[ca] El multiculturalisme s'ha convertit en un fenomen que planteja nous desafiaments a la convivència en les societats democràtiques llatinoamericanes, caracteritzades per l'existència de més de 400 pobles indígenes diferents. No obstant això, aquesta diversitat ha estat marcada per la pobresa i la marginació, i aquests pobles s'han incorporat de manera marginal i precària als projectes nacionals. A més a més, el creixement dels moviments migratoris des dels territoris d'origen cap a les zones urbanes n'ha accentuat encara més les diferències respecte de les societats dominants. Davant d'aquesta situació, en la darrera dècada han augmentat o han resultat més visibles en l'espai públic les demandes i les reclamacions dels pobles indígenes, els quals s'han convertit en nous actors polítics que han instat els estats a buscar noves maneres d'entendre el desenvolupament indígena per mitjà de polítiques i d'estratègies coherents amb els principis del multiculturalisme, atenent els aspectes culturals, normatius i de valors. Aquesta tesi és una aportació a aquest desafiament, ja que proposa un model d'estudi basat en la teoria del capital social adequat a les necessitats i a les característiques dels pobles indígenes urbans, que es nodreix, a més, de les aproximacions teòriques del multiculturalisme, del desenvolupament indígena, com també de la revisió d'experiències rellevants en aquest àmbit. Així, a partir d'una mirada integral, aquest model identifica, conceptualitza i posa en joc aquells elements que s'han de tenir en compte a l'hora de dissenyar i d'implementar les polítiques, els plans i els programes adreçats als indígenes urbans, que serviran de guia per a les accions dels estats i dels organismes internacionals. Aquest model d'estudi per al capital social indígena urbà s'aplica als maputxes que viuen en dues comunes de la ciutat de Santiago de Xile, a partir d'una aproximació qualitativa. Tot plegat ha permès conèixer les característiques d'aquest capital social, les seves variables constitutives, el seu comportament en la realitat, les relacions dinàmiques que s'estableixen entre elles i la influència de l'entorn, entre d'altres elements, cosa que mostra el caràcter integral i multidimensional de la nostra proposta. Els resultats que s'han obtingut han servit de base per generar propostes i recomanacions concretes de polítiques, plans i programes, com també de possibles línies d'acció respectuoses amb la diversitat.

[es] El multiculturalismo se ha convertido en un fenómeno que plantea nuevos desafíos a la convivencia en las sociedades democráticas latinoamericanas, caracterizadas por la existencia de más de 400 pueblos indígenas diferentes. Sin embargo, dicha diversidad ha estado marcada por la pobreza y la marginación, y estos pueblos han sido incorporados de modo marginal y precario a los proyectos nacionales. Además, los crecientes movimientos migratorios desde sus territorios de origen hacia las zonas urbanas han acentuado aún más las diferencias entre ellos y las sociedades dominantes. Ante esta situación, en la última década han aumentado o han resultado más visibles en el espacio público las demandas y reclamaciones de los pueblos indígenas, los cuales se han convertido en nuevos actores políticos que han instado a los estados a buscar nuevas formas de entender el desarrollo indígena a través de políticas y estrategias coherentes con los principios del multiculturalismo, atendiendo a aspectos culturales, normativos y de valores. La presente tesis constituye una aportación a este desafío, al proponer un modelo de estudio basado en la teoría del capital social adecuado a las necesidades y características de los pueblos indígenas urbanos, que se nutre, además, de las aproximaciones teóricas del multiculturalismo, del desarrollo indígena, así como de la revisión de experiencias relevantes en este ámbito. De esta forma, a partir de una mirada integral, este modelo identifica, conceptualiza y pone en juego aquellos elementos que deben tenerse en cuenta en el diseño y la implementación de políticas, planes y programas orientados a los indígenas urbanos, y que servirán de guía a las acciones de los estados y los organismos internacionales. Este modelo de estudio para el capital social indígena urbano se aplica a los mapuches que habitan en dos comunas de la ciudad de Santiago de Chile, a partir de una aproximación cualitativa. Ello ha permitido conocer las características de este capital social, sus variables constitutivas, su comportamiento en la realidad, las relaciones dinámicas que se establecen entre ellas y la influencia del entorno, entre otros elementos, lo cual da cuenta del carácter integral y multidimensional de nuestra propuesta. Los resultados obtenidos han servido de base para la generación de propuestas y recomendaciones concretas de políticas, planes y programas, así como de posibles líneas de acción respetuosas con la diversidad.