[ca] Aquesta tesi s'ha configurat com a seccions independents per a poder ser publicades posteriorment de manera individual. En la primera secció s'escomet l'estat de l'art de la teleinfermería amb una revisió de totes les publicacions trobades amb la paraula teleinfermería en el títol. L'anàlisi de les publicacions permet conéixer els països amb més producció científica, les orientacions dels treballs, i altres dades d'interés, i inclou un mapa coroplètic. Les tres seccions següents formen una tríada d'articles estructurats per a obtindre la perspectiva del personal d'infermeria sobre la teleinfermería. Encara que s'han realitzat alguns estudis sobre aspectes parcials, i també des del punt de vista del pacient, fins hui no s'ha publicat una avaluació general de l'opinió dels professionals d'infermeria. El primer treball d'aquesta tríada presenta un nou qüestionari amb 18 preguntes aparellades (per evitar preguntes capcioses) amb una escala Likert−5, i tres preguntes dicotòmiques, una per domini, que analitzen els dominis d'utilitat, acceptació i adequació de la teleinfermeria al camp clínic. Una vegada dissenyat el qüestionari es van generar per ordinador sis bases de dades amb diferents tipus de simetria i curtosi, així com diferent índex de concordança entre les preguntes, per cobrir totes les possibilitats teòriques de resposta. Els resultats es van analitzar mitjançant el mètode clàssic (CTT) i la teoria de resposta a l'ítem (Rasch). Es van obtindre alfes de Cronbach entre 0,80−0,95, Kiser-Meyer-Olkin entre 0,93−0,92 i el test d'esfericitat de Bartlett va resultar altament significatiu p<0,0001. En l'anàlisi de Rasch, es va obtindre un coeficient de fiabilitat (EAP) de 0,94, amb estimació de probabilitat mitjana ponderada de Warm (WLE) de 0,94, i valors extrems infit-t i outfit-t de +1,61, –1,98. El següent document de la tríada, mostra els resultats de l'enquesta en tres països seleccionats de la UE amb diferents perfils econòmics (Espanya, Portugal, Polònia), utilitzant el qüestionari validat en la fase anterior. Es van enquestar 225 infermers/as treballant en atenció primària, especialitzada o residències d'ancians. Els resultats van mostrar l'adequació del model també a la pràctica per mesurar els dominis d'utilitat, acceptabilitat i adequació de la teleinfermeria (alfa de Cronbach global 0,945, Kaiser-Meyer-Olkin 0,952 i Bartlett p<0,001). Les respostes favorables a la teleinfermeria van obtindre una puntuació mitjana de 4 sobre 5 en l'escala de Likert, tant globalment com pels tres àmbits. L'estimació mitjana d'ús de teleinfermería d'un 34.3% indica que el personal d'infermeria considera que la seua professió requereix una activitat fonamentalment presencial. En l'anàlisi ANOVA, els resultats de Portugal van ser significativament superiors als d'Espanya i Polònia, tant en l'ambit global com per a cadascuna de les dimensions. Després de transformar les dades politòmiques en dicotòmics es va realitzar una anàlisi més exhaustiva amb la metodologia Rasch, incloent-hi els infit i outfit estandarditzats, la dificultat dels ítems, i estadístiques de bondat d'ajust. Va resultar un coeficient de fiabilitat (EAP) de 0,825. L'estimació de la probabilitat mitjana ponderada de Warm va ser de 0,715. L'anàlisi de Rasch confirma els resultats obtinguts anteriorment utilitzant CTT. El qüestionari és vàlid, encara que la pregunta quatre tal vegada podría re formular-se per a millorar la coherència de les respostes o suprimir-se amb am el seu parell o sense (pregunta cinc). Finalment, en l'última secció es presenta un cinqué treball de metodologia a distància per a valorar la utilitat del procediment bibliomètric. L'epidèmia de COVID-19 va representar una oportunitat per a analitzar el clima laboral del personal d'infermeria abans, durant i després del brot principal de la pandèmia a través de les seues publicacions. Es va seleccionar una mostra (n = 828) de la producció quadriennal d'articles científics d'infermeria (2019 a 2022) per a analitzar els temes: 1/ protecció personal; 2/ alteracions psicològiques; 3/ procediments; i 4/ gestió, en els àmbits d'atenció primària, hospitalari i residències geriàtriques. Es va aplicar metodologia no paramètrica per a valorar els canvis de tendència en el temps que van resultar estadísticament significatives. Les dades van reflectir canvis principalment en temes de salut mental i gestió, però les diferents àrees (atenció primària, hospital i residències geriàtriques) van seguir els seus propis patrons. El procediment va demostrar que el mètode bibliomètric a distància és sensible a la detecció de canvis de l'ambient laboral, obrint la porta a altres usos, amb diferents temes i publicacions o presentacions a congressos. La metodologia a distància pot contribuir a fer que la realització del treball de l'infermer siga més eficient, i contribuir a pal·liar la creixent escassetat de professionals d'infermeria.

[es] Esta tesis se ha configurado como secciones independientes para poder ser publicadas posteriormente de forma individual. En la primera sección se acomete el estado del arte de la teleenfermería con una revisión de todas las publicaciones encontradas con la palabra teleenfermería en el título. El análisis de las publicaciones permite conocer los países con más producción científica, las orientaciones de los trabajos y otros datos de interés, e incluye un mapa coroplético. Las siguientes tres secciones forman una tríada de trabajos estructurados para obtener la perspectiva del personal de enfermería sobre la teleenfermería. Aunque se han realizado algunos estudios sobre aspectos parciales, y también desde el punto de vista del paciente, hasta la fecha no se había publicado una evaluación general de la opinión de los profesionales de enfermería. El primer trabajo de esta tríada presenta un nuevo cuestionario con 18 preguntas emparejadas (para evitar preguntas capciosas) en escala Likert−5 y tres preguntas dicotómicas, una por dominio, que analizan los dominios de utilidad, aceptación y adecuación de la teleenfermería en la enfermería clínica. Una vez diseñado el cuestionario, se generaron por ordenador seis bases de datos con diferentes tipos de simetría y curtosis, así como diferente índice de concordancia entre los pares de preguntas, para cubrir todas las posibilidades teóricas de respuesta. Los resultados se analizaron mediante el método clásico (CTT) y la teoría de respuesta al ítem (Rasch). Se obtuvieron alfas de Cronbach entre 0,80−0,95, Kaiser-Meyer-Olkin entre 0,93−0,92 y la prueba de esfericidad de Bartlett resultó altamente significativa (p<0,0001). El análisis Rasch mostró un coeficiente de fiabilidad (EAP) de 0,94, una estimación de probabilidad media ponderada de Warm (WLE) de 0,94 y valores extremos infit-t y outfit-t de +1,61, –1,98. El siguiente documento de la tríada, muestra los resultados de la encuesta en tres países seleccionados de la UE con distintos perfiles económicos (España, Portugal, Polonia), utilizando el cuestionario validado en la fase anterior. Se encuestaron 225 enfermeros/as trabajando en atención primaria, especializada o residencias de ancianos. Los resultados mostraron la adecuación del modelo también en la práctica, para la medición de los dominios de utilidad, aceptación y adecuación de la teleenfermería (alfa global de Cronbach 0,945, Kaiser-Meyer-Olkin 0,952 y p de Bartlett <0,001). Las respuestas favorables a la teleenfermería obtuvieron una puntuación promedio de 4 sobre 5 en la escala de Likert, tanto globalmente como en los tres dominios. La estimación promedio de uso de teleenfermería de un 34.3% indica que el personal de enfermería considera que su profesión requiere una actividad fundamentalmente presencial. En el análisis ANOVA, los resultados de Portugal fueron significativamente superiores a los de España y Polonia, tanto a nivel global como para cada una de las dimensiones. Tras transformar los datos politómicos en dicotómicos se realizó un análisis más exhaustivo con metodología Rasch, incluyendo los infit y outfit estandarizados, la dificultad de los ítems, y estadísticas de bondad de ajuste. Se obtuvo un coeficiente de fiabilidad (EAP) de 0,825, y la estimación de la probabilidad media ponderada de Warm fue de 0,715. El análisis de Rasch confirma los resultados obtenidos anteriormente utilizando CTT. El cuestionario es válido, aunque quizás la pregunta cuatro debería reformularse para mejorar la coherencia de las respuestas o suprimirse con o sin su par (pregunta cinco). Finalmente, en la última sección se presenta un quinto trabajo de metodología a distancia para valorar la utilidad del procedimiento bibliométrico. La epidemia de COVID-19 representó una oportunidad para analizar el clima laboral del personal de enfermería antes, durante y después del brote principal de la pandemia a través de sus publicaciones. Se seleccionó una muestra (n = 828) de la producción cuatrienal de artículos científicos de enfermería (2019 a 2022) para analizar los temas: 1/ protección personal; 2/ alteraciones psicológicas; 3/ procedimientos; y 4/ gestión, en los ámbitos de atención primaria, hospitalaria y residencias geriátricas. Se aplicó metodología no paramétrica para determinar las variaciones de tendencias en el tiempo, que resultaron ser estadísticamente significativas. Los datos reflejaron cambios principalmente en temas de salud mental y gestión, pero las diferentes áreas (atención primaria, hospital y residencias de ancianos) siguieron sus propios patrones. El procedimiento demostró que el método a distancia bibliométrico es sensible a la detección de cambios del ambiente laboral, abriendo la puerta a otros usos, con distintos temas y publicaciones o presentaciones en congresos. La metodología a distancia puede contribuir a que la realización del trabajo de enfermería sea más eficiente, y ayudar a paliar la creciente escasez de profesionales de enfermería