se trata y analiza la base de datos original, se generan diferentes redes neuronales para observar el rendimiento de referencia ( "Benchmark ") y finalmente se enfoca el estudio a la corrección del desequilibrio entre clases del banco de imágenes utilizando diferentes técnicas como: "Data Augmentation", "Transfer Learning" entre modelos, rebalanceo de pesos iniciales del modelo y "oversampling" (generación de más imágenes para las clases minoritarias).
[ca] El Pati blau, un pati característic de la vila de Sitges, va ser un element arquitectònic i artístic que va experimentar un procés de tranformació fins a la desaparició física d'avui dia. Tot i així, el seu record simbòlic encara perdura, però es troba en perill de desaparèixer degut a la manca d'estudis i de documentació disponible. Aquest treball té com a objectiu reconstruir la memòria perduda del Pati blau, utilitzant les principals fonts de documentació existents: l'obra pictòrica de Santiago Rusiñol, un dels màxims exponents del modernisme català.

[es] El "Pati blau", un patio característico de la vila de Sitges, fue un elemento arquitectónico y artístico que experimentó un proceso de transformación hasta la desaparición física de hoy día. Sin embargo, su recuerdo simbólico aún perdura, pero se encuentra en peligro de desaparecer debido a la falta de estudios y documentación disponible. Este trabajo tiene como objetivo reconstruir la memoria perdida del "Pati blau", utilizando las principales fuentes de documentación existentes: la obra pictórica de Santiago Rusiñol, uno de los máximos exponentes del modernismo catalán.
[ca] La natural evolució de les àrees metropolitanes ha donat pas a sistemes policèntrics en els quals l'activitat econòmica no es localitza principal ni exclusivament en el CBD, el que obliga a obrir noves metodologies que permetin detectar l'estructura d'aquests sistemes urbans. Utilitzant informació de l'Àrea Metropolitana de Barcelona, en aquest article s'analitza un conjunt de models que tenen per objecte detectar subcentres de comerç al detall a escala territorial. En concret, s'utilitzen cinc models paramètrics (lineal, exponencial, estàndard, gravitatori i doble logarítmic) que tenen per objecte explicar, en primera instància utilitzant només la distància a Barcelona, i en segona la distància als subcentres potencials, la distribució espacial de la densitat comercial a nivell municipal. Dos són les aproximacions de densitat comercial utilitzades: 1) la densitat de llocs de treball localitzats i especialitzats en comerç al detall, derivats de la matriu de mobilitat obligada al Cens; 2) la densitat de compradors localitzats, derivada de l'enquesta de mobilitat quotidiana. Els resultats suggereixen que el model més eficient és l'exponencial, seguit del model gravitatori. Així mateix, es confirma el caràcter policèntric de l'àrea metropolitana d'estudi, en la qual, no obstant, el CDB té la major influència sobre la distribució espacial de densitat comercial.

[es] La natural evolución de las áreas metropolitanas ha dado paso a sistemas policéntricos en los cuales la actividad económica no se localiza principal ni exclusivamente en el CBD, lo que obliga a abrir nuevas metodologías que permitan detectar la estructura de estos sistemas urbanos. Utilizando información del área metropolitana de Barcelona, en este artículo se analiza un conjunto de modelos que tienen por objeto detectar subcentros de comercio al detalle a escala territorial. En concreto se utilizan cinco modelos paramétricos (Lineal, Exponencial, Estándar, Gravitatorio, Doble Logarítmico) que tienen por objeto explicar en primera instancia utilizando solamente la distancia a Barcelona, y en segunda, la distancia a los subcentros potenciales, la distribución espacial de la densidad comercial a nivel municipal. Dos son las aproximaciones de densidad comercial utilizadas: 1) la densidad de empleos localizados especializados en comercio al detalle, derivados de la matriz de movilidad obligada del Censo, y 2) la densidad de compradores localizados, derivada de la encuesta de movilidad cotidiana. Los resultados sugieren que el modelo más eficiente es el exponencial, seguido del gravitatorio. Asimismo se confirma el carácter policéntrico del área metropolitana en estudio, en la cual; sin embargo, el CBD tiene la mayor influencia sobre la distribución espacial de la densidad comercial.
[ca] Aquest Treball de Fi de Màster es va centrar en el desenvolupament d'una eina d'avaluació de risc per la qualitat de l'aire i en l'avaluació d'alternatives per millorar la capacitat de ventilació a les aules utilitzant el mètode multicriteri MIVES, avaluant requeriments econòmics, socials i ambientals. Es van avaluar dues classes d'una escola primària (6 a 12 anys), aplicant l'índex de risc per a dues situacions: una amb les finestres sempre tancades i l'altra amb les finestres obertes. Es va proposar per a ambdues classes la instal·lació d'una bomba de calor o un recuperador de calor. En la primera situació, es va observar la importància d'implementar ambdues solucions, millorant significativament la capacitat de ventilació, destacant l'efectivitat del recuperador de calor en termes d'impacte social. En la segona situació, amb l'aportació d'aire per les finestres, l'índex de risc va ser menor i les solucions no van puntuar de manera tan significativa com en la situació dràstica de la primera. L'estudi presenta resultats positius i destaca la seva versatilitat, mostrant que una vegada definit l'arbre de decisions, la metodologia pot adaptar-se a la realitat de diverses institucions d'interès públic.

[es] Este Trabajo Fin de Máster se centró en el desarrollo de una herramienta de evaluación de riesgo por la calidad del aire y en la evaluación de alternativas para mejorar la capacidad de ventilación en aulas utilizando el método multicriterio MIVES, evaluando requerimientos economicos, sociales y ambientales.. Se evaluaron dos clases de una escuela primaria (6 a 12 años), aplicando el índice de riesgo para dos situaciones: una con las ventanas siempre cerradas y otra con las ventanas abiertas. Se propuso para ambas clases la instalación de una bomba de calor o un recuperador de calor. En la primera situación, se observó la importancia de implementar ambas soluciones, mejorando significativamente la capacidad de ventilación, destacando la efectividad del recuperador de calor en términos de impacto social. En la segunda situación, con el aporte de aire por las ventanas, el índice de riesgo fue menor y las soluciones no puntuaron de manera tan significativa como en la situación drástica de la primera. El estudio presenta resultados positivos y destaca su versatilidad, mostrando que una vez definido el árbol de decisiones, la metodología puede adaptarse a la realidad de diversas instituciones de interés público.