BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Aquest article analitza l'espai viscut i el sentit de lloc d'un grup d'immigrants qualificats procedents del sud d'Europa a Mèxic. Es parteix de la hipòtesi que la dimensió espacial d'"esdevenir local" és rellevant per al procés d'assentament i permanència dels migrants en el lloc de destinació. A partir d'entrevistes semiestructurades, inclosa l'elaboració de mapes mentals, a 129 persones de nacionalitat espanyola i italiana residents a quatre ciutats (Ciutat de Mèxic, Guadalajara, Monterrey i Puebla) s'identifiquen diferents aspectes a partir de quatre patrons escalars: la llar, el barri (la colonia), la ciutat i la coespacialitat amb el lloc d'origen.

[es] Este artículo analiza el espacio vivido y el sentido de lugar de un grupo de immigrantes cualificados procedentes del sur de Europa a México. Se parte de la hipótesis que la dimensión espacial de "convertirse en local" es relevante para el proceso de asentamiento y permanencia de los migrantes en el lugar de destinación. A partir de entrevistas semiestructuradas, incluida la elaboración de mapas mentales, a 129 personas de nacionalidad española e italiana residentes en cuatro ciudades (Ciudad de México, Guadalajara, Monterrey y Puebla) se identifican diferentes aspectos a partir de cuatro patrones escalares: el hogar, el barrio (la colonia), la ciudad y la coespacialidad con el lugar de origen.
[ca] La ciutat de l'Antiga Guatemala, patrimoni de la humanitat, va ser objecte d'un Pla Mestre per imposició de la UNESCO i finançat pel Govern de Canàries, davant la situació de crisi provocada, entre altres factors, pel creixement demogràfic, l'augment del turisme, l'increment del trànsit rodat, la manca d'adequada protecció dels monuments, o la contaminació ambiental. Des del principi vam entendre que el Pla era un bon motiu per fer una reflexió més general sobre la metodologia a aplicar, ja que a l'especificitat de cada cas d'estudi s'unia aquí la manca d'informació urbanística i d'una cartografia fiable. D'altra banda, atès que el present text té el seu origen en un seminari sobre regions i ciutats turístiques, hem cregut oportú revisar i actualitzar el que s'ha dit sobre l'Antiga Guatemala com a ciutat turística -els seus reptes, oportunitats i perills- i la nostra proposta com a ciutat creativa, capaç de generar impulsos propicis per al desenvolupament d'activitats atractores de recursos econòmics al marge del propi turisme (que ja ha arribat als seus límits) i l'especulació urbanística depredadora de sòl agrícola que el Pla hauria d'ajudar a frenar.

[es] La ciudad de La Antigua Guatemala, patrimonio de la humanidad, fue objeto de un Plan Maestro por imposición de la UNESCO y financiado por el Gobierno de Canarias, ante la situación de crisis provocada, entre otros factores, por el crecimiento demográfico, el aumento del turismo, el incremento del tráfico rodado, la falta de adecuada protección de los monumentos, o la contaminación ambiental. Desde el principio entendimos que el Plan era un buen motivo para realizar una reflexión más general acerca de la metodología a aplicar, pues a la especificidad de cada caso de estudio se unía aquí la carencia de información urbanística y de una cartografía fiable. Por otro lado, dado que el presente texto tiene su origen en un seminario sobre regiones y ciudades turísticas, hemos creído oportuno revisar y actualizar lo dicho acerca de La Antigua Guatemala como ciudad turística –sus retos, oportunidades y peligros– y nuestra propuesta como ciudad creativa, capaz de generar impulsos propicios para el desarrollo de actividades atractoras de recursos económicos al margen del propio turismo (que ya ha alcanzado sus límites) y la especulación urbanística depredadora de suelo agrícola que el Plan debería ayudar a frenar.
[ca] Dominar els processos cognitius individuals i usar estratègies d'aprenentatge per part dels universitaris millora el seu rendiment. Ens proposem indagar en l'aprenentatge de l'alumnat universitari atenent el gènere a través d'un qüestionari EVAAU. Aquest instrument, validat mitjançant el judici d'experts i l'anàlisi factorial confirmatòria, consta de 31 ítems que es responen a través d'una escala Likert i que es troben agrupats en una estructura factorial de 5 dimensions que incideixen en els resultats de l'aprenentatge de l'universitari, responsable del 67,31% del total de la variància. Els resultats revelen diferències significatives de gènere, on la dimensió Recursos educatius i d'aprenentatge té major incompatibilitat d'igualtat de mitjanes, i l'Organització dels temps és la millor valorada. Es conclou remarcant la importància de les tècniques d'estudi abans de començar la carrera i de com el factor motivacional i la implicació del professorat influeix en el rendiment acadèmic. Aquesta informació contribueix a millorar la planificació i el coneixement de l'aprenentatge dels universitaris per part dels docents. La feina s'estructura en una breu explicació teòrica, el desenvolupament metodològic de l'estudi i la presentació dels resultats extrets, i per finalitzar la discussió i les conclusions de l'estudi.

[es] Dominar los procesos cognitivos individuales y usar estrategias de aprendizaje por parte de los universitarios mejora su rendimiento. Nos proponemos indagar en el aprendizaje del alumnado universitario atendiendo al género a través de un cuestionario EVAAU. Este instrumento, validado mediante juicio de expertos y análisis factorial confirmatorio, consta de 31 ítems que se responden a través de una escala Likert y que se encuentran agrupados en una estructura factorial de 5 dimensiones que inciden en los resultados del aprendizaje del universitario responsable del 67,31% del total de la varianza. Los resultados revelan diferencias significativas de género, donde la dimensión Recursos educativos y de aprendizaje tiene mayor incompatibilidad de igualdad de medias, y la Organización de los tiempos es la mejor valorada. Se concluye remarcando la importancia de las técnicas de estudio antes de comenzar la carrera y de cómo el factor motivacional y la implicación del profesorado influye en el rendimiento académico. Esta información contribuye a mejorar la planificación y el conocimiento del aprendizaje de los universitarios por parte de los docentes. La estructura del trabajo responde a una breve explicación teórica, al desarrollo metodológico del estudio y a la presentación de los resultados extraídos, para finalizar con la discusión y las conclusiones del estudio.
[ca] Aquest article ofereix una descripció i anàlisi de les manifestacions existents del'activisme antigrassofòbic a comptes d'Instagram d'Espanya i Amèrica Llatina. Per tal de contextualitzar el tema, definim els principals conceptes d'activisme antigrassofòbic, descrivim les formes d'opressió que pateix el col·lectiu i revisem la relació, no exempta de friccions, entre el feminisme i l'activisme antigrassofòbic. Després, oferim un estudi d'algunes publicacions i comptes d'Instagram que reflexen certs punts de debat essencials en el moviment avui: la lluita contra la invisibilització dels cossos grassos, l'empoderament del subjecte gras mitjançant l'apropiació d'insults, l'expressió pública de la ferida mitjançant la confessió personal i, en definitiva, la politització del concepte.

[es] Este trabajo ofrece una descripción y análisis de manifestaciones concretas del activismo gordo crítico en cuentas de Instagram de España y Latinoamérica. Para contextualizar el tema, definimos los principales conceptos del activismo gordo, describimos las formas de opresión que sufre el colectivo y revisamos la relación, no exenta de fricciones, entre feminismo y activismo gordo. Sigue el estudio de calas concretas en cuentas y publicaciones recientes de Instagram que reflejan los puntos de debate esenciales hoy en el movimiento: la lucha contra la invisibilización de la gordura, el empoderamiento del sujeto gordo mediante la apropiación de los insultos "gorda", "gordo" y "gorde", la expresión pública de la herida mediante la confesión personal y, en definitiva, la politización del concepto.
[ca] En aquest article s'informa d'un dels estudis realitzats a la Comunitat Canària al voltant dels principals serveis de suport extern als centres educatius, en concret el referit als Centres de Professors (CEP). Es pretenien dos objectius: l'obtenció de coneixement per a comprendre millor la naturalesa, funcions, models d'actuació i condicions en les que es porta a terme la tasca d'assessorament; i, la detecció de les problemàtiques i necessitats més importants, oferint recomanacions per a la seva millora. Es va recollir informació, mitjançant qüestionaris, dels assessors i dels professors. Les principals conclusions apunten a l'existència d'un doble divorci: 1) entre el que els assessors pensen que han de fer (funcions més relacionades amb els processos de desenvolupament i millora dels centres i amb la capacitació de les escoles i el desenvolupament professional del professorat) amb el que fins a la data han fet (cobrir les necessitats derivades del procés d'implantació de la LOGSE, especialment en el disseny i desenvolupament de cursos i en la divulgació de la normativa); 2) entre el que els assessors creuen que fan i el que el professorat percebeix d'ells. Se suggereix que els CEP han de reprendre la seva idea original d'institucions al servei del professorat i dels centres, adquirint una més gran autonomia de l'Administració.

[es] En este artículo se da cuenta de uno de los estudios realizados en la Comunidad Canaria en torno a los principales servicios de apoyo externo a los centros educativos, en concreto el referido a los CEP. Se pretendían dos objetivos: la obtención de conocimiento para comprender mejor la naturaleza, funciones, modelos de actuación y condiciones en que se desempeña la labor de asesoramiento; y, la detección de los problemas y necesidades más importantes, ofreciendo recomendaciones para su mejora. Se recogió información, mediante cuestionarios, tanto de los asesores como del profesorado. Las principales conclusiones apuntan a la existencia de un doble divorcio: 1) entre lo que los asesores piensan que deben hacer (funciones más relacionadas con los procesos de desarrollo y mejora de los centros y con la capacitación de las escuelas y el desarrollo profesional del profesorado) que con lo que hasta la fecha han hecho (cubrir las necesidades derivadas del proceso de implantación de la LOGSE, especialmente en el diseño y desarrollo de cursos y en la divulgación de la normativa); 2) entre lo que los asesores creen que hacen y lo que el profesorado percibe de ellos. Se sugiere que los CEP deben retomar su idea original de instituciones al servicio del profesorado y los centros, adquiriendo una mayor autonomía de la Administración.
[ca] S'explica breument la formació de la Mediterrània a partir de l'antiga Tetis així com tota l'estructura geomorfològica, amb una especial referència a l'orogènia alpina. Es dedica una especial atenció a la circulació superficial d'origen atlàntic, considerada el factor bàsic de tota la dinàmica mediterrània, i es destaca principalment el paper dels estrets i el significat de l'efecte estuarià. Així mateix, es té en compte l'acció deis vents més importants, ja que afecta la dinàmica complexa oceanogràfica. Com a primer resultat del conjunt de les accions dinàmiques s'estudia i es reflexiona sobre els diversos factors que contribueixen a la productivitat mediterrània considerada superior a 1'esperada. En un altre aspecte s'examinen les característiques de l'ecosistema mediterrani considerat una gran unitat, encara que amb gradients molt característics. Com un dels elements que caracteritzen l'estructura dinàmica de l'ecosistema mediterrani, es revisa la influència de l'home per mitjà de la pesca i la contaminació com a factors pertorbadors, Finalment, a manera de resum s'exposa una visió global en la qual s'assaja d'integrar els factors oceanogràfics, biològics i socioeconòmics, amb una especial atenció a la dinàmica humana amb l'intent que la integració de tots aquests aspectes permeti comprendre la totalitat de la problemàtica mediterrània com a base d'una possible planificació mes sostenible.

[es] Se comenta de forma breve la formación del Mediterráneo a partir del antiguo Tethys, así como la estructura geomorfológica, con especial referencia a la orogenia alpina. Se dedica especial atención a la circulación superficial de origen atlántico considerada como el factor básico de toda la dinámica mediterránea, destacando principalmente el papel de los estrechos y el significado del efecto estuario. Asimismo, la acción de los vientos más importantes se considera en tanto que afecta la compleja dinámica oceanógrafica. Como primer resultado del conjunto de las acciones dinámicas que se analizan, se re-flexiona sobre los diferentes factores que contribuyen a la productividad mediterránea que se considera superior a la esperada. Desde otro punto de vista, se analizan las características del ecosistema mediterráneo considerado como una gran unidad, si bien se reconoce la existencia de gradientes muy característicos. Como uno de los elementos que contribuyen a la estructuración dinámica del ecosistema mediterráneo, se revisa la influencia del hombre por medio de la pesca y la contaminación, considerados como factores perturbadores. Finalmente, y a modo de resumen, se expone una visión global en la que se trata de integrar los factores oceanógraficos, biológicos y socioeconómicos, con una especial atención a la dinámica de las poblaciones humanas, con el propósito que la integración de todas estas facetas permita una comprensión de la totalidad de la problemática mediterránea como base de una posible planificación más sostenible.
[ca] La Espectroscòpia d'Impedància Electroquímica (EIS, de les seves sigles en anglès) és una potent eina per a l'anàlisi de sistemes metall-recobriment orgànic ja que proporciona informació sobre el comportament del sistema estudiat tant a nivell qualitatiu com quantitatiu. A través de l'ajust de les dades d'impedància obtingudes experimentalment a un circuit elèctric equivalent adequat, es pot obtenir informació directament relacionada amb la resistència i durabilitat del recobriment analitzat. Per a l'anàlisi paramètric d'aquestes dades s'han emprat tradicionalment algoritmes de regressió no lineal que presenten l'inconvenient que per a una correcta estimació s'han de proporcionar paràmetres de partida que afavoreixin una ràpida i bona convergència en aquest procés d'ajust. Com a mètode alternatiu a aquests algoritmes, en aquest article es planteja l'ús d'algoritmes evolutius (més concretament algoritmes d'evolució diferencial), com a estratègia per a la recerca dels paràmetres del circuit que permetin realitzar aquest ajust. Per provar i validar el procediment que es proposa, s'utilitza software comercial d'ús habitual (ZSimpWin). Els resultats obtinguts mostren un millor grau d'ajust en la totalitat dels casos estudiats.

[es] La Espectroscopía de Impedancia Electroquímica (EIS, de sus siglas en inglés) es una potente herramienta para el análisis de sistemas metal-recubrimiento orgánico ya que proporciona información acerca del comportamiento del sistema estudiado tanto a nivel cualitativo como cuantitativo. A través del ajuste de los datos de impedancia obtenidos experimentalmente a un circuito eléctrico equivalente adecuado, se puede obtener información directamente relacionada con la resistencia y durabilidad del recubrimiento analizado. Para el análisis paramétrico de estos datos se han venido empleando tradicionalmente algoritmos de regresión no lineal que presentan el inconveniente de que para una correcta estimación se han de proporcionar parámetros de partida que favorezcan una rápida y buena convergencia en este proceso de ajuste. Como método alternativo a estos algoritmos, en este artículo se plantea el uso de algoritmos evolutivos (más concretamente algoritmos de evolución diferencial), como estrategia para la búsqueda de los parámetros del circuito que permitan realizar este ajuste. Para testear y validar el procedimiento que se propone, se emplea software comercial de uso habitual (ZSimpWin). Los resultados obtenidos muestran un mejor grado de ajuste en la totalidad de los casos estudiados.
[ca] En aquest artiele desitgem explicar cóm George Sand construeix alguns deis seus personatges femenins, treballant-Ios en unjoc especular per tal de ressaltar les personalitats contraposades, que podem observar més elarament d'aquesta manera. Analitzem, alhora, els condicionaments socials de l'epoca en tant que causa de l'obligada dicotomia comportamental, almenys en aparen~a, a que s 'havia de sotmetre la dona per tal d' ésser jutjada amb una major benevolencia. L'estudi es centra en una de les seves obres, Isidora, pero es relaciona amb el conjunt de les seves publicacions.

[es] En este artículo deseamos explicar cómo George Sand construye algunos de sus personajes femeninos, trabajándolos en un juego especular para resaltar las personalidades contrapuestas que observamos con mayor relieve de esta manera. Analizamos, asimismo, los condicionamientos sociales de la época como causa de la obligada dicotomía comportamental, al menos aparente, a la que se debía someter la mujer para ser juzgada con mayor benevolencia. El estudio se centra en una de sus obras,Isidora, pero se relaciona con el conjunto de las publicaciones.
[ca] Per comprendre la importància de la participació ciutadana a la ciutat del segle xxi ens hem fixat en les conseqüències que provoca l'absència d'aquesta participació, per exemple, en un barri singular de la ciutat de Las Palmas de Gran Canaria. A aquesta absència l'anomenem pobresa participativa; una pobresa que, com la pobresa alimentària o educativa, pot estar relacionada amb aspectes quantitatius (participem poc) o qualitatius (participem malament). En un moment en què les ciutats estan sotmeses a un procés accelerat de canvis, l'aspiració de la participació en l'arquitectura i l'urbanisme no ha de ser la creació d'alternatives a aquesta acceleració, sinó més aviat la creació de "zones temporalment autònomes" en què hi haja una major i millor participació.

[es] Para comprender la importancia de la participación ciudadana en la ciudad del siglo xxi nos hemos fijado en las consecuencias que provoca la ausencia de esa participación, por ejemplo, en un barrio singular de la ciudad de Las Palmas de Gran Canaria. A esta ausencia la denominamos pobreza participativa; una pobreza que, como la pobreza alimentaria o educativa, puede estar relacionada con aspectos cuantitativos (participamos poco) o cualitativos (participamos mal). En un momento en el que las ciudades están sometidas a un proceso acelerado de cambios, la aspiración de la participación en la arquitectura y el urbanismo no debe ser la creación de alternativas a dicha aceleración, sino más bien la creación de "zonas temporalmente autónomas" en las que exista una mayor y mejor participación.
[ca] Des de finals de la passada centúria les pirates Anne Bonny i Mary Read han format part de una llarga tradició de dones al mar que han compartit trets ele-mentals com el transvestisme i la violència. Per demostrar la singularitat de les pirates davant d'altres personatges d'aquest col·lectiu hem fet una comparació entre aquestes i Hannah Snell, la dona soldat més notable del segle XVIII. Per això hem analitzat les obres que contenen les biografies dels tres personatges, que són A General History of the Pyrates i The Female Soldier, així com alguns dels gravats que les van representar a la centúria. D'aquesta manera, hem comprovat que les pirates van encarnar, encara que manera no intencionada, un model de feminitat basat en una inusual llibertat proporcionada pel seu singular vaixell i tripulació, oposat al rígid paper masculí que Hannah Snell va haver d'adoptar com soldat d'Anglaterra.

[es] Desde finales de la pasada centuria las piratas Anne Bonny y Mary Read han formado parte de una larga tradición de mujeres en el mar que han compartido rasgos elementales como el travestismo y la violencia. En aras de demostrar la singularidad de las piratas frente a otros personajes de este colectivo hemos realizado una comparación entre estas y Hannah Snell, la mujer soldado más notable del siglo XVIII. Para ello hemos analizado las obras que contienen las biografías de los tres personajes, que son A General History of the Pyrates y The Female Soldier, así como algunos de los grabados que las representaron en la centuria. De esta manera, hemos comprobado que las piratas encarnaron, aunque de manera no intencionada, un modelo de feminidad basado en una inusual libertad proporcionada por su singular barco y tripulación, opuesto al rígido papel masculino que Hannah Snell tuvo que adoptar como soldado de Inglaterra.
[ca] Es presenten presenten els resultats preliminars obtinguts de l'anàlisi de les restes arqueomalacològiques documentades en dos jaciments costaners localitzats al litoral sud-est de Gran Canària. El primer, denominat amb l'acrònim de Dumas, està situat a la Reserva Natural Especial de Las Dunas de Maspalomas (San Bartolomé de Tirajana). Es tracta d'un emplaçament que s'associa a un assentament puntual, sense d'habitació, tot i que s'ha conservat de manera excepcional una estructura de combustió a la sorra dunar. Està datat d'entre els segles VIII i XI A.D. El segon, El Lomo de los Melones (La Garita, Telde) consisteix en un poblat amb estructures habitacionals i amb una ocupació continuada que ha estat possible datar d'entre els segles XIV i XV A.D. L'estudi intenta aprofundir en l'aprofitament dels recursos marisquers per part de la població aborigen de Gran Canària des d'una perspectiva econòmica, així com presentar una aproximació a les estratègies d'adaptació al medi litoral marí com a espai d'hàbitat i desenvolupament d'activitats productives.

[es] Se presentan los resultados preliminares obtenidos del análisis de los restos arqueomalacológicos documentados en dos yacimientos costeros localizados en el litoral sur–este de Gran Canaria. El primero, denominado con el acrónimo de Dumas, está situado en la Reserva Natural Especial de las Dunas de Maspalomas (San Bartolomé de Tirajana). Se trata de un emplazamiento que refleja un asentamiento puntual, en el que no existen estructuras de habitación, aunque se ha conservado de manera excepcional una estructura de combustión en la arena dunar. Está datado entre los siglos VIII y XI A.D. El segundo, Lomo de los Melones (La Garita, Telde) consiste en un poblado con estructuras habitacionales y con una ocupación continuada que ha sido posible datar entre los siglos XIV y XV A.D. El estudio trata de profundizar en el aprovechamiento de los recursos marisqueros por parte de la población aborigen de Gran Canaria desde una perspectiva económica, así como presentar una aproximación a las estrategias de adaptación al medio litoral marino como espacio de hábitat y desarrollo de actividades productivas