[ca] Aquesta tesi aborda un dels temes més emergents de l'educació física actual; els conflictes motors. L'estudi pren com a marc teòric de referència la praxiologia motriu i les principals aportacions teòriques sobre els conflictes motors. Des d'aquesta perspectiva es pot justificar que l'educació física origina diferents escenaris de relació motriu que poden desencadenar possibles conflictes motors entre els seus protagonistes. La present tesi doctoral té com a objecte d'estudi l'observació dels conflictes sorgits en les classes d'educació física en un centre d'Educació Primària. Es tracta d'un estudi de cas únic ramificat multisubjecte on van participar 43 alumnes (21 nens / 22 nenes) de cicle mitjà (3r i 4t) i cicle superior (5è i 6è) al llarg d'un curs escolar. L'investigador va adoptar el rol d'observador participant (visió emic.). Va utilitzar notes de camp per identificar els trets distintius dels conflictes motors observats. Les dades quantitatives es van analitzar a través de l'anàlisi descriptiva i inferencial. Aquestes proves es van complementar amb l'anàlisi de contingut dels registres narratius. Entre els resultats més destacats es va observar una presència de conflictes motors diferent en cada un dels dominis d'acció motriu: 52.2% en tasques psicomotrius, 54.7% en tasques de cooperació, 59.4% en tasques d'oposició i un 75.9% tasques de cooperació-oposició. Les conclusions més rellevants són: a) la caracterització del conflicte motor està directament relacionada amb el domini d'acció motriu al qual pertany el joc motor; b) existeix una correspondència directa entre els trets distintius de la lògica interna del joc motor i la naturalesa i intensitat del conflicte (conflictes psicomotors i conflictes sociomotors de cooperació, oposició o cooperació-oposició en un medi estable); c) l'optimització de qualsevol transformació pedagògica dels conflictes hauria de considerar variables derivades de la lògica interna (propietats) dels jocs motors i també de la lògica externa (característiques de l'alumnat: edat, gènere, nivell sociocultural, antecedents fisicoesportius; així com tipus de conductes motrius (agents) que l'originen, reaccions, i tipus d'intervenció).

[eu] Tesi honek gaur egungo gorputz heziketan pil-pilean dagoen gai bat aztertzen du; gatazka motorrak. Ikerketa honek praxiologia motorra eta gatazka motorren inguruko ekarpen teoriko garrantzitsuenak hartu ditu erreferentziako marko teoriko moduan. Ikuspegi honetatik abiatuta, gorputz heziketak erlazio motorren eskenatoki ezberdinak sortzen dituela eta hauek protagonisten artean gerta daitezkeen gatazka motorrak sor ditzaketela justifika daiteke. Doktorego-tesi honen ikerketa-helburua Lehen Hezkuntzako ikastetxe bateko gorputz heziketako eskoletan gertatutako gatazkak behatzea da. Kasu bakarreko adarkatutako partehartzaile anitzeko azterketa da. Bertan, ikasturte bereko ziklo ertaineko (3. eta 4. mailak) eta goi zikloko (5. eta 6. mailak) 43 ikaslek parte hartu zuen (21 mutil/22 neska). Ikertzaileak behatzaile partehartzaile papera hartu zuen (emic. ikuspegia). Behatutako gatazka motorren ezaugarri bereizleak identifikatzeko landa-oharrak erabili zituen. Datu kuantitatiboak azterketa deskribatzailea eta inferentzialaren bidez aztertu ziren. Proba hauek narrazioerregistroen edukien analisiarekin osatu ziren. Emaitza garrantzitsuenei dagokionez, akzio motorraren domeinu bakoitzean gatazka motor ezberdinak behatu ziren: zeregin edo ataza psikomotorretan %52.2, kooperazio atazetan %54.7, oposizio atazetan %59.4 eta kooperazio-oposizio atazetan %75.9. Ondorio adierazgarrienak ondorengoak dira: a) gatazka motorraren ezaugarritzea joko-jolas motorra kokatua dagoen akzio motorraren domeinuarekin zuzenki erlazionatua dago; b) lotura zuzena dago joko-jolas motorraren barne logikaren ezaugarri bereizleen eta gatazkaren izaera eta intentsitatearen artean (gatazka psikomotorrak eta gatazka soziomotorrak, kooperazioa, oposizioa eta kooperazio-oposizioa, ingurune egonkorrean); c) gatazken edozein eraldatze pedagogikoren hobekuntzak, joko-jolas motorren barne logikatik (propietateak) eta kanpo logikatik (ikasleen ezaugarriak: adina, generoa, maila soziokulturala, aurrekari fisikoak-kirolekoak; baita sortzen duten jokabide-motor motak (eragileak) ere, erreakzioak, eta eskuhartze mota) eratorritako aldagaiak hartu behar lituzke kontuan.