BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Aquest article és un estudi dels diferents repertoris de protestes maputxes durant l'any 2019 al Wallmapu. S'hi para atenció en les dinàmiques pròpies de la capacitat de construcció de moviment acumulada històricament en zones rurals, en oposició a l'escalada de la protesta urbana d'un esclat social que va tenir les seves sinòpsis en el cicle de protesta de 2018 en rebuig de l'assassinat perpetrat per les forces policials contra el comuner Camilo Catrillanca. Els resultats van posar de relleu un conflicte concentrat en la protesta antiforestal i en la judicialització de la contesa, plasmat en tres realitats territorials en el Wallmapu. S'hi conclou que, si bé l'esclat social obre oportunitats polítiques per a la causa maputxe, aquest es configura més com una fita històrica per al poble xilè i els militants maputxes urbans, amb escàs impacte en les accions disruptives en zones rurals que fa dècades que es reivindiquen. Malgrat això, l'estudi ressalta la desmonumentalització com a dinàmica de protesta urbana a partir de l'esclat social, en sintonia amb el projecte descolonial maputxe desplegat per les principals organitzacions maputxes. Per últim, s'hi reflexiona sobre la urgència d'un nou contracte social, tant per al poble Maputxe com per al poble xilè.

[en] In this article, we undertake the study of the various repertoires of contention of the Mapuche people during 2019 in Wallmapu. We look into the dynamics of their own ability for mobilisation, historically built up in the rural areas, as opposed to the escalation of urban protest observed in Chile's recent social outbreak, exemplified in the protest cycle that took place in 2018 in the face of the killing of rebel Camilo Catrillanca by police forces. The results highlighted a conflict focused on anti-forestry protests and lawfare, which can be seen in three different territorial realities in the Wallmapu area. The article concludes that, even if the recent social outbreak opens up new opportunities for the Mapuche cause, it turns out to be more of a historical milestone for the Chilean people and the urban Mapuches, and it has had little impact on the protest actions going on in rural areas for decades. Despite this, our study highlights de-monumentalisation as an urban protest dynamics arising from social outbreak, in line with the Mapuche de-colonial project deployed by the most important Mapuche organisations. Finally, this paper reflects upon the urgency to draft a new social contract, both for the Mapuche and the Chilean peoples.
[ca] Conceptualitzada per primera vegada en el primer Pla Nacional de Tecnologia de Singapur del 1991, la idea de crear un nou centre integrat de R+D i innovació a Singapur es va frustrar fins que es va incorporar a una estratègia més àmplia de Technopreneurship 21 (T21) anunciada el 1998, i presentat oficialment a finals de 2001. Des de 20 anys ençà, el districte d'innovació ha fet un progrés significatiu en el desenvolupament, però no tal i com es presentava en una sèrie d'estudis previs que adoptaven una narrativa de "planificació racional de dalt a baix". Utilitzant una visió evolutiva, argumentem que el desenvolupament real de One-North ha estat format significativament per un nombre d'actors crítics, així com per factors ambientals externs, desviant la seva trajectòria evolutiva del seu pla original. La nostra narrativa evolutiva proporciona informació sobre el paper de les empreses exitoses en els projectes d'innovació a gran escala, i la necessitat d'integrar el desenvolupament espacial físic dins d'una estratègia de desenvolupament d'ecosistemes d'innovació integral.

[en] First conceptualised in Singapore's first National Technology Plan in 1991, the idea of creating a new integrated R&amp;D and innovation hub in Singapore languished until it was incorporated into a broader Technopreneurship 21 (T21) strategy announced in 1998, and was officially launched in late 2001. In the 20 years since, the innovation district has made significant development progress, but not quite in the manner as presented in a number of prior studies that have adopted a "top-down rational planning" narrative. Taking an evolutionary view, we argue that the actual development of One-North was significantly shaped by a number of critical actors as well as external environmental factors, and its evolutionary trajectory deviated from its original plan. Our evolutionary narrative provides insights on the role of champions in large scale innovation projects, and the need to integrate physical space development within a comprehensive innovation ecosystem development strategy.
[ca] A la ciutat de Buenos Aires assistim a recurrents maneres d'expressió pública del conflicte. L'existència de zones d'assentaments informals, entre d'altres formes d'expressió i protesta, han fet public un tema sense resoldre: la qüestió de l'accés a l'habitatge digne, en el marc del compliment del dret a la ciutat. En aquest article s'analitzen els testimoniatges dels residents de conjunts urbans, ex habitants de la Vila 31, sobre l'experiència de relocalización en el marc de governs autoritaris en els anys 70´ i d'habitar en un conjunt urbà. La problemàtica s'emmarca en el camp dels estudis urbans i de memòria col·lectiva i s'opta per l'estratègia metodològica de tipus qualitativa.

[en] In Buenos Aires city we attend to recurrent ways of public expression about conflict on urban order. The existence of wide zones of informal establishments has shown many unresolved subjects: the problem about the access to decent housing, within the scheme of the fulfillment of living the city. In this article the testimonies of the residents of urban sets, ex- inhabitants of Villa 31, are analyzed about the experience of relocalization of them within the project of authoritarian governments in ´70 and living in urban sets. The problematic is based in the theoretical frame of urban studies and collective memory. Methodologic strategy of qualitative type was chosen for this work.
[ca] L'objectiu en aquest treball és mostrar que Adam Smith presenta com un supòsit indemostrable l'actuació de Déu per a aconseguir la felicitat de l'ésser humà i el funcionament del lliure mercat en les obres: La Teoria dels Sentiments Morals i La Riquesa de les Nacions. Hi ha una continuïtat en aquestes dues obres quant a la concepció del funcionament de les lleis que regeixen a l'univers i l'àmbit mercantil, són lleis que actuen d'igual manera en l'univers, en les relacions entre els homes i les relacions comercials. El lliure mercat està en el pla providencial de Déu. Les regles que governen la lliure competència són impersonals, com les lleis que funcionen en l'univers. Hi ha una fe cega en què Déu estableix les regles de la maquinària impersonal del lliure mercat, l'acció divina és impersonal igual que la relació dels agents del mercat.

[en] The objective in this work is to show that Adam Smith presents as an unprovable assumption the action of God to achieve the happiness of the human being and the functioning of the free market in the works: The Theory of Moral Sentiments and The Wealth of Nations. Here is a continuity in these two works regarding the conception of the operation of the laws that govern the universe and the commercial sphere, they are laws that act in the same way in the universe. , in relations between men and business relationships. The free market is in God's providential plan. The rules that govern free competition are impersonal, like the laws that operate in the universe. There is a blind faith that God establishes the rules of the impersonal machinery of the free market, divine action is impersonal as is the relationship of market agents. &nbsp;
[ca] Comunidades castellanes i ciutats italianes; sedició de les Comunidades en els tractats europeus. Exercicis de lectura entre historiografia contemporània i fonts primàries Aquest assaig pretén, d'una banda, mostrar concepcions i pràctiques de llibertat i privilegis que caracteritzen les ciutats italianes en comparació amb les Comunidades, i de l'altra, se centra en la definició de les Comunidades com a sedicions i en els tractats jurídics europeus dels segles XVI i XVII dedicats a aquest tema.

[en] The Castilian Comunidades and the Italian cities; the sedition of Comunidades in the European treatises. Exercises of analysis through contemporary historiography and primary sources This essay, on one hand, presents notions and practices of liberty and privilege in Italian cities in order to compare them with the Comunidades. On the other hand, it aims to explain the definition of the Comunidades as seditions, and explore some European legal treatises on seditions written in the sixteenth and seventeenth centuries.
[ca] El grup d'innovació docent Indaga-t (GIDCUB-13/087) de la Universitat de Barcelona va convocar els dies 6 i 7 de setembre de 2017 les VI Jornades sobre la Relació Pedagògica a la Universitat: "La força de la indagació i la disrupció en temps d'incertesa". Les contribucions presentades donen compte dels interessos, preocupacions i propostes de les persones participants, i del sentit que donem al "no normatiu".

[en] On 6 and 7 September 2017, the University of Barcelona hosted the Sixth Conference on Pedagogical Relationships in Higher Education. The 2017 edition, held under the title "The power of inquiry and disruption in times of uncertainty", was organised by the teaching innovation group Indaga-t (GIDCUB-13/087) and offered participants the opportunity to explain their interests and voice their concerns about pedagogical relationships in higher education, discuss initiatives in the field and focus on the meaning given to "non-normative" practices.
[ca] Hi ha molt poques investigacions que mostren els vincles de les dones de comunitats costaneres amb els seu territori i ecosistema marítim, i que visibilitzin el paper clau que juguen en moments de crisi socioecològica i ambiental (abocaments de residus, escassetat d'aigua, vedes, privatització de platges o destrucció d'ecosistemes costaners). Tenint en compte experiències organitzatives, aquest article es proposa fer una aproximació a la naturalesa i l'abast de la mobilització ciutadana davant la problemàtica socioecològica i les pràctiques d'injustícia socioambiental que des de fa anys pateix Ensenada, al nord de Mèxic. Pretenc donar a conèixer les relacions que estableixen diferents grups de dones organitzades entorn a la defensa dels recursos marins i costaners. Parteixo de visibilitzar les pràctiques de cura i rescat socioambiental que porten a terme aquestes dones, i considerar-les com a formes d'intervenció política. Des d'aquí és que presento aquest text en el qual intento construir una conversa a partir de les veus de diferents dones que ens parlen de les activitats de resistència, rescat, conservació socioambiental i participació biocultural que porten a terme a Ensenada, Baixa Califòrnia. És una reivindicació de la importància de les memòries, sabers i pràctiques generades en el sentipensament local, comunitari i corporal d'aquestes dones.

[en] There are very few research studies that show the links of women from coastal communities with their territory and marine ecosystem, and that make visible the key role they play in times of socioecological and environmental crisis (waste dumping, water scarcity, fishing bans, privatization of beaches, or destruction of coastal ecosystems). Based on organizational experiences, this article aims to approach the nature and scope of citizen mobilization in the face of socioecological problems and the practices of socioenvironmental injustice that Ensenada, in northern Mexico, has been suffering from for years. I aim to show the relationships established by different groups of women organized around the defense of marine and coastal resources. I start by highlighting the practices of care and socioenvironmental rescue carried out by these women and considering them as forms of political intervention. It is from here that I present this text in which I attempt to build a conversation from the voices of different women who speak to us about the activities of resistance, rescue, socioenvironmental conservation, and biocultural participation carried out in Ensenada, Baja California. It is a vindication of the importance of the memories, knowledge, and practices generated in the local, community, and bodily sentipensamiento of these women.
[ca] En aquest article es descriu una acció educativa no formal −acompanyament cultural− amb la que es pretén contribuir a l'aproximació a la cultura visual de la infància i facilitar el sentiment de pertinença a llocs de difusió d'experiències artístiques de l'entorn pròxim, afavorint d'aquesta manera l'enriquiment personal de les famílies i la formació d'estudiants universitaris en el marc de l'aprenentatge-servei (ApS).El projecte es desenvolupa en galeries i centres d'art que no disposen de gabinet pedagògic, atenció específica, ni accions educatives per a nens, nenes i famílies en general. Es vincula a un projecte d'investigació-col·laboració dut a terme per professors universitaris en coordinació amb becaris-estudiants universitaris del centre Cardenal Spínola de la Fundació San Pablo Andalucía CEU dels Graus d'Educació Infantil i/o Primària.Des del punt de vista metodològic, en el projecte s'aborda una investigació tant qualitativa com quantitativa. En l'anàlisi de les dades aportades en cada trobada es contemplen aspectes com la resposta o afluència a la convocatòria, els mitjans per realitzar la crida, el grau de satisfacció per a cada grup de participants, etc. Les apreciacions qualitatives també revelaran dades sobre el grau d'acceptació del projecte per les famílies i galeries

[en] This article describes a non-formal educational action −cultural accompaniment− with which it is intended to contribute to the approach to visual culture in childhood, and to facilitate the feeling of belonging to places of dissemination of artistic experiences from one's surroundings, thus favoring the personal enrichment of families and the training of university students in the framework of service-learning (SL).The project was developed in galleries and art centers that do not have a pedagogical office, specific attention, or educational actions for children and families in general. It is linked to a research-collaboration project carried out by university lecturers in coordination with scholarship-students from Cardenal Spínola de la Fundación San Pablo Andalucía CEU in the degrees in Early Years and/or Primary Education.From a methodological point of view, both qualitative and quantitative research is addressed in this project. In the analysis of the data provided in each meeting, aspects such as the response or attendance, the means to make the call, the degree of satisfaction of each group of participants, etc. are contemplated. The qualitative assessments also reveal data on the degree of acceptance of the project by families and galleries.
[ca] A partir de finals dels anys 1960, els arquitectes apareixen com la punta de llança de la crítica urbana a Espanya. Ofereixen un exemple emblemàtic del paper en la transició espanyola dels "Nous professionals" (arquitectes, metges, advocats, etc.) que compartien la joventut, la politització i el compromís per l'interès general. Aquest compromís s'explica en part per causes generacionals i polítiques, però aquestes explicacions no es poden examinar independentment de la seva pròpia problemàtica professional. En aquest context, les transformacions econòmiques i socials del "Desarrollismo", i el boom immobiliari que l'acompanya, portaran la prosperitat al grup professional, donat l'auge d'encàrrecs que significa. No obstant això, també aguditzarà problemes professionals que contribueixen al desprestigi de la professió. Davant d'això, diversos sectors professionals, especialment en els més joves que pateixen més aquests problemes i el rebutgen amb més força, s'imposarà la necessitat de renovar la missió social de la professió posant-la al servei de la societat. Aquest article vol demostrar, a través de l'exemple dels arquitectes, l'interès d'un estudi a llarg termini -des de la postguerra- de certs grups per entendre millor les causes de l'oposició política i social a la dictadura.

[en] From the end of the 1960s, architects appear as the spearhead of urban criticism in Spain. They offer an emblematic example of the role in the Spanish transition of "New professionals" (architects, doctors, lawyers, etc.) who shared youth, politicization and commitment for the general interest. This commitment was partly explained by generational and political causes, but these explanations cannot be examined independently of their own professional problems. In this context, the economic and social transformations of "Desarrollismo", and the real estate boom that accompanies it, will bring prosperity to the professional group, given the peak of commissions that it means. However, it will also exacerbate professional problems that contribute to the loss of prestige of the profession. Given this, several professional sectors, especially the younger ones who suffer more from these problems and reject it with greater force, will impose the need to renew the social mission of the profession putting it at the service of society. This article aims to demonstrate, through the example of the architects, the interest of a long-term study -from the postwar period- of certain groups better understand the causes of the political and social opposition to the dictatorship.
[ca] Posant l'èmfasi en les complexes interrelacions disciplinàries que s'han anat teixint històricament al voltant del plaer femení, aquest text proposa un recorregut per alguns dels moments clau de les mutilacions físiques, psíquiques i textuals del clítoris, principalment a Europa i Estats Units. Primerament, exposa que les mutilacions genitals estan presents en totes les cultures des de l'Antiguitat, però sota el recer de la medicina i amb un afany de guarir, se les anomenava "clitorectomies". Seguidament, l'article mostra que la història del clítoris té diverses arestes i, tot i que la més dolorosa és la de les extirpacions físiques, seria ingenu pensar que les ablacions del clítoris no tenen relació amb les mutilacions psíquiques teoritzades per Freud, i amb les mutilacions textuals que van des d'esborrar el clítoris de les anatomies fins a la poca presència que té l'òrgan del plaer femení en la literatura i el cinema. Per acabar, s'evoca la clitorevolució impulsada principalment des de les arts plàstiques.

[en] Emphasising the complex disciplinary interrelationships that have been historically woven around female pleasure, this text traces some of the key moments in the bodily, psychic and textual mutilations of the clitoris, mainly in Europe and North America. Firstly, it shows that genital mutilations have been present in many cultures since Antiquity, although, under the cover of medicine and in an attempt to "cure", they are called clitorectomies. Secondly, it shows that the history of the clitoris has different angles, and although the most painful one is that of physical extirpations, it would be naïve to think that clitoral ablations are not related to the psychic mutilations theorized by Freud, as well as to the textual ones, which range from erasing the clitoris from anatomies to the limited presence that the organ of female pleasure has traditionally had in literature and cinema. Finally, the article evokes the clitorevolution, mainly driven by the visual arts.
[ca] Aquest article planteja la creació d'una nova manera de fer música i també una nova terminologia en la música contemporània interdisciplinària. El nou concepte és el de "Música Conceptual Híbrida (MCH) " i respon a una música que seria la successora de la música programàtica, que va néixer la segona meitat del segle XIX i que tenia com a principal objectiu fer més comprensible la música, fer-la més democratitzadora i menys elitista. El fet de basar-se en un element extramusical la feia mes assequible als que no tenien competències musicals ja que explicava o narrava fets. En aquest nou cas, el de la MCH però, que incorpora les noves tecnologies i la Intel·ligència artificial per explicar quelcom extramusical és molt important, en primer lloc, la concepció de l'estructura de l'obra, què explica i com ho diu i, en segon lloc, l'aliança que s'estableix amb d'altres manifestacions musicals com la música electrònica o el paisatge sonor, així, els termes de música, so i tecnologia es fusionen i segueixen un nou rumb.

[en] This article proposes the creation of a new way of making music and also a new terminology in interdisciplinary contemporary music. The new concept is that of "Hybrid Conceptual Music (HCM)" and responds to a music that would be the successor of programmatic music, which was born in the second half of the 19th century and whose main objective was to make music more comprehensible, make it more democratizing and less elitist. The fact that it was based on an extra-musical element made it more accessible to those who did not have musical skills since it explained or narrated facts. In this new case, that of the MCH, however, which incorporates new technologies and artificial intelligence to explain something extra-musical, it is very important, first of all, the conception of the structure of the work, what it explains and how he says and, secondly, the alliance that is established with other musical manifestations such as electronic music or the soundscape, thus, the terms music, sound and technology merge and follow a new course.
[ca] L'article intenta respondre a la pregunta de en quina mesura el contingut de la Carta Europea de les Llengües Regionals o Minoritàries interactua com a criteri interpretatiu del concepte de diversitat lingüística, el respecte de la qual es proclamat per la Unió Europea en l'article 22 de la seva Carta dels Drets Fonamentals. La noció "diversitat lingüística", en tant que concepte jurídic indeterminat ens planteja el problema de la seva interpretació, contingut i abast; més encara a la llum de la manca de obligatorietat directa de la Carta dels drets Fonamentals de la Unió Europea. Com veurem, el respecte a la diversitat lingüística en la Unió Europea es configura com un objectiu de la Unió , al temps que un principi fonamental que inspira el seu funcionament i la seva acció, i en tercer lloc, com un dret proclamat per l'article 22 de la Carta dels Drets. La remissió a la Carta europea de les llengües, en tant que configurada en el seu caràcter més nuclear, d'un estendard mínim de protecció dels drets lingüístics europeus, ens permet concretar el contingut, els límits i l'abast de la diversitat lingüística a la Unió Europea.

[en] This paper aims to answer the question of the degree to which the European Charter on Regional or Minority Languages interacts as an interpretative criterion of the concept of linguistic diversity, respect for which is proclaimed by the European Union in Article 22 of its Charter of Fundamental Rights. The idea of "linguistic diversity" as an indeterminate legal concept, poses the problem of its interpretation, content and scope, particularly since European Union's Charter of Fundamental Rights lacks direct obligatoriness. As we shall see, respect for linguistic diversity in the European Union is configured first as an objective of the Union, secondly as a fundamental principle that inspires its functioning and action and third as a right proclaimed in Article 22 of the Charter of Fundamental Rights. The reference of the European Charter on languages to a minimum standard of protection for European language rights, as configured at the Charter's core, allows us to specify the content, the limits and the scope of linguistic diversity in the European Union.