BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] L'estudi de les diferents geografies urbanes de la immigració ha estat àmpliament estudiat al llarg del planeta. En canvi, en el cas del sud d'Europa, la realitat és encara difosa. Molts d'aquests països es troben en una fase en la seva història moderna, fa temps que van deixar de ser països d'emigració i des de fa pocs anys s'han convertit en països d'immigració neta. Aquesta nova realitat reobre diferents qüestions i problemàtiques sobre la implicació de la segregació a les ciutats, com per exemple: Quines seran les implicacions en el funcionament del mercat de l'habitatge? Existeixen paral·lelismes amb el desenvolupament experimentat en dècades anteriors per les ciutats del nord d'Europa? O per el contrari s'està produint un desenvolupament original de l'esmentada problemàtica? El propòsit d'aquest article és donar resposta a aquestes preguntes a través de la comparació de la relació existent entre la segregació i el mercat de l'habitatge a les ciutats d'Amsterdam i Barcelona

[es] El estudio de las diferentes geografías urbanas de la inmigración ha sido ampliamente estudiado a lo largo del planeta sin embargo, en el caso del Sur de Europa, la realidad es aun difusa. Muchos de estos países se encuentran en una nueva fase en su historia moderna, hace tiempo que dejaron de ser países de emigración y desde hace pocos años se han convertido en países de inmigración neta. Esta nueva realidad reabre diferentes cuestiones y problemáticas sobre la implicación de la segregación en las ciudades, como por ejemplo ¿Cuáles serán las implicaciones en el funcionamiento del mercado de la vivienda? ¿Existes paralelismos con el desarrollo experimentado en décadas anteriores por las ciudades del Norte de Europa? O por el contrario se está produciendo un desarrollo original de dicha problemática. El propósito de este artículo es dar respuesta a estas preguntas a través de la comparación de la relación existente entre la segregación y el mercado de la vivienda en las ciudades de Ámsterdam y Barcelona.
[ca] Les xarxes de comunicacions del futur estan destinades a suportar una quantitat de trànsit de dades cada cop més elevada, i per això són necessaris mecanismes eficients per a gestionar-les. Basant-nos en una xarxa de backhaul i partint d?escenaris concrets, desenvolupem mètodes per a optimitzar conjuntament els paràmetres d?encaminament i els recursos d?aquesta xarxa. Aquesta optimització la lliguem amb els conceptes de Software Defined Network i de network virtualization, que ens permeten tenir una visió general de la xarxa, i ens condueixen a estudiar-ne la seva descomposició. Tot això ho fem utilitzant tècniques d?optimització convexa, que té mecanismes de resolució molt eficients, i ens ajuda a obtenir eines per a interpretar els resultats obtinguts i fer anàlisis dels punts forts i febles de la xarxa. Els resultats aconseguits mostren una gran millora respecte el cas no optimitzat en termes de trànsit transportat, valoració que recollim en una anàlisi econòmica final.

[es] Las redes de comunicaciones del futuro están destinadas a soportar una cantidad de tráfico de datos cada vez más elevada, y por eso son necesarios mecanismos eficientes para gestionarlas. Basándonos en una red de backhaul y partiendo de escenarios concretos, desarrollamos métodos para optimizar conjuntamente los parámetros de enrutamiento y los recursos de esta red. Esta optimización la ligamos con los conceptos de Software Defined Networksk y de network virtualization, que nos permiten tener una visión general de la red, y nos conducen a estudiar su descomposición. Esto lo hacemos usando técnicas de optimización convexa, que tiene mecanismos de resolución muy eficientes, y nos ayuda a obtener herramientas para interpretar los resultados obtenidos y hacer análisis de los parámetros de la red. Los resultados conseguidos muestran una gran mejora con relación al caso no optimizado en términos de tráfico transportado, valoración que recogemos en un análisis económico final.
[ca] Aquest projecte consisteix en el disseny, fabricació i validació d'un dispositiu per aplicacions IOT amb tecnologia de banda ultra ample (UWB) anomenat "Tag". L'UWB és una tecnologia que utilitza canals de banda molt ample (>500MHz) en freqüències altes (superiors a 3.1 GHz). Això permet la transmissió de polsos d'energia sense interferir amb senyals convencionals de banda estreta. S'utilitza principalment mesurant el temps de vol d'aquests polsos per a calcular la distancia relativa entre dos dispositius. La motivació d'aquest projecte neix a partir d'un nou acord de col·laboració amb Murata, un fabricant de components electrònics. El projecte inclou un mòdul UWB d'aquest fabricant que permet una solució amb alt nivell. El treball s'ha desenvolupat en una seqüencia de fases de disseny les quals comentaré breument: Primer de tot una fase preliminar en la qual s'analitzen els esquemàtics i dissenys de hardware d'exemple que ofereixen tant Murata com NXP dels seus respectius "tags". A partir d'aquests dissenys es van prendre diferents decisions quant als components i disseny de hardware. Després li segueix la fase principal disseny de l'esquemàtic i de l'enrutat en la PCB. Per últim tot un procés de validació dels prototips el qual consisteix en diferents tests tant de hardware com de firmware per a assegurar un bon funcionament i disseny dels prototips.

[es] Este proyecto consiste en el diseño, fabricación y validación de un dispositivo para aplicaciones IOT con tecnología de banda ultra ancha (UWB) llamado "Tag". UWB es una tecnología que utiliza canales de banda muy ancha (>500MHz) en frecuencias altas (superiores a 3.1 GHz). Esto permite la transmisión de pulsos de energía sin interferir con señales convencionales de banda estrecha. Se utiliza principalmente midiendo el tiempo de vuelo de estos pulsos para calcular la distancia relativa entre dos dispositivos. La motivación de este proyecto nace a partir de un nuevo acuerdo de colaboración con Murata, un fabricante de componentes electrónicos. El proyecto incluye un módulo UWB de este fabricante que permite una solución a alto nivel. Este trabajo se ha desarrollado en varias fases de diseño que comentaré brevemente: Primero una fase preliminar en la que se analizan los esquemáticos y diseños de hardware de ejemplo que ofrecen tanto Murata como NXP de sus respectivos "tags". A partir de estos diseños se tomaron diferentes decisiones en cuanto a los componentes y diseño de hardware. Luego le sigue la fase principal de diseño del esquemático y del enrutado en la PCB. Por último todo un proceso de validación de los prototipos que consiste en diferentes tests tanto de hardware como de firmware para asegurar un buen funcionamiento y diseño de los prototipos.
[ca] La virtualització de xarxa ha estat àmpliament proposada com una alternativa a la implementació de noves xarxes físiques amb característiques específiques. La virtualització de xarxa es basa en assignar xarxes virtuals amb diferents demandes en la mateixa xarxa substrat. No obstant això, aquesta implementació implica el problema de com assignar aquestes xarxes virtuals de forma eficient depenent d'unes restriccions preestablertes com el consum d'energia o el throughput. Aquesta tesi és la continuació d'una altra en la qual es va estudiar el comportament de la xarxa quan, per un nombre fix de xarxes virtuals, la demanda de cadascuna d'elles anava augmentant. El nou escenari proposat es basa en l'augment del nombre de sol•licituds de xarxes virtuals per a una sola càrrega baixa per obtenir millors resultats. Amb aquesta finalitat, s'analitza l'entorn de simulació utilitzat en el treball anterior i es simula el nou enfocament. Els resultats de l'escenari proposat demostren un millor rendiment en termes d'eficiència, és a dir, els recursos de la xarxa substrat són millor assignats que en el treball anterior.

[es] La virtualización de red ha sido ampliamente propuesta como una alternativa a la implementación de nuevas redes físicas con características específicas. La virtualización de red se basa en asignar redes virtuales con diferentes demandas en la misma red sustrato. Sin embargo, esta implementación implica el problema de cómo asignar estas redes virtuales de forma eficiente dependiendo de unas restricciones preestablecidas como el consumo de energía o el throughput. Esta tesis es la continuación de otra en la que se estudió el comportamiento de la red cuando, per un número fijo de redes virtuales, la demanda de cada una de ellas iba aumentando. El nuevo escenario propuesto se basa en el aumento del número de solicitudes de redes virtuales por a una sola carga baja para obtener mejores resultados. Con esta finalidad, se analiza el entorno de simulación utilizado en el trabajo anterior y se simula el nuevo enfoque. Los resultados del escenario propuesto demuestran un mejor rendimiento en términos de eficiencia, es decir, los recursos de la red sustrato son mejor asignados que en el trabajo anterior.
[ca] El 2004, el so Motion-Tracked Binaural (MTB) es va introduir com un nou mètode per capturar, enregistrar i reproduir el so espacial. El novembre de 2010 la Technische Universität Berlin (TUB) va començar a avaluar enregistraments de MTB i va desenvolupar una aplicació de renderització en C. Una de les aplicacions més directes d'aquest tipus de tecnologia és la creació de jocs d'ordinador. Per aquest motiu, l'objectiu d'aquest projecte és utilitzar el Unity, un dels programes de desenvolupament de jocs més coneguts, per aplicar aquests nous conceptes en una situació pràctica. El projecte es basa en la sincronització d'un joc en 2D i un so renderitzat a temps real utilitzant diversos dels algoritmes de MTB. Els principals reptes del projecte van ser desenvolupar una dll en C++ que implementa la lògica de MTB, crear el joc executable de Unity i integrar ambdues tecnologies per produir l'efecte de so tridimensional. El codi implementat en C té en compte diversos canals d'entrada mono de música i un angle de rotació controlat pel joc en si. Com a resultat final s'ha desenvolupat una aplicació completa de Windows.

[es] En 2004, el sonido Motion-Tracked Binaural (MTB) fue introducido como un nuevo método para capturar, grabar y reproducir sonido espacial. En noviembre de 2010, la Technische Universität Berlin (TUB) comenzó a evaluar las grabaciones MTB y desarrolló una aplicación de renderización en C. Una de las aplicaciones más directas de tal tecnología es crear juegos de computadora. Para ello, el objetivo de este proyecto es utilizar Unity, que es uno de los programas más conocidos para el desarrollo de juegos, para aplicar estos nuevos conceptos en una situación práctica. El proyecto se basa en la sincronización entre un juego 2D y un sonido renderizado a tiempo real utilizando varios algoritmos de MTB. Los principales retos fueron desarrollar una dll basada en C++ que implemente la lógica MTB, crear el juego ejecutable de Unity e integrar ambas tecnologías para producir el efecto sonoro tridimensional. El código C tiene en cuenta varios canales de entrada mono de música y un ángulo de rotación controlado por el juego en sí. Como resultado final, se ha desarrollado una aplicación completa de Windows.
[ca] El projecte de Kokoro de Slashmobility consisteix en una plataforma dirigida a RRHH per poder predir les accions dels empleats, la qual una de les accions és la fuga de talent. Per això, Kokoro necessita el input de "Felicitat del emplea", és a dir, la autorealització de l'empleat en la empresa. Aquest TFG analitza la predicció d'aquesta felicitat en base a uns qüestionaris per determinar la felicitat, distribuïdes per un chatbot. Degut a que durant el desenvolupament del TFG encara no ha estat desenvolupat aquest chatbot, s'han generat unes dades teòriques y realistes . S'analitza la predicció amb diferents mètodes de Machine Learning: Decision Tree, Random Forest, Linear Regression i MLP (Xarxa Neuronal). S'ha arribat a la conclusió de que amb aquestes dades teòriques, el millor mètode és Random Forest amb una precisió al voltant del 94%, una precisió bastant alta, encara que pot ser degut que les dades són teòriques.

[es] El proyecto Kokoro de Slashmobility consiste en una plataforma dirigida a RRHH para poder predecir las acciones de los empleados, la cual una de las acciones es la fuga de talento. Para ello, Kokoro necesita el input de "Felicidad del empleado", es decir, la autorrealización del empleado en la empresa. Este TFG analiza la predicción de esta felicidad en base a unos cuestionarios con preguntas definidas para determinar la felicidad, distribuidas por un chatbot. Debido a que durante el desarrollo del TFG aún no ha sido desarrollado tal chatbot, se han generado unos datos teóricos y realistas. Se analiza la predicción con diferentes métodos de Machine Learning: Decision Tree, Random Forest, Linear Regression y MLP (Red neuronal) y se ha llegado a la conclusión de que con estos datos teóricos, el mejor método es Random Forest, con una precisión alrededor del 94%, bastante alta precisión, aunque puede ser debido a que los datos son teóricos.
[ca] El present projecte té com a objectiu comprendre la simulació de PEM (membranes d'intercanvi protònic) tant en cel·les de combustible com en processos d'electròlisi utilitzant el software Ansys Fluent. Per començar, s'ha donat prioritat a la simulació de cel·les de combustible PEMFC a causa de l'abundància de literatura disponible per a consultar. En aquest punt, s'ha optat per utilitzar un model híbrid que permet simular tant cel·les de combustible com processos electrolítics. No obstant això, s'han trobat diversos reptes, com la manca d'inicialització en la simulació i la persistent aparició de singularitats numèriques, la qual cosa ha portat a la decisió de centrar les simulacions en PEMFC. Un cop obtingudes simulacions útils de PEMFC, es procedeix a realitzar una corba de polarització per verificar l'obtenció de resultats coherents. A més, es duu a terme un estudi de l'efecte de la tensió sobre la temperatura de la membrana, amb l'objectiu de proporcionar bases per a futurs estudis orientats a millorar l'eficiència i durabilitat. Finalment, es realitza un estudi bibliogràfic de 60 articles relacionats amb la dinàmica de fluids computacional i electròlisi dels últims cinc anys. Aquest anàlisi revela que el software Ansys és el més àmpliament utilitzat, cobrint més del 50% dels informes examinats. A més, es duu a terme un estudi de gènere amb els articles buscats que destaca una minoria de dones en aquest camp. Es proposen polítiques específiques per fomentar la inclusió i participació de les dones en aquesta àrea

[es] El presente proyecto tiene como objetivo comprender la simulación de PEM (membranas de intercambio protónico) tanto en celdas de combustible como en procesos de electrólisis utilizando el software Ansys Fluent. Para iniciar, se ha dado prioridad a la simulación de celdas de combustible PEMFC debido a la abundante literatura disponible para consultar. En este punto, se ha optado por utilizar un modelo híbrido que permite simular tanto celdas de combustible como procesos electrolíticos. Sin embargo, se han encontrado diversos desafíos, como la falta de inicialización en la simulación y la persistente aparición de singularidades numéricas, lo que ha llevado a la decisión de centrar las simulaciones en PEMFC. Una vez obtenidas simulaciones útiles de PEMFC, se procede a realizar una curva de polarización para verificar la obtención de resultados coherentes. Además, se lleva a cabo un estudio del efecto de la tensión sobre la temperatura de la membrana, con el objetivo de proporcionar bases para futuros estudios orientados a mejorar la eficiencia y durabilidad. Finalmente, se realiza un estudio bibliográfico de 60 artículos relacionados con la dinámica de fluidos computacional y electrólisis de los últimos cinco años. Este análisis revela que el software Ansys es el más ampliamente utilizado, abarcando más del 50% de los informes examinados. Además, se lleva a cabo un estudio de género con los artículos buscados que destaca una minoría de mujeres en este campo. Se proponen políticas específicas para fomentar la inclusión y participación de mujeres en esta área
[ca] Investigar sobre les noves tecnologies d'intel·ligència artificial que estan per arribar aplicades al camp de l'arquitectura, veure el futur que està per arribar i avançar-se a preguntes com, què passarà amb els arquitectes? Com treballarem quan la IA estigui integrada als nostres fluxes de treball? De quines maneres podrem projectar utilitzant la IA? Cap a on haurà d'enfocar-se l'educació? Quins drets tindrem sobre allò realitzat amb IA? Fins a on podrà arribar la IA?

[es] Investigar sobre las nuevas tecnologías de inteligencia artificial que están por llegar aplicadas al campo de la arquitectura, ver el futuro que está por llegar y adelantarse a preguntas cómo ¿Qué pasará con los arquitectos? ¿Cómo trabajaremos cuando la IA esté integrada a nuestros flujos de trabajo? ¿De qué maneras podremos proyectar utilizando la IA? ¿Hacia donde deberá enfocarse la educación? ¿Qué derechos tendremos sobre lo realizado con IA? ¿Hasta dónde podrá llegar la IA?
[ca] Generalment, els convertidors de potència reductors són controlats mitjançant un control lineal basat en models promitjats. Aquesta tècnica de control dona lloc a un sistema altament dependent de les condicions de treball. Aleshores, tècniques de control no lineals s'han introduit per tal de solucionar aquesta problemàtica. En concret, el control terminal en mode és conegut per ser robust i simple i per tenir millors respostes transitòries.

[es] Generalmente, los convertidores de potencia reductores son controlados mediante control lineal basado en modelos promediados. Esta técnica de control da lugar a un sistema con una gran dependencia con respecto al punto de trabajo. En consecuencia, técnicas no lineales se han desarrollado para reducir esta dependencia. Específicamente, el control terminal en modo deslizante se conoce por su robustez, simpleza y mejora de la respuesta transitoria.
[ca] En els últims anys, la indústria mundial relacionada amb la fabricació additiva (FA) està començant a respondre a les necessitats de normalització a nivell global, nacional i regional, mitjançant una sèrie de grups de treball, en els quals participa la Unió Europea; el comitè ASTM F432, el comitè Tècnics ISO (TC 261), entre d'altres. La ASTM ha definit la: "Procés d'unió de materials capa a capa per a fer objectes modelats en 3D, en oposició a les metodologies de fabricació sustractivas, com ara el mecanitzat tradicional. Tots els processos de FA estan basats en sistemes de pols (p. ex. Multi Jet Fusion o MJF), sistemes de base líquida (p. ex. estereolitografía o SLA) o sistemes de base sòlida (p. ex. Fused Deposition Modeling o FDM), sent aquest últim el que es tracta en aquest projecte final de grau. La finalitat del present treball és l'estudi de l'efecte dels tractaments tèrmics en les propietats mecàniques de peces de l'Acrilonitril Butadiè Estirè (ABS) impreses mitjançant la tecnologia FDM. En concret, el que es busca és la millora d'aquestes propietats en les direccions d'impressió menys favorables, així com mantenir l'estabilitat dimensional després d'haver realitzat aquests tractaments

[es] En los últimos años, la industria mundial relacionada con la fabricación aditiva (HACE) está empezando a responder a las necesidades de normalización a nivel global, nacional y regional, mediante una serie de grupos de trabajo, en los cuales participa la Unión Europea; comité ASTM F432, comité Técnicos ISO (TC 261).. La ASTM ha definido la Fabricación aditiva ( Additive Manufacturing) como: " Proceso de unión de materiales capa a capa para hacer objetos modelados en 3D, en oposición a las metodologías de fabricación sustractivas, como por ejemplo el mecanizado tradicional. Todos los procesos de FA están basados en sistemas de polvo (p. ej. Multe Jet Fusion o MJF), sistemas de base líquida (p. ej. estereolitografía o SLA) o sistemas de base sólida (p. ej. Fused Deposition Modeling o FDM), siente este último el que se trata en este proyecto final de grado. La finalidad del presente trabajo es el estudio del efecto de los tratamientos térmicos en las propiedades mecánicas de piezas de la Acrilonitril Butadiè Estireno (ABS) imprimidas mediante la tecnología FDM. En concreto, el que se busca es la mejora de estas propiedades en las direcciones de impresión menos favorables, así como mantener la estabilidad dimensional después de haber realizado estos tratamientos
[ca] El "Three-Sphere micro-swimmer" és un "swimmer" artificial a micro-escala, amb potencials aplicacions en la biomedicina, que consisteix en tres esferes unides per dos braços rígids les longituds dels quals varien entre dos valors. El comportament físic d'aquest dispositiu en un fluid està modelat pel "flow de Stokes" en règims de nombre de Reynolds petit, on les forces de viscositat dominen la dinàmica enfront de la inèrcia. Aquest "swimmer" és simulat tant en un domini infinit de tres dimensions com en un cilindre confinat, sent aquest últim el principal cas d'estudi. En aquest treball es presenta la modelització matemàtica del "micro-swimmer" com un conjunt de sistemes d'equacions diferencials parcials (EDP) que se solucionen numèricament amb el mètode de "Face Centered Finite Volumes" (FCFV) i generant les malles amb el software Gmsh. L'objectiu d'aquest treball és calcular els camps de velocitat i pressió de l'equació de Stokes així com les forces d'arrossegament exercides pel fluid sobre cada esfera en algunes configuracions geomètriques del model per analitzar qualitativament i numèricament la dinàmica del "swimmer". Posteriorment, es presenta un estudi numèric per avaluar la qualitat de les solucions obtingudes mitjançant mètodes d'alt ordre.

[es] El "Three-Sphere micro-swimmer" es un "swimmer" artificial a micro-escala, con potenciales aplicaciones en la biomedicina, que consiste en tres esferas unidas por dos brazos rígidos cuyas longitudes varían entre dos valores. El comportamiento físico de este dispositivo en un fluido está modelado por el "flow de Stokes" en regímenes de número de Reynolds pequeño, donde las fuerzas de viscosidad dominan la dinámica frente a la inercia. Este "swimmer" es simulado tanto en un dominio infinito de tres dimensiones como en un cilindro confinado, siento este último el principal caso de estudio. En este trabajo se presenta la modelización matemática del "micro-swimmer" como un conjunto de sistemas de ecuaciones diferenciales parciales (EDP) que se solucionan numéricamente con el método "Face Centered Finite Volumes" (FCFV) y generando las mallas con el software Gmsh. El objetivo de este trabajo es calcular los campos de velocidad y presión de la ecuación de Stokes así como las fuerzas de arrastre ejercidas por el fluido sobre cada esfera para algunas configuraciones geométricas del modelo para analizar cualitativamente y numéricamente la dinámica del "swimmer". Posteriormente, se presenta un estudio numérico para evaluar la calidad de las soluciones obtenidas usando métodos de alto orden.