BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Resum: En aquest article s'estudia la controvèrsia que va emergir a propòsit de la creació i institucionalització del Museu de la Memòria i els Drets Humans a Xile. Es diferencien analíticament les posicions presents en aquesta controvèrsia i les hi estudia de cara a identificar les possibilitats que elles tenen d'establir un diàleg racional i orientat al consens. S'acaba demostrant la impossibilitat de tal consens. La impossibilitat d'un consens entorn de la memòria nacional es mostra aquí no com una tesi filosòfica general sinó que com una conseqüència derivada necessàriament de les incompatibilitats fonamentals entre els discursos involucrats.

[es] En este artículo se estudia la controversia que emergió a propósito de la creación e institucionalización del Museo de la Memoria y los Derechos Humanos en Chile. Se diferencian analíticamente las posiciones presentes en tal controversia y se las estudia de cara a identificar las posibilidades que ellas tienen de establecer un diálogo racional y orientado al consenso. Se termina demostrando la imposibilidad de tal consenso. La imposibilidad de un consenso en torno a la memoria nacional se muestra aquí no como una tesis filosófica general sino que como una consecuencia derivada necesariamente de las incompatibilidades fundamentales entre los discursos involucrados.
[ca] Mirada retrospectiva al meu itinerari de recerca de treball de camp en diferents localitats i territoris al llarg de quatre dècades i al procés de producció de coneixement etnogràfic i antropològic i les seves connexions mútues sobre l'estructura social, la cultura i la història d' Espanya.

[es] Mirada retrospectiva a mi itinerario de investigación de campo en diferentes localidades y territorios a lo largo de cuatro décadas y al proceso de producción de conocimiento etnográfico y antropológico y sus conexiones mutuas sobre la estructura social, la cultura y la historia de España.
[ca] El present treball parteix de la necessitat d'investigar i analitzar els diferents components que han donat forma a la revolta sociopolítica xilena vigent des de l'octubre de 2019, que ha estat assenyalada com una de las majors crisis des de la Dictadura Militar (1973-1990) materialitzada en la ruptura del teixit social entre Estat i Societat. En aquest cas, s'hi aborden les pràctiques discursives de les 'barras' de futbol i el protagonisme pres per aquestes durant determinats moments de la revolta, amb la fi de realitzar aproximacions teòriques a l'acció col·lectiva transgressora i intentar posar les bases i una obertura al tema des de les teories postestructuralistes i els estudis de las relacions de poder en la definició i la codificació de territoris i les resistències emergents que sorgeixen com a resposta a aquests processos, sota la seva potencialitat col·lectiva, política, estètica i revolucionària. Conceptes teòrics com ara desterritorialització y reterritorialització, aportats pels acadèmics Gilles Deleuze i Félix Guattari, serveixen com a caixa d'eines per donar forma a l'anàlisi d'aquestes crisis del sistema i la seva estructura sociopolítica.

[es] El presente trabajo parte de la necesidad de investigar y analizar los distintos componentes que han dado forma a la revuelta sociopolítica chilena vigente desde octubre de 2019, la que ha sido señalada como una de las mayores crisis desde la Dictadura Militar (1973-1990) materializada en la ruptura del tejido social entre Estado y Sociedad. En este caso, se abordan las prácticas discursivas de las barras de fútbol y el protagonismo asumido durante determinados momentos de la revuelta, con el fin de realizar aproximaciones teóricas al actuar colectivo transgresor, e intentar sentar las bases y una apertura al tema desde las teorías post estructuralistas y los estudios de las relaciones de poder en la definición y codificación de territorios y las resistencias emergentes que surgen como respuesta a estos procesos, bajo su potencialidad colectiva, política, estética y revolucionaria. Conceptos teóricos como desterritorialización y reterritorialización, aportados por los académicos Gilles Deleuze y Félix Guattari, sirven como caja de herramientas para dar forma al análisis de estas crisis del sistema y su estructura sociopolítica.
[ca] Aquesta recerca s'enfoca a identificar les conseqüències de la bretxa digital en l'educació costa-riquenya, principalment en escoles fora de l'Àrea Metropolitana, la quals compten amb problemes d'accés, adopció i capacitació en comparació amb altres àrees. Es determina una mostra de 128 enquestes, les quals van incloure un grup de pares i personal administratiu d'una de les institucions escolars públiques del país, la qual es va veure impactada durant la COVID-19, el mètode de recerca definit per a aquest estudi va ser el qualitatiu.La recerca va mostrar que, del total d'entrevistats, un 40% tenia estudis universitaris, de la mateixa forma que el 44% dels enquestats, d'acord amb el seu grau d'ingressos, són de baixos recursos, així com un 98% dels accessos a Internet per part dels estudiants és des de la llar. L'accés a Internet es va identificar com un dels majors problemes durant la pandèmia per a poder portar les classes i els treballs universitaris. Aquesta recerca podria potencialment usar-se per a comprendre com la bretxa digital impacta diversos sectors de la població i identificar les principals oportunitats per a poder garantir l'accés igualitari de la informació i adopció de la tecnologia.La tecnologia i l'accés igualitari han de ser com una eina holística en l'educació; no obstant això, aquesta recerca se centra en una àrea poc investigada i permet obtenir una visió fresca de la informació i la problemàtica associada.

[es] Esta investigación se enfoca en identificar las consecuencias de la brecha digital en la educación costarricense, principalmente en escuelas fuera del Área Metropolitana, la cuales cuentan con problemas de acceso, adopción y capacitación en comparación con otras áreas. Se determina una muestra de 128 encuestas, las cuales incluyeron un grupo de padres y personal administrativo de una de las instituciones escolares públicas del país, la cual se vio impactada durante la COVID-19, el método de investigación definido para este estudio fue el cualitativo. La investigación mostró que, del total de entrevistados, un 40% tenía estudios universitarios, de la misma forma que el 44% de los encuestados, de acuerdo con su grado de ingresos, son de bajos recursos, así como un 98% de los accesos a Internet por parte de los estudiantes es desde el hogar. El acceso a Internet se identificó como uno de los mayores problemas durante la pandemia para poder llevar las clases y los trabajos universitarios. Esta investigación podría potencialmente usarse para comprender cómo la brecha digital impacta diversos sectores de la población e identificar las principales oportunidades para poder garantizar el acceso igualitario de la información y adopción de la tecnología. La tecnología y el acceso igualitario deben ser como una herramienta holística en la educación; no obstante, esta investigación se centra en un área poco investigada y permite obtener una visión fresca de la información y la problemática asociada.
[ca] El treball presenta una sèrie de pautes per interpretar els processos de reconstitució de les comunitats mapuce a Neuquén després de la "Campaña al desierto" (1878-1885) fins a l'actualitat. Té en compte certs contextos i factors –polítiques estatals, processos de poblament, avenç de determinades activitats econòmiques– que van possibilitar o obstaculitzar la reconstrucció de comunitats a la província. A partir d'això, s'hi identifiquen tres tipus de procés comunitari al llarg del segle xx i les dues primeres dècades del xxi, així com una sèrie de zones que en diversos moments es van tornar especialment dinàmiques en la quantitat de comunitats reconstituïdes.

[es] El trabajo presenta una serie de pautas para interpretar los procesos de reconstitución de las comunidades mapuce en Neuquén luego de la Conquista del desierto (1878-1885) y hasta el presente. Tiene en cuenta ciertos contextos y factores —políticas estatales, procesos de poblamiento, avance de determinadas actividades económicas— que posibilitaron u impidieron la reconstrucción de comunidades en la provincia. A partir de ello, identifica tres tipos de proceso comunitario a lo largo del siglo XX y las primeras dos décadas del XXI, asícomo una serie de zonas que en diversos momentos se tornaron especialmente dinámicas en la cantidad de comunidades reconstituidas.
[ca] La carpeta d'aprenentatge representa un punt de trobada dels grans temes que han ocupat la Didàctica d'ençà dels anys 90 del segle passat: el caràcter formatiu de l'avaluació, l'assumpte de les competències, la metacognició i el pensament crític de l'estudiant, el paper desenvolupat per les TIC, i la concepció d'un aprenentatge col.laboratiu i plantejat a llarg termini. En aquest article de revisió, hom estudia com aquests temes s'han concretat en la carpeta d'aprenentatge i n'han determinat la seva evolució.

[es] La carpeta de aprendizaje representa un punto de encuentro de los grandes temas que han ocupado la Didáctica desde los años 90 del siglo pasado: el carácter formativo de la evaluación, el asunto de las competencias, la metacognición y el pensamiento crítico del estudiante, el papel desempeñado por las TIC, y la concepción de un aprendizaje colaborativo y planteado a largo plazo. En este artículo de revisión, se estudia cómo estos temas se han concretado en la carpeta de aprendizaje y han determinado su evolución.
[ca] L'objectiu d'aquest article és valorar la relació entre la història de la vitivinicultura a Catalunya i les denominacions d'origen (DO) catalanes mitjançant les seves marques significatives. L'origen de la vitivinicultura catalana es remunta a la cultura ibera pels contactes fenicis i grecs, es consolidà amb els romans i s'expandí durant l'edat mitjana. Algunes zones esdevingueren DO que reforcen el vincle geogràfic amb el territori on es produeix el vi de qualitat. Algunes d'elles mostren aquest origen històric en els seus signes distintius: amb els grecs (DO Empordà), amb els romans (DO Tarragona) o amb el període medieval (DOQ Priorat).

[es] El objetivo de este artículo es valorar la relación entre la historia de la vitivinicultura en Cataluña y las Denominaciones de Origen (DO) catalanas mediante sus sellos identificativos. El origen de la vitivinicultura catalana se remonta a la cultura íbera por los contactos fenicios y griegos, se consolida con los romanos y se expande durante la Edad Media. Algunas zonas se convirtieron en DO reforzando el vínculo geográfico con el territorio donde se produce el vino de calidad. Algunas de ellas muestran este origen histórico en sus signos distintivos: con los griegos (DO Empordà), con los romanos (DO Tarragona) o con el período medieval (DOC Priorat).
[ca] Si hi ha quelcom que des d'antic ha exercit sobre l'ésser humà una fascinació, un encís i alhora una por atàvica és, sense cap mena de dubte, la mar. Hom qui hi ha nascut a la vora, té un vincle d'unió totalment innat. El líquid primordial que un dia va permetre l'origen de la vida, continua nodrint-nos perquè és una font de recursos que cal preservar. En aquestes pàgines parlarem sobre un indret de la Costa Brava. A la comarca gironina del Baix Empordà, trobem enfront la costa de l'Estartit, la reserva marina de les illes Medes. Al seu estudi hi contribueix un nombrós grup d'investigadors de la Facultat de Biologia, pertanyents a diversos departaments.

[es] Si hay algo que desde antiguo ha ejercido sobre el ser humano una fascinación, un encanto y a la vez un miedo atávico es, sin ningún tipo de duda, el mar. Quien ha nacido a su vera, tiene un vinculo de unión totalmente innato. El líquido primordial que un día permitió el origen de la vida, continúa alimentándonos porqué es una fuente de recursos que hay que preservar. En estas páginas hablaremos sobre un paraje de la Costa Brava. En la comarca gerundense del Baix Empordà, encontramos delante de la costa del Estartit, la reserva marina de las islas Medas. Al su estudio contribuye un numeroso grupo de investigadores de la Facultat de Biologia, pertenecientes a diversos departamentos.
[ca] En aquest article s'analitza l'evolució inicial de l'organització del poder local institucionalitzat. La delimitació dels poders locals es va convertir en unapreocupació central dels governs per la seva capacitat per erigir-se en contrapesos sistèmics; però la seva nova estructuració va donar a la localitat capacitat suficient per actuar amb autonomia. L'article qüestiona el fet que hi hagués un sol projecte hegemònic per a la formació de l'Estat a l'Amèrica Llatina partint de l'estudi de la legislació local entre les presidències d'Antonio José de Sucre i Andrés de Santa Cruz.

[es] En este artículo se analiza la temprana evolución de la organización del poder local institucionalizado. La delimitación de los poderes locales se convirtió en una preocupación central de los gobiernos, por su capacidad para erigirse en contrapesos sistémicos; sin embargo, su nueva estructuración dio a la localidad capacidad suficiente como para actuar con autonomía. El artículo cuestiona el hecho de que existiera un solo proyecto hegemónico para la formación del Estado en Latinoamérica, partiendo del estudio de la legislación local entre las presidencias de Antonio José de Sucre y Andrés de Santa Cruz.
[ca] Aquest article investiga, des del marc teòric de la literacitat crítica (Aguiar, 2021, 2023; Monte Mór, 2019; Shor, 1999; Sardinha, 2018; Bishop, 2014), la importància de formar docents per treballar des de la perspectiva de l'educació dialògica (Freire, [1968] 2019; Freire i Shor, 1986) amb la intenció de formar estudiants més crítics i més compromesos socialment i políticament amb les seves comunitats. L'anàlisi es centra en un extracte d'una gravació d'una classe d'Arts celebrada en una escola d'un barri perifèric del Brasil. Per analitzar aquestes dades, s'utilitza el marc teòric-metodològic de la Investigació Col·laborativa Crítica (PCCol), una metodologia activista que busca intervenir en els espais on treballa el investigador, amb l'objectiu de promoure la transformació social dels subjectes involucrats. Finalment, s'entén que educar a través del diàleg és una forma d'apropar la democràcia a l'escola i fer que docents i estudiants aprenguin a construir coneixement de manera col·laborativa a través de l'escolta sensible dels altres.

[es] Este artículo investiga, desde el marco teórico de la literacidad crítica (Aguiar, 2021, 2023; Monte Mór, 2019; Shor, 1999; Sardinha, 2018; Bishop, 2014), la importancia de formar docentes para trabajar desde la perspectiva de la educación dialógica (Freire, [1968] 2019); Freire y Shor, 1986) con la intención de formar estudiantes más críticos y más comprometidos social y políticamente con sus comunidades. El análisis se centrará en un extracto de una grabación de una clase de Artes celebrada en una escuela de un barrio periférico de Brasil. Para analizar estos datos, utilizo el marco teórico-metodológico de la Investigación Colaborativa Crítica (PCCol), una metodología activista, que busca intervenir en los espacios en los que trabaja el investigador, buscando la transformación social de los sujetos involucrados. Finalmente, entiendo que educar a través del diálogo es una forma de acercar la democracia a la escuela y hacer que docentes y estudiantes aprendan a construir conocimiento de manera colaborativa a través de la escucha sensible de los demás.
[ca] Sobirans plurilingües per a un regne multilingüe: d'Alfons d'Aragó a Ferran de Nàpols (1442-1503) El Regne de Nàpols sota la Monarquiaaragonesa (1442-1503) va haver de negociar entre ladominació ibèricai la identitat"italiana"renaixentista. Els nous governants van haver deguanyar-se una legitimitat i la italianitat que els faltava mitjançant l'ús d'una política lingüístic i cultural particilar, basada en la hibridació. En efecte, si des d'un punt de vista literari, el llatítenia un paper de llengua de prestigi, per als demés nivells de llenguatge, la creació d'unallengua comprensible"mixta", cada vegada més italianitzada al llargdel període, va permitirdirigir-se a tots els cercles socials de tots els territoris. No és cap casualitat que un dels primersautors que va escriure en italià toscà vulgar normalitzat en l'època de la"questione dellalingua", a principis del segle XVI, fos un napolità, Jacopo Sannazaro.

[es] Los soberanos plurilingües para un reino multilingüe: de Alfonso de Aragón a Fernando de Nápoles (1442-1503) El Reino de Nápoles bajo la Monarquía aragonesa (1442-1503) tuvo quenegociar entre la dominación ibérica y la identidad "italiana" renacentista. Los nuevos gobernantes tuvieron que ganar su legitimidad y la italianidad que les faltaba mediante el uso de una política lingüísticay cultural particular, basada en la hibridación. En efecto, si desde el punto de vista literario, ellatín desempeñabael papel de lengua de prestigio, para los demás niveles de lenguaje, lacreación de una lengua comprensible "mixta", cada vez más italianizada a lo largo del periodo, permitió dirigirse a todos los círculos sociales de todos los territorios. No es casualidad que uno de los primeros autores en escribir en italiano toscano vulgar normalizado en la época de la "questione della lingua", a principios del siglo XVI, fuera el napolitano Jacopo Sannazaro.
[ca] Tot grup humà es defineix diferenciant-se respecte als altres, i aquests altres, els exclosos, poden ser-ho per raons diverses. A aquest treball ens centrarem en l'exclusió pròpia de les societats occidentalitzades (post)modernes, i més concretament, en dos tipus d'exclusió: la política i l'econòmica. La política l'exposarem arran del pensament d'Arendt, que reclama un espai d'aparició per a tots, però no modifica l'estructura liberal. L'econòmica la tractarem prenent com a referència l'obra de Zibechi, qui presenta els diferents modes en què els exclosos creen comunitat i ciutat perquè són subjectes polítics actius que formen territoris en resistència. Aquesta manera d'actuar des de l'exclusió trenca amb la política liberal.

[es] Todo grupo humano se define diferenciándose respecto a los otros y esos otros, los excluidos, pueden serlo por razones diversas. En este trabajo, nos centraremos en la exclusión propia de las sociedades occidentalizadas (post)modernas, y más concretamente en dos tipos de exclusión: la política y la económica. La política la expondremos al hilo del pensamiento de Arendt, que reclama un espacio de aparición para todos, pero no modifica la estructura liberal. La económica la trataremos tomando como referencia la obra de Zibechi, quien presenta los diferentes modos en los que los excluidos crean comunidad y ciudad porque son sujetos políticos activos que forman territorios en resistencia. Esta manera de actuar desde la exclusión rompe con la política liberal.
[ca] Aquest article tracta sobre la virologia de H1N1, els seus orígens i transmissió. També aborda l'impacte del H1N1 en les comunitats vulnerables, especialment als països del tercer món. L'article proposa mesures per millorar la situació en aquests països i subratlla la necessitat d'un enfocament global i coordinat de la preparació i resposta davant les pandèmies centrat en la protecció de les comunitats vulnerables.

[es] Este artículo trata sobre la virología de H1N1, sus orígenes y transmisión. También aborda el impacto del virus en las comunidades vulnerables, especialmente en los países del tercer mundo. El artículo propone formas para mejorar la situación en estos países y subraya la necesidad de un enfoque global y coordinado de la preparación y respuesta ante las pandemias, centrado en la protección de las comunidades vulnerables.
[ca] El present treball és una síntesi dels esdeveniments més rellevants que han donat forma al conflicte vinculat a les negociacions de l'Acord Transatlàntic per al Comerç i la Inversió (TTIP). Hi hem elaborat dues cronologies, una sobre els fets rellevants relacionats amb el conflicte i que han aparegut de manera destacada a la premsa espanyola, i una altra sobre les acciones de protesta que s'han dut a terme a cada país. El centre d'atenció recau en els esdeveniments de 2015, malgrat que, a fi de confeccionar les cronologies, ens hem remuntat fins a l'any 2013, moment en què té lloc la primera volta de negociacions entre EUA i la UE.

[es] Este trabajo es una síntesis de los acontecimientos más relevantes que han dado forma al conflicto relacionado con las negociaciones del Acuerdo Transatlántico para el Comercio y la Inversión (TTIP). Se han elaborado dos cronologías, una sobre los sucesos relevantes relacionados con este conflicto y que han sido destacados en la prensa española, y otra sobre los actos de protesta que se han producido en cada país. El centro de atención que hemos observado está puesto en los acontecimientos de 2015, pero para la elaboración de la cronología hemos retrocedido hasta el año 2013, en el momento en el que se produce la primera ronda de negociaciones entre EEUU y la UE.
[ca] L'objectiu d'aquest article és fer explícits els processos inferencials que subjauen a la interpretació d'aquells enunciats en els quals s'empra l'adverbi relativamente. Aquesta paraula sol acompanyar a adjectius i (altres) adverbis que expressen propietats el valor quantitatiu de les quals ha de ser modulat sempre respecte a una única classe de comparació. Entenem, no obstant això, que relativamente es fa servir per a cridar l'atenció sobre el fet que, en un context donat, existeixen dues categories rellevants respecte a les quals és possible relativitzar el valor de l'adjectiu o adverbi al qual acompanya i que només respecte a una d'aquestes categories resulta pertinent l'atribució de la propietat amb què es relacionen aquestes paraules. Així, davant l'afirmació El Sol es una estrella relativamente cercana a la Tierra entenem, en principi, que el Sol està prop de la Terra si comparem la seva ubicació amb la d'altres cossos celestes similars. L'adverbi relativamente, no obstant això, adverteix al receptor que, respecte a una altra categoria que també resultaria significatiu activar com a contrast (probablement, la dels objectes amb què interactuem habitualment), mai diríem del sol que és una entitat propera.

[es] El objetivo de este artículo es hacer explícitos los procesos inferenciales que subyacen a la interpretación de aquellos enunciados en los que se emplea el adverbio relativamente. Esta palabra suele acompañar a adjetivos y (otros) adverbios que expresan propiedades cuyo valor cuantitativo debe ser modulado siempre respecto a una única clase de comparación. Entendemos, sin embargo, que relativamente se emplea para llamar la atención sobre el hecho de que, en un contexto dado, existen dos categorías relevantes respecto a las que es posible relativizar el valor del adjetivo o adverbio al que acompaña y que solo respecto a una de esas categorías resulta pertinente la atribución de la propiedad con que se relacionan estas palabras. Así, ante la afirmación El Sol es una estrella relativamente cercana a la Tierra entendemos, en principio, que el Sol está cerca de la Tierra si comparamos su ubicación con la de otros cuerpos celestes similares. El adverbio relativamente, sin embargo, advierte al oyente de que, respecto a otra categoría que también resultaría significativo activar como contraste (probablemente, la de los objetos con que interactuamos habitualmente), la nunca diríamos del sol que es una entidad cercana.