[ca] En aquesta recerca s'analitza la incorporació d'un signe propi de la cultura cibernètica, com és la identitat anònima, als circuits de nous mitjans de comunicació consolidats en el panorama mediàtic d'Espanya després d'un procés de convergència cultural. L'escriptura pública des de l'anonimat, sense ser nova, ha viscut una revitalització amb l'expansió d'Internet. Les xarxes socials són avui lloc de convivència, però també territori en disputa, entre una cultura positivista i mercantil que promou la identificació de cada persona amb la seva identitat civil i una cultura cibernètica, heretada de les ciberutopías, més tolerant amb les possibilitats performatives de la identitat virtual. Els objectius d'aquest treball són comprendre la funció social de l'anonimat en l'expressió pública i en la defensa de les llibertats, conèixer les característiques de les identitats anònimes i entendre el paper dels nous mitjans en aquest assumpte. Per a això, s'analitzen les relacions conceptuals i pràctiques entre els conceptes d'anonimat, privacitat, seudonimia i heteronimia, s'ofereixen antecedents de l'anonimat en la tradició periodística i literària i es proposa una reflexió sobre la funció autor en les identitats virtuals. La metodologia consisteix en l'estudi de dos casos singulars, el dels tuiteros i columnistes Barbijaputa i Gerardo Tecé. Entre altres troballes, es comprova la importància de desplegar o diferenciar dues dimensions en cadascun dels següents eixos: anonimat informàtic / anonimat discursiu; subjecte-actor / subjecte-locutor; efectes de l'anonimat cap al qual es anonimiza / efectes de l'anonimat cap als altres.

[es] En esta investigación se analiza la incorporación de un signo propio de la cultura cibernética, como es la identidad anónima, a los circuitos de nuevos medios de comunicación consolidados en el panorama mediático de España tras un proceso de convergencia cultural. La escritura pública desde el anonimato, sin ser nueva, ha vivido una revitalización con la expansión de Internet. Las redes sociales son hoy lugar de convivencia, pero también territorio en disputa, entre una cultura positivista y mercantil que promueve la identificación de cada persona con su identidad civil y una cultura cibernética, heredada de las ciberutopías, más tolerante con las posibilidades performativas de la identidad virtual. Los objetivos de este trabajo son comprender la función social del anonimato en la expresión pública y en la defensa de las libertades, conocer las características de las identidades anónimas y entender el papel de los nuevos medios en este asunto. Para ello, se analizan las relaciones conceptuales y prácticas entre los conceptos de anonimato, privacidad, seudonimia y heteronimia, se ofrecen antecedentes del anonimato en la tradición periodística y literaria y se propone una reflexión acerca de la función autor en las identidades virtuales. La metodología consiste en el estudio de dos casos singulares, el de los tuiteros y columnistas Barbijaputa y Gerardo Tecé. Entre otros hallazgos, se comprueba la importancia de desplegar o diferenciar dos dimensiones en cada uno de los siguientes ejes: anonimato informático / anonimato discursivo; sujeto-actor / sujeto-locutor; efectos del anonimato hacia el que se anonimiza / efectos del anonimato hacia los otros.