BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Avui dia, la bioremediació és una de les alternatives més viables per a la recuperació de sòls contaminats. Consisteix a usar agents biològics, per exemple plantes, que absorbeixen els contaminants i els incorporen al seu organisme. En aquest estudi, investigadors de la UAB i de la Universitat de Ljubljana (Eslovènia) aprofundeixen en la biologia d'una de les plantes que s'usa com a agent per a la bioremediació en una antiga mina eslovaca. Concretament, estudien la relació entre els fongs micorizes que viuen en simbiosi en les seves arrels i la captació de metalls pesats del sòl.

[es] Hoy en día, la biorremediación es una de las alternativas más viables para la recuperación de suelos contaminados. Consiste en usar agentes biológicos, por ejemplo plantas, que absorben los contaminantes y los incorporan a su organismo. En este estudio, investigadores de la UAB y de la Universidad de Ljubljana, Eslovenia, profundizan en la biología de una de las plantas que se usan como agentes biorremediadores en una antigua mina eslovaca. Concretamente, estudian la relación entre los hongos micorrizos que viven en simbiosis en sus raíces y la captación de metales pesados del suelo.
[ca] Les pràctiques a la formació inicial constitueixen una forma d'alternança que, segons la seva organització, contribueixen en major o menor mesura a la professionalització de la professió docent. El passatge entre la universitat i l'escola al llarg de les pràctiques és susceptible d'induir al desenvolupament de competències i d'una identitat professional, però també genera tensions. Aquest article presenta alguns elements conceptuals que permeten situar les pràctiques com a dispositiu de formació concebut en una dinàmica d'alternança i de professionalització. Després, mitjançant dues recerques que han estudiat el desenvolupament de competències amb un dispositiu metodològic inspirat en "l'argumentació pràctica" (Fenstermacher, 1996), presentem alguns resultats que posen en valor la perspectiva de les pràctiques com a espai de formació i professionalització. Concloem senyalant que tot i que la professionalització, com a dinàmica individual i col·lectiva de desenvolupament de competències, és una perspectiva atractiva, és necessari complir certes condicions i disposar dels recursos per tal fer possible aconseguir les expectatives que l'enfocament genera.

[es] Las prácticas durante la formación inicial constituyen una forma de alternancia que, según su organización, contribuyen en mayor o menor medida a la profesionalización docente. El pasaje entre universidad y escuela durante las prácticas es susceptible de inducir el desarrollo de competencias y de una identidad profesional, pero también genera tensiones. Este artículo presenta elementos conceptuales que permiten situar las prácticas como dispositivo de formación concebido en una dinámica de alternancia y de profesionalización. Luego, por medio de dos trabajos de investigación que han estudiado el desarrollo de competencias por medio de un dispositivo metodológico inspirado de la "argumentación práctica" (Fenstermacher, 1996), presentamos algunos resultados que apoyan la perspectiva de las prácticas como espacio de formación y profesionalización. Concluimos señalando que si bien la profesionalización, como dinámica individual y colectiva de desarrollo de competencias, es una perspectiva atractiva para orientar la formación inicial, ciertas condiciones son necesarias.
[ca] En l'actualitat, la venda mitjançant comerç electrònic en Espanya està en auge, ja que es troba en la quarta posició mundial de vendes, cosa que suposa que cada espanyol destinés 661,21 € anuals (10,81 Bilions)[1], xifra que durant el 2016 s'estima que s'aproparà als 12,81 Bilions, motiu pel qual les empreses han de poder adaptar-se a les noves tendències, formes de vendes i dispositius. Per aquest motiu neix la motivació del projecte CodeShop el qual proposa un sistema per realitzar vendes mitjançant un sistema de pagament segur, a més de permetre una correcta visualització dels serveis en venda en qualsevol dispositiu Smartphone, Tablet, Notebooks o equips convencionals. També s'han tingut en compte aspectes de seguretat per dotar al sistema de mesures per detectar possibles atacs i robatoris de contrasenyes de la base de dades. Una vegada definides les necessitats de visualització, formes de pagament i seguretat es va estudiar un sistema de monetització actiu i passiu mitjançant la gratificació dels usuaris i recaptació aplicant tècniques de marketing i comerç digital.

[es] En la actualidad la venta mediante comercios electrónicos en España se encuentra en auge, ya que se encuentra en la cuarta posición a nivel mundial de ventas a través de este medio, lo que supone que cada español destinará 661.62 € anuales (10.81 Billones) [1], cifra que durante el 2016 se estima que llegará a los 12.81 Billones. Por este motivo las empresas se deben poder adaptar a las nuevas tendencias, formas de venta y dispositivos. Por ello nace la motivación del proyecto CodeShop el cual propone un sistema para poder realizar ventas mediante un sistema de pago seguro, además de permitir la correcta visualización de los servicios en venta en cualquier dispositivo Smartphone, Tablet, Notebooks u equipos convencionales. También se ha tenido en cuenta aspectos de seguridad para dotar al sistema de medidas para detectar posibles ataques y robos de las contraseñas de la base de datos. Una vez definidos las necesidades de visualización, formas de pago y seguridad se estudió un sistema de monetización activo y pasivo mediante la gratificación de los usuarios y re-captación aplicando técnicas de marketing y comercio digital.
[ca] El present Treball de Fi de Grau s'anomena "Conecta2" i es tracta del desenvolupament d'un documental sobre els programes infantils emesos a la TV durant les dècades dels 60 i els 90 a Catalunya. "Conecta2" pretén ésser una peça audiovisual que visibilitzi les diferències entre els valors dels programes infantils d'ambdues generacions. El treball està constituït per quatre blocs: al primer hi trobem els referents i l'estudi del tema; al segon, l'anàlisi de mercat; al tercer la presentació formal del projecte i, per últim, al quart, les valoracions i la línia de futur.

[es] El Trabajo de Final de Grado se denomina "Conecta2" y trata del desarrollo de un documental sobre los programas infantiles emitidos en la TV durante las décadas de los 60 y los 90 en Cataluña. "Conecta2" pretende ser una pieza audiovisual que visibilice las diferencias entre los valores de los programas infantiles de ambas generaciones. El trabajo está constituido por cuatro bloques: en el primero encontramos los referentes y el estudio del tema; en el segundo, el análisis de mercado; en el tercero la presentación formal del proyecto y, por último, en el cuarto, las valoraciones y la línea de futuro.
[ca] Els autors de l'article, components de l'Equip d'Atenció a la Diversitat (EAD) de l'IES de l'Escola Industrial de Sabadell, presenten estratègies d'atenció a la diversitat emprades dins aquest centre durant el curs 1995-1996. S'emfatitza especialment l'aula flexible, com a espai educatiu integrador, obert i interdisciplinari que contribueix a adequar l'oferta formativa del centre a un grup d'alumnes amb problemes greus d'aprenentatge dins de les condicions que ofereix l'aula ordinària.

[es] Los autores del artículo, componentes del Equip d'Atenció a la Diversitat (EAD) del IES de la Escola Industrial de Sabadell, presentan estrategias de atención a la diversidad utilizadas dentro de este centro durante el curso 1995-1996. Se da especial atención al aula flexible, como un espacio educativo integrador, abierto e interdisciplinario que contribuye a adecuar la oferta formativa del centro a un grupo de alumnos con problemas graves de aprendizaje dentro de las condiciones que ofrece el aula ordinaria.
[ca] Aquesta és una mena de lectura: fullejar els anys selectes de l'Escola Francesa de Geografia, no a través del recorregut normal dels textos de caràcter científic que va llegar a la història de la disciplina, sinò pel que va deixar dels gestos i tics mundans dels seus majors. El que se cerca no és un altre retrat de la mateixa Escola, perqui? això equivaldria a esbossar un altre perfil, encara que s'utilitzés per a això el mateix model. El que es persegueix és menys: un tipus de passeig fora d'hores, en companyia del Sr. De la Blache, dels seus fills i néts. Pot ser que el que fem o diguem aquí no acreixi molt allò que d'ells ja sabíem. Però pot succeir, també, que després els comprenguem millor.

[es] Esta es una especie de lectura sesgada: hojear los años selectos de la Escuela Francesa de Geografia, no a través de los textos de cariicter científico que legó a la historia de la disciplina, sino de los gestos y tics mundanos de sus mayores. Lo que se busca no es otro retrato de la misma Escuela porque eso equivaldría a esbozar otro perfil, aunque se usase para ello el mismo modelo. Lo que se persigue es menos: un tipo de paseo fuera de horas en compañía del Sr. De la Blache, de sus hijos y sus nietos. Puede ser que lo que hagamos o digamos aquí no acreciente mucho lo que de ellos ya sabíamos. Pero puede suceder, también, que después los comprendamos mejor.
[ca] Aquest article se centra en els models de ciutat que tracten d'afavorir una mobilitat més eficient, com són la planificació i el disseny urbà que afavoreixen el transport col·lectiu en plataforma reservada (metro, ferrocarril, BRT) i, de manera subsidiària, la mobilitat de vianants. S'analitza en el cas de l'aglomeració madrilenya l'aplicació del conegut concepte TOD, "Transit Oriented Development" (Desenvolupament Urbà Orientat al Transport Públic), diferenciant-lo d'altres més recents com els denominats TAD, "Transit Adjcent Development" (Desenvolupaments al costat del transport públic però que no tenen una planificació coordinada) o els TJD, "Transit Joint Development" (Desenvolupament conjunt urbà-infraestructura de transport).

[es] Este artículo se centra en los modelos de ciudad que tratan de favorecer una movilidad más eficiente, como son la planificación y el diseño urbano que favorecen el transporte colectivo en plataforma reservada (metro, ferrocarril, BRT) y, de modo subsidiario, la movilidad peatonal. Se analiza en el caso de la aglomeración madrileña la aplicación del conocido concepto TOD, "Transit Oriented Development" (Desarrollo Urbano Orientado al Transporte Público), diferenciándolo de otros más recientes como los denominados TAD, "Transit Adjcent Development" (Desarrollos junto al transporte público pero que no tienen una planificación coordinada) o los TJD, "Transit Joint Development" (Desarrollo conjunto urbano-infraestructura de transporte).
[ca] Un estudi del Departament de Pedagogia Aplicada de la UAB revela que l'autoregulació de l'aprenentatge en futurs mestres en la seva formació universitària es potencia amb estratègies d'establiment i planificació d'objectius. La motivació, la proactivitat i la capacitat de trobar recursos són clau per a un aprenentatge profund i significatiu.

[es] Un estudio del Departamento de Pedagogía Aplicada de la UAB revela que la autorregulación del aprendizaje en futuros maestros en su formación universitaria se potencia con estrategias de establecimiento y planificación de objetivos. La motivación, la proactividad y la capacidad de encontrar recursos son clave para un aprendizaje profundo y significativo.
[ca] Discurs llegit pel Marqués de Saltillo en motiu del seu ingrés a la Real Academia Sevillana de Buenas Letras l'any 1922. L'estudi tracta sobre les cases i els blasons de Sevilla. El text inclou el discurs de contestació de l'acadèmic Antonio Muñoz Torrado.

[es] Discurso leído por el Marqués de Saltillo en motivo de su ingreso en la Real Academia Sevillana de Buenas Letras en 1922. El estudio trata sobre las casas y los blasones de Sevilla. El texto incluye el discurso de contestación del académico Antonio Muñoz Torrado.
[ca] En aquest treball s'ha dut a terme una anàlisi de contingut de diferents rumors o continguts enganyosos desmentits per la plataforma de verificació de dades Maldita.es sobre dones que pertanyen a l'esfera pública, protagonitzats majoritàriament per dones que es dediquen a la política. A través d'aquesta anàlisi s'ha estudiat com la desinformació s'utilitza per a atacar la figura d'aquestes dones, qüestionar el seu treball o desacreditar el seu discurs.

[es] En este trabajo se ha llevado a cabo un análisis de contenido de diferentes bulos desmentidos por la plataforma de verificación de datos Maldita.es sobre mujeres que pertenecen a la esfera pública, protagonizados mayoritariamente por mujeres que se dedican a la política. A través de este análisis se ha estudiado como la desinformación se utiliza para atacar la figura de estas mujeres, cuestionar su trabajo o desacreditar su discurso.
[ca] L'objectiu d'aquest treball és descriure una selecció de matrimonis trets de Persuasió de Jane Austen, per tal de descobrir com el narrador expressa les preferències ideològiques de la novel·la, i les conseqüències positives o negatives que això comporta per als personatges. Al primer capítol, analitzo a la família Elliot i la Musgrove, per tal de fer constantment comparacions sobre els seus estils de vida, els seus ideals tenint en compte el matrimoni i els diners, i els seus valors familiars. Al segon capítol, estudio a fons els matrimonis dels Crofts, els Harvilles, i Anne Elliot i el Capità Wentworth, així com els personatges navals. Tots ells tenen en comú bons valors, actituds socials i ideologies avançades per a la seva època.

[es] El objetivo de este trabajo es describir una selección de matrimonios pertenecientes a Persuasión de Jane Austen, para así descubrir cómo el narrador expresa las preferencias ideológicas de la novela, así como las consecuencias positivas o negativas que esto conlleva para los personajes. En el primer capítulo, analizo la familia Elliot y la Musgrove, para hacer constantes comparaciones entre su estilo de vida, sus ideales en cuanto al matrimonio y al dinero, y sus valores familiares. En el segundo capítulo, estudio a fondo los matrimonios de los Crofts, los Harvilles, y Anne Elliot y el Capitán Wentworth, así como los personajes navales. Todos ellos tienen en común buenos valores, actitudes sociales e ideologías adelantadas a su época.
[ca] La participació activa, que és un dret fonamental que té la ciutadania, esdevé un factor clau en el desenvolupament comunitari responsable dels adolescents. És necessari incentivar la participació dels adolescents mitjançant òrgans de participació municipal que els permetin opinar i decidir sobre aquells aspectes que els impliquen. D'acord amb la proposta del Consell d'Infants de Tonucci (1996) aquest article científic ofereix una base teòrica per la possible creació d'un òrgan de participació municipal per adolescents de 15 i 16 anys a Castellar del Vallès.

[es] La participación activa, que es un derecho fundamental que tienen los ciudadanos, supone un factor clave en el desarrollo comunitario responsable de los adolescentes. Es necesario incentivar la participación de los adolescentes mediante órganos de participación municipal que les permitan opinar y decidir sobre los aspectos que los implican. De acuerdo con la propuesta del Consejo de Niños de Tonucci (1996) este artículo científico ofrece una base teórica para la posible creación de un órgano de participación municipal para adolescentes de 15 y 16 años en Castellar del Vallès.
[ca] Es presenta un estudi basat en el treball de tres estudiants (17-18 anys) amb necessitats educatives especials als quals se'ls fa una instrucció directa sobre situacions i problemes aritmètics verbals de suma i resta, d'una etapa, mitjançant l'ús d'esquemes visuals. El treball té com a objectiu explorar si influeix en aquests estudiants aquest model d'implementació dels problemes. Els tres estudiants presenten tipologies diferents, per la qual cosa es tracta d'un estudi de tres casos. L'anàlisi de les dades ha mostrat influència positiva en els tres estudiants.

[es] Se presenta un estudio basado en el trabajo de tres estudiantes (17-18 años) con necesidades educativas especiales a los que se les hace una instrucción directa sobre situaciones y problemas aritméticos verbales de suma y resta, de una etapa, mediante el uso de esquemas visuales. El trabajo tiene como objetivo explorar si influye en dichos estudiantes este modelo de implementación de los problemas. Los tres estudiantes presentan tipologías diferentes, por lo que se trata de un estudio de tres casos. El análisis de los datos ha mostrado influencia positiva en los tres estudiantes.
[ca] La peculiar relació entre fe i raó que es troba en l'origen del pensament de Ramon Llull és, sens dubte, un dels aspectes més controvertits de la seva proposta filosòfico- teològica. Si, d'una banda, és cert que el seu afany de demostrar amb "raons necessàries" els misteris de la fe li va valer dures crítiques a la seva obra -sospitosa des de ben aviat d'heterodòxia-, d'altra banda, tampoc no van faltar defensors de l'ortodòxia del seu projecte intel·lectual. Aquest article explora la concepció de la relació entre fe i raó en Llull a partir d'una imatge molt recurrent en els seus escrits, la de l'oli que sura damunt l'aigua. Partint de l'origen agustinià d'aquesta imatge, se n'analitza el desenvolupament doctrinal en Llull, així com la seva posterior recepció per part de Nicolau de Cusa.

[es] La peculiar relación entre fe y razón que se encuentra en el origen del pensamiento de Ramon Llull es, sin duda, uno de los aspectos más controvertidos de su propuesta filosófico- teológica. Si, por un lado, es verdad que su afán de demostrar con "razones necesarias" los misterios de la fe le valió duras críticas a su obra -sospechosa desde bien temprano de heterodoxia-, por otro lado, tampoco faltaron defensores de la ortodoxia de su proyecto intelectual. Este artículo explora la concepción de la relación entre fe y razón en Llull a partir de una imagen muy recurrente en sus escritos, la del aceite que flota por encima del agua. Partiendo del origen agustiniano de esta imagen, se analiza su desarrollo doctrinal en Llull, así como su posterior recepción por parte de Nicolás de Cusa.
[ca] Aquest article revisa algunes de les contribucions de recerca etnogràfica i qualitativa clau sobre les experiències i dinàmiques de vinculació escolars dels nens/es que viuen en contextos de diversitat ètnico-cultural i desigualtat moldejats pels fluxos migratoris. Més concretament, analitza l'impacte del clima escolar i les dinàmiques de sociabilitat (tant entre alumnes i adults, com entre iguals). Sostenim que incorporar amb rigor la perspectiva etnogràfica en aquest àmbit és indispensable i enriqueix tant teoricament com metodològica els enfocaments psicològics tradicionals des dels quals s'ha enquadrat i mesurat el concepte de vinculació escolar.

[es] Este artículo revisa algunas contribuciones de investigación etnográfica y cualitativa clave sobre las experiencias y dinámicas de vinculación escolar de los niños/as que viven en contextos de diversidad étnico-cultural y desigualdad social moldeados por los flujos migratorios. Más concretamente, analiza el impacto del clima escolar y las dinámicas de sociabilidad (tanto entre alumnos y adultos, como entre iguales) sobre las experiencias de vinculación y eventualmente sobre el éxito académico y la continuidad a estudios postobligatorios. Sostenemos que incorporar con rigor la perspectiva etnográfica en este ámbito es indispensable y enriquece tanto teórica como metodológicamente los enfoques psicológicos tradicionales desde los que se ha encuadrado y medido el concepto de vinculación escolar.
[ca] Obra escrita per l'arquitecte Ramon Salas dedicada al monestir de Santes Creus, publicada l'any 1894. Aquesta guia conté el pla general del monestir i explicacions de les diferents parts de l'edifici, també inclou notícies, episodis històrics i tradicions. Il·lustrada amb diverses fotografies.

[es] Obra escrita por el arquitecto Ramon Salas dedicada al monasterio de Santes Creus, publicada en 1894. Esta guía contiene el plano general del monasterio y explicaciones de las diferentes partes del edificio, también incluye noticias, episodios históricos y tradiciones. Ilustrada con varias fotografías.
[ca] L'objectiu d'aquest treball rau en l'anàlisi i l'exploració del vincle entre el periodisme esportiu i el llenguatge literari i narratiu. Per fer-ho, s'ha estudiat i contextualitzat els orígens de la premsa esportiva i de la comunicació esportiva especialitzada; s'ha fet un recorregut per la trajectòria del periodisme literari i narratiu; s'ha analitzat i exemplificat els punts de trobada entre el periodisme esportiu i el periodisme literari i narratiu, així com la viabilitat d'un model de negoci fonamentat en aquest tipus de llenguatge periodístic com és el cas de la revista Panenka; finalment, s'ha elaborat un reportatge.

[es] El objetivo de este trabajo radica en el análisis y la exploración del vínculo entre el periodismo deportivo y el lenguaje literario y narrativo. Para ello, se ha estudiado y contextualizado los orígenes de la prensa deportiva y de la comunicación deportiva especializada; se ha hecho un recorrido por la trayectoria del periodismo literario y narrativo; se ha analizado y ejemplificado los puntos de encuentro entre el periodismo deportivo y el periodismo literario y narrativo, así como la viabilidad de un modelo de negocio basado en este tipo de lenguaje periodístico como es el caso de la revista Panenka; finalmente, se ha elaborado un reportaje.
[ca] Les referències explícites i implícites a Homer constitueixen la influència poètica més important en les Imatges de Filòstrat el Vell. Aquest treball ofereix una anàlisi del procés creatiu de la mimesi èpica en tres ékphrasis de la col·lecció, el tema central de les quals són els rius dels relats mítics. L'estudi dels intertextos en les graphaí permetrà revelar com la segona sofística construeix una revisió del poeta cec a imatge i semblança seva: un Homer sofista.

[es] Las referencias explícitas e implícitas a Homero constituyen la influencia poética más importante en las Imágenes de Filóstrato el Viejo. Este trabajo ofrece un análisis del proceso creativo de la mímēsis épica en tres ekphráseis de la colección, cuyo tema central son ríos de los relatos míticos. El estudio de los intertextos en las graphaí permitirá revelar cómo la segunda sofística construye una revisión del poeta ciego a su imagen y semejanza: un Homero sofista.
[ca] Estudi retrospectiu de 63 fractures d'astràgal recollides durant un període de 13 anys. De les 31 fractures del coll astragalí es va obtenir un seguiment de 2 anys en 23 de elles, valorant-ne l'aparició del signe de Hawkins entre la 6ª i la 8ª setmana després del traumatisme i el desenvolupament o no de necrosis avascular. La conclusió de l'estudi és que l'observació del signe de Hawkins garanteix la correcta perfusió de l'astràgal (sensibilitat del 100%). Però la no detecció d'aquest signe no és predictiu del desenvolupament de necrosi.

[es] Estudio retrospectivo de 63 fracturas de astrágalo recogidas durante un periodo de 13 años. De las 31 fracturas del cuello astragalino se obtuvo un seguimiento de 2 años en 23 de ellas, pudiéndose valorar la aparición en la radiología del signo de Hawkins entre la 6ª y 8ª semana después del traumatismo y el desarrollo o no de necrosis avascular. Se concluye con el estudio que la observación del signo de Hawkins garantiza la correcta perfusión del astrágalo (sensibilidad del 100%). Sin embargo, la no detección de dicho signo no es predictiva del desarrollo de necrosis.