BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] La irrupció dels mitjans digitals ha suposat un canvi de paradigma en les estratègies de màrqueting de les empreses, que compten avui amb la possibilitat (o necessitat) de combinar diferents mitjans, plataformes i canals en la seva labor de comunicació. No obstant això, no existeix en l'actualitat un sistema que ajudi a dur a terme una comparació fiable del valor de cada impacte provinent de cadascun dels diferents mitjans, dificultant als professionals del màrqueting el prendre decisions informades sobre la millor combinació possible de mitjans per a les seves campanyes. En la present tesi doctoral es pretén donar resposta a aquesta problemàtica, proposant-se per a això un model de mesurament de mitjans que, mitjançant l'avaluació de la qualitat dels impactes en funció de les característiques de cadascun dels mitjans i del sector en el qual s'emmarquin,. El nostre model, fa comparables impactes que, a priori, no ho són, avaluant a més la qualitat global de tot l'esforç publicitari de la marca o empresa que correspongui.

[es] La irrupción de los medios digitales ha supuesto un cambio de paradigma en las estrategias de marketing de las empresas, que cuentan hoy con la posibilidad (o necesidad) de combinar diferentes medios, plataformas y canales en su labor de comunicación. Sin embargo, no existe en la actualidad un sistema que permita llevar a cabo una comparación fiable del valor de cada impacto proveniente de cada uno de los distintos medios, dificultando a los profesionales del marketing el tomar decisiones informadas sobre la mejor combinación posible de medios para sus campañas. En la presente tesis se pretende dar respuesta a dicha problemática, proponiéndose para ello un modelo de medición de medios que, mediante la evaluación de la calidad de los impactos en función de las características de cada uno de los medios y del sector en el que se enmarquen, hace comparables impactos que, a priori, no lo son, evaluando además la calidad global de todo el esfuerzo publicitario de la marca o empresa que corresponda.
[ca] Els blats durs han estat àmpliament acceptats com a més productius en ambients d'estrès que els blats fariners (en la seva distribució geogràfica i en la literatura). Tanmateix, l'esmentada assumpció no està plenament demostrada a causa dels pocs articles científics que comparen el comportament de ambdues espècies en condicions de camp, que en cap cas presenten un ampli rang ambiental. Aquest estudi avaluà la dita comparació durant 3 anys experimentals en els quals un ampli rang de condicions de fertilització i reg varen ser aplicats. Addicionalment, es realitzà una exhaustiva base de dades de experiments que fou meta-analitzada. Totes dues aproximacions presentaren una interacció amb l'ambient de tipus qualitatiu del rendiment entre les dues especies de blat, encara que rebutjant la hipòtesis original: el blat fariner va rendir més que el blat dur en els ambients de baix rendiment i, contràriament, el blat dur va tendir a expressar un rendiment potencial més alt a conseqüència de diferències en la força dels destins en post-antesis. Les causes que produïren la interacció del rendiment i les conseqüències en termes d'eficiència han estat àmpliament estudiades.

[es] Se acepta comúnmente que los trigos duros son más productivos que los trigos harineros en ambientes de estrés (en su distribución geográfica y en la literatura). Sin embargo, dicha asunción no está plenamente demostrada dados los pocos artículos científicos que comparan el comportamiento de ambas especies en condiciones de campo, que en ningún caso presentan un amplio rango ambiental. Este estudio evaluó dicha comparación a lo largo de 3 años experimentales en los que se aplicó un amplio rango de condiciones de fertilización y riego. Adicionalmente, se realizó una exhaustiva base de datos de experimentos que fue meta-analizada. Se encontró con ambas aproximaciones una interacción de tipo cualitativa del rendimiento entre ambas especies con el ambiente, aunque rechazando la hipótesis original: el rendimiento del trigo harinero fue mayor que el del trigo duro en los ambientes con bajo rendimiento y, al contrario, el trigo duro tendió a expresar un rendimiento potencial más alto como consecuencia de diferencias en la fuerza de los destinos en pos-antesis. Las causas subyacentes en la interacción del rendimiento y sus consecuencias en términos de eficiencia han sido ampliamente tratadas.
[ca] "El Jardí de les Delícies- Interacció humana en un espai de neurorehabilitació" recull experiències compartides per persones en un espai concret com és un centre de neurorehabilitació. Aquest espai és anomenat Persèpolis i l'etnografia que aquí es presenta és el trajecte comprès entre 2008 i 2017 durant la implementació d'un nou model de treball interdisciplinari en el qual professionals, pacients i famílies comparteixen gran part de les hores que té un dia en el context de sessions de tractament. Aquest nou model de treball ha estat basat en el concepte de "Basale Stimulation®" (BS) i és una forma de potenciació de la comunicació, la interacció i el desenvolupament orientada en totes les seves àrees a les necessitats bàsiques de l'ésser humà. BS ha aportat a tots els implicats una manera nova i més àmplia de viure el dia a dia aportant noves oportunitats per tal que les persones que es relacionen amb el món de manera "diferent" puguin desenvolupar-se sent protagonistes de les seves vides més enllà del que es considera que és la rehabilitació en dany cerebral. L'autora, que com a fisioterapeuta ha format part d'aquest equip de neurorehabilitació, està plenament implicada en aquesta etnografia aportant aspectes autoetnogràfics amb gran pes.

[es] "El Jardí de les Delícies- Interacció humana en un espai de neurorehabilitació" ("El Jardín de las Delícias- Interacción humana en un espacio de neurorrehabilitación" recoge experiencias compartidas entre personas en un espacio concreto como es un centro de neurorrehabilitación. Este espacio es llamado Persépolis y la etnografía que aquí se presenta es el trayecto comprendido entre 2008 y 2017 durante la implementación de un nuevo modelo de trabajo interdisciplinario en el cual profesionales, pacientes y familias comparten gran parte de las horas que tiene un día en el contexto de sesiones de tratamiento. Este nuevo modelo de trabajo ha estado basado en el concepto de "Basale Stimulation®" (BS) y es una forma de potenciación de la comunicación, la interacción y el desarrollo orientada en todas sus áreas a las necesidades básicas del ser humano. BS ha aportado a todos los implicados una manera nueva y más amplia de ver el día a día aportando nuevas oportunidades para que las personas que se relacionan con el mundo de manera "diferente" puedan desarrollarse siendo protagonistas de sus vidas más allá de lo que se considera que es la rehabilitación en daño cerebral. La autora, que como fisioterapeuta ha formado parte de este equipo de neurorrehabilitación, está plenamente implicada en esta etnografía aportando aspectos autoetnográficos con gran peso.
[ca] Segons la literatura prèvia publicada, els nens i adolescents amb discapacitat intel·lectual (DI) presenten dificultats a nivell cognitiu i conductual. Primerament, s'ha realitzat un estudi de la literatura científica publicada sobre l'ús de les noves tecnologies en aquesta població. Posteriorment, s'han recollit dades socio-demogràfiques, clíniques, sobre hàbits digitals, qualitat de vida i s'ha realitzat una valoració conductual i neuropsicològica a través de proves estandarditzades administrades a familiars, professionals i als mateixos participants. Els participants han sigut nens i joves d'edats compreses entre 6-17 de Centres d'Educació Especial (CEE). S'ha dissenyat i aplicat un programa d'entrenament cognitiu amb la plataforma digital NeuronUp als mateixos CEE que ha constat de 24 sessions amb una durada cada una de 20 minuts. Posteriorment, s'han avaluat els efectes després de la intervenció amb la re-administració d'algunes de les proves. D'aquest estudi es conclou que: la revisió de la literatura ha permès determinar que les noves tecnologies aporten millores en el funcionament executiu (FE); l'ABC és un instrument vàlid i fiable per avaluar el comportament en nens i joves amb DI; les FE més afectades han estat inhibició, supervisió de sí mateix, índex de regulació conductual, flexibilitat, control emocional, índex de regulació emocional i índex general de FE; després d'entrenament amb NeuronUp tots els subjectes han millorat i ha sigut en els dominis d'atenció, velocitat de processament i memòria de treball.

[es] Según la literatura previa publicada, los niños y adolescentes con discapacidad intelectual (DI) presentan dificultades a nivel cognitivo y conductual. En primer lugar, se ha realizado un estudio de la literatura científica publicada sobre el uso de las nuevas tecnologías en esta población. Posteriormente, se han recogido datos socio-demográficos, clínicos, sobre hábitos digitales, calidad de vida y se ha realizado una valoración conductual y neuropsicológica a través de pruebas estandarizadas administradas a familiares, profesionales ya los propios participantes. Los participantes han sido niños y jóvenes de edades comprendidas entre 6-17 de Centros de Educación Especial (CEE). Se ha diseñado y aplicado un programa de entrenamiento cognitivo con la plataforma digital NeuronUp en los mismos CEE que ha constado de 24 sesiones con una duración cada una de 20 minutos. Posteriormente, se han evaluado los efectos después de la intervención con la readministración de algunas de las pruebas. De este estudio se concluye que: la revisión de la literatura ha permitido determinar que las nuevas tecnologías aportan mejoras en el funcionamiento ejecutivo (FE); el ABC es un instrumento válido y fiable para evaluar el comportamiento en niños y jóvenes con DI; las FE más afectadas han sido inhibición, supervisión de sí mismo, índice de regulación conductual, flexibilidad, control emocional, índice de regulación emocional e índice general de FE; después de entrenamiento con NeuronUp, todos los sujetos han mejorado y ha sido en los dominios de atención, velocidad de procesamiento y memoria de trabajo.
[ca] L'objectiu principal d'aquesta tesi és explorar la representació de la intimitat en els contes de Raymond Carver. Entesa com la relació entre domesticitat i amor, la intimitat en l'obra de Carver es troba desestabilitzada perquè la casa s'ha convertit en un no lloc i els individus a penes connecten entre si. No obstant això, sostinc que moltes de les seves històries ofereixen centellejos d'esperança que permeten als personatges imaginar un futur obert a possibilitats i transformació. La meva recerca es basa en tres afirmacions. En primer lloc, malgrat l'entorn domèstic de les històries de Carver, les cases que apareixen en elles s'han tornat heterotòpiques, vistes com a llocs de trànsit que no brinden cap consol als qui habiten en elles. En segon lloc, els personatges de Carver no són tan poc eloqüents com molts crítics han argumentat; el problema resideix en el seu solipsisme i la seva incapacitat per a afrontar els seus problemes. Finalment, malgrat el seu desarrelament, alguns d'aquests personatges aconsegueixen resignificar la intimitat en virtut de la forma en què utilitzen els espais que els envolten i a través de les connexions que creguin en l'esfera pública, tradicionalment vista com a amenaçadora i en marcada oposició a l'esfera privada. Per tant, les històries de Carver exigeixen una reavaluació de la nostra comprensió de la llar, la comunicació i la intimitat.

[es] El objetivo principal de esta tesis es explorar la representación de la intimidad en los cuentos de Raymond Carver. Entendida como la relación entre domesticidad y amor, la intimidad en la obra de Carver se encuentra desestabilizada porque la casa se ha convertido en un no lugar y los individuos apenas conectan entre sí. Sin embargo, sostengo que muchas de sus historias ofrecen destellos de esperanza que permiten a los personajes imaginar un futuro abierto a posibilidades y transformación. Mi investigación se basa en tres afirmaciones. En primer lugar, a pesar del entorno doméstico de las historias de Carver, las casas que aparecen en ellas se han vuelto heterotópicas, vistas como lugares de tránsito que no brindan ningún consuelo a quienes habitan en ellas. En segundo lugar, los personajes de Carver no son tan poco elocuentes como muchos críticos han argumentado; el problema reside en su solipsismo y su incapacidad para afrontar sus problemas. Por último, a pesar de su desarraigo, algunos de estos personajes logran resignificar la intimidad en virtud de la forma en que utilizan los espacios que los rodean y a través de las conexiones que crean en la esfera pública, tradicionalmente vista como amenazante y en marcada oposición a la esfera privada. Por lo tanto, las historias de Carver exigen una reevaluación de nuestra comprensión del hogar, la comunicación y la intimidad.
[ca] La investigació té com a objectiu demostrar que alguns aspectes crítics de la cooperació per al desenvolupament poden ser abordats a través de l'enfortiment de les xarxes dins de les polítiques i programes de desenvolupament, i que les activitats de networking, si estan apropiadament planificades, aplicades i monitoritzades, poden contribuir a l'èxit a llarg termini d'aquestes accions. Afirmem que cal avançar cap a un nou paradigma de desenvolupament, i advoquem per un major ús de mètodes i eines capaces de representar les pràctiques de desenvolupament en termes no només d'"actors", sinó també de "xarxes d'actors". Des del punt de vista teòric, la principal aportació és l'enfocament de Networking for Development, una nova forma de considerar les xarxes dins de la cooperació al desenvolupament, definint-les com agregacions multiactor entre donants, receptors i intermediaris, que han de tenir un paper clau en les activitats de desenvolupament. Per validar l'enfocament proposat, s'han analitzat les xarxes de @LIS, un programa finançat per la Comissió Europea en el període 2002 - 2006 centrat en la cooperació Europa-Amèrica Llatina en l'àrea de la societat de la informació. Mitjançant l'ús de Social Network Analysis (SNA), juntament amb una observació etnogràfica, hem explorat les activitats de col·laboració que van tenir lloc entre els actors d'aquest programa, visualitzant com es va desenvolupar la xarxa i centrant-nos en explicar l'impacte del networking sobre diferents aspectes de la cooperació al desenvolupament.

[es] La investigación tiene como objetivo demostrar que algunos aspectos críticos de la cooperación para el desarrollo pueden ser abordados a través del fortalecimiento de las redes dentro de las políticas y programas de desarrollo, y que las actividades de networking, si apropiadamente planificadas, aplicadas y monitoreadas, pueden contribuir al éxito a largo plazo de dichas acciones. Afirmamos que es necesario avanzar hacia un nuevo paradigma de desarrollo, y abogamos por un mayor uso de métodos y herramientas capaces de representar las prácticas de desarrollo en términos no sólo de "actores", sino también de "redes de actores". Desde el punto de vista teórico, la principal aportación es el enfoque de Networking for Development, una nueva forma de considerar las redes dentro de la cooperación al desarrollo, definiéndolas como agregaciones múltiactor entre donantes, receptores y intermediarios, que deben tener un papel clave en las actividades de desarrollo. Para validar el enfoque propuesto, se han analizado las redes de @LIS, un programa financiado por la Comisión Europea en el periodo 2002- 2006 centrado en la cooperación Europa-América Latina en el área de la sociedad de la información. Mediante el uso de Social Network Analysis (SNA), acercado a una observación etnográfica, hemos explorado las actividades de colaboración que tuvieron lugar entre los actores de este programa, visualizando cómo se desarrolló la red y centrándonos en explicar el impacto del networking sobre diferentes aspectos de la cooperación al desarrollo.
[ca] La present investigació té per finalitat analitzar, contextualitzar i exposar les febleses i fortaleses de l'estat de la direcció públic professional en l'ordenament jurídic espanyol, transcorreguts més de quinze anys de l'aprovació de l'article 13 de la legislació bàsica de l'ocupació pública avui contemplada en el Reial decret legislatiu 5/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de l'Estatut Bàsic de l'Empleat públic. Així mateix, aquesta obra pretén, mitjançant l'anàlisi normatiu previ. Proposa aquelles modificacions normatives que es considerin necessàries amb la finalitat d'enfortir el disseny institucional d'aquesta figura.

[es] La "presente investigación tiene por finalidad analizar, contextualizar y exponer las debilidades y fortalezas de la dirección pública profesional en el ordenamiento jurídico español, transcurridos más de quince años de la aprobación del artículo 13 de la legislación básica de empleo público hoy contenido en el Real Decreto Legislativo 5/2015, de 30 de octubre, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley del Estatuto Básico del Empleado Público. Asimismo, dicha obra pretende, mediante dicho análisis normativo, proponer aquellas modificaciones normativas que se consideren necesarias en aras de fortalecer el diseño institucional de dicha figura.
[ca] L'objectiu del present estudi de cas múltiple és el d'investigar l'impacte que l'estada Erasmus té en la identitat de nous estudiants universitaris catalans, els quals van decidir cursar part del seus estudis en tres contextos sociolingüístics diferents (el Regne Unit, Dinamarca i Itàlia). Les dades van ser recollides longitudinalment, a la universitat d'origen i a les de destí que van escollir els participants. L'anàlisi del discurs, i concretament el mètode etnometodològic de Membership Categorization Analysis (Stokoe, 2012) i la noció de Stance (Du Bois, 2007), van ser utilitzats per tal d'analitzar la manera en què els estudiants descriuen i es posicionen envers la realitat social que estan vivint, posant especial èmfasi en la constant construcció de la seva identitat així com la dels altres. La present investigació destaca (a) com les diferències individuals afecten les actituds i pràctiques dels estudiants durant l'estada; i (b) la importància de tenir en compte aquestes diferències a l'hora de planificar, implementar i avaluar l'èxit d'un programa de mobilitat.

[es] El objetivo del presente estudio de caso múltiple es de investigar el impacto de la experienci Erasmus en la identidad de nueve estudiantes universitarios de la Universitat de Lleida (Cataluña), los cuales decidieron cursar parte de sus estudios en tres contextos sociolingüísticos distintos (el Reino Unido, Dinamarca e Italia). Los datos fueron recogidos longitudinalmente, en la universidad de origen y en las de destino. El análisis del discurso, y concretamente el método etnometodológico de Membership Categorization Analysis (Stokoe, 2012) y la noción de Stance (Du Bois, 2007), han sido utilizados con el fin de analizar la manera en que los etudiantes describen y se posicionan hacia la realidad que están viviendo, poniendo especial énfasis en el constante proceso de construcción de su identidad y de la de otros. La tesis destaca (a) el modo en que las diferencias individuales afectan las actitudes y las prácticas de los estudiantes durante su estancia en el extranjero; y (b) la importancia de tener dichas diferencias en consideración para la planificación, implementación y evaluación del éxito de un programa de movilidad.
[ca] Aquesta tesi doctoral està dedicada als materials moleculars nanoestructurados funcionals per a aplicacions biològiques. Entre els diferents tipus de materials moleculars nanoestructurados, la recerca es basa en les monocapas autoacoblades (SAM) i les nanopartícules orgàniques (ONP). Les SAM es van seleccionar a causa de la seva gran versatilitat química, especialment en la immobilització de biomolècules en superfícies, mentre que les ONP són altament sintonitzables i interessants per a la seva aplicació en sensors, a més de per la seva petita grandària, biocompatibilitat i facilitat de processament.

[es] Esta tesis doctoral está dedicada a los materiales moleculares nanoestructurados funcionales para aplicaciones biológicas. Entre los distintos tipos de materiales moleculares nanoestructurados, la investigación se basa en las monocapas autoensambladas (SAM) y las nanopartículas orgánicas (ONP). Las SAM se seleccionaron debido a su gran versatilidad química, especialmente en la inmovilización de biomoléculas en superficies, mientras que las ONP son altamente sintonizables e interesantes para su aplicación en sensores, además de por su pequeño tamaño, biocompatibilidad y facilidad de procesamiento.
[ca] La catedral de Tarragona fou consagrada el 1331, si bé faltaven per terminar el campanar i la decoració escultòrica de la portada central de la façana occidental. Nogensmenys, en el seu desenvolupament orgànic, es primà cercar una major ampul·lositat mitjançant el ministrament de capelles, tant de nova planta com fruit d'una reforma. Perfilem així una Tarragona neuràlgica dins la Catalunya Nova pel que fa al cultiu i la divulgació de les formes gòtiques i esdevenint un important focus d'atracció d'artistes qualificats. Per torna, la promoció d'aquests nous espais trescentistes va influir en la celebració i dinamització dels actes litúrgics i festius celebrats a Tarragona i de la seva imbricació amb el món civil. En el referit context, aquesta tesi doctoral se centra en l'estudi de les capelles de Santa Úrsula i les Onze Mil Verges i de Santa Maria o "dels Sastres" de la catedral de Tarragona, treballant-les conjuntament perquè entre elles podem establir clares afinitats. Ambdues foren obrades a mitjans del segle XIV, essent una consecutiva de l'altra, i degudes a la promoció arquebisbal i a la implicació d'un taller múltiple. La qualitat artística i iconogràfica que exhibeixen ens condueix a valoritzar-les en tant que són dos casos molt especials dins del conjunt catedralici tarragoní i fites majúscules en el gòtic català, tot esdevenint arquetip de la riquesa amb què es podia arribar a decorar un àmbit litúrgic i paradigma de l'esdevenir artístic.

[es] La catedral de Tarragona fue consagrada en 1331, si bien faltaban por terminar el campanario y la decoración escultórica de la portada central de la fachada occidental. Sin embargo, en su desarrollo orgánico, se primó buscar una mayor ampulosidad mediante el ministro de capillas, tanto de nueva planta como fruto de una reforma. Perfilamos así una Tarragona neurálgica dentro de la Cataluña Nueva en cuanto al cultivo y la divulgación de las formas góticas y convirtiéndose en un importante foco de atracción de artistas cualificados. Por añadidura, la promoción de estos nuevos espacios trecentistas influyó en la celebración y dinamización de los actos litúrgicos y festivos celebrados en Tarragona y de su imbricación con el mundo civil. En el referido contexto, esta tesis doctoral se centra en el estudio de las capillas de Santa Úrsula y las Once Mil Vírgenes y de Santa María o "dels Sastres" de la catedral de Tarragona, trabajándolas conjuntamente porque entre ellas podemos establecer claras afinidades. Ambas fueron obradas a mediados del siglo XIV, siendo una consecutiva de la otra, y debidas a la promoción arzobispal y a la implicación de un taller múltiple. La calidad artística e iconográfica que exhiben nos conduce a valorizarlas en tanto que son dos casos muy especiales dentro del conjunto catedralicio tarraconense e hitos mayúsculos en el gótico catalán, aconteciendo arquetipo de la riqueza con que se podía llegar a decorar un ámbito litúrgico y paradigma del devenir artístico.