BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] El llenguatge o les pràctiques lingüístiques són susceptibles de crear lligams comuns en què es materialitzen, simbòlicament o específicament, les identitats culturals. La transmissió de l'espai sahelià de Camerun amb el vocable "Sahel" i els seus derivats terminològics en són un exemple. De fet, aquesta paraula descriu i participa a una geografia tranquil·la de la sociocultura o a una semiòtica de la vida diària. "Sahel" és el terme que designa un univers sociocultural vast i la "sahélitude" és la seua pràctica, és a dir, els fonaments d'un model de discurs identitari o d'una visió política objectiva. Com que els discursos que giren al voltant de l'aïllament i l'exclusió social són inoperatius per a les societats que busquen la integració i polítiques públiques més justes, els posicionaments relativistes i consensuals s'imposen com a mesura pal·liativa. Per tant, l'ecònim pot substituir l'antroposociònim per a constituir un mode in vivo de dir reflexiu o dir alteritari.

[en] Language and linguistic practices can create common places where cultural identities are symbolically or concretely crystallized. An illustration of this is the use of the term 'Sahel' and its terminological derivatives to refer to the Cameroonian Sahel space. Indeed, the word describes and contributes to a quiet socio-cultural geography, or to everyday semiotics. 'Sahel' is the word used to designate a wide socio-cultural universe, and 'sahélitude' is its practice, that is, the basis for an identity discourse model or an objective political vision. Since discourses based on discordance and exclusion are unworkable in societies seeking integration and fair public policy, relativist and consensual positioning are imposed as a palliative measure. Consequently, the econym can supplant the anthropo-socionym to constitute an in vivo way of saying reflexive or alterity.
[ca] El paradigma de la sostenibilitat i les eines per al seu mesurament —com ara els sistemes d'indicadors— formen part d'una línia d'investigació de destacat interès, com mostren els múltiples informes, publicacions i la utilitat de la seua aplicació. En el cas de les destinacions turístics, els indicadors cobren més rellevància perquè ja es comença a relacionar la qualitat i competitivitat de la destinació amb el grau de sostenibilitat aconseguit. Aquest article proposa un "estat de la qüestió" sobre els sistemes d'indicadors de sostenibilitat, les seues principals característiques i un breu repàs als diversos models i tendències. A continuació es mostra l'aplicació d'un sistema d'indicadors amb la particularitat que avança més respecte als clàssics indicadors perquè aprofundeix en els límits del creixement i integra el concepte de capacitat de càrrega en una destinació turística (Costa del Sol Oriental, Màlaga-Espanya). La finalitat és demostrar la utilitat de l'ús dels sistemes d'indicadors de sostenibilitat aplicats a les activitats turístiques.

[en] The paradigm of the sustainability and the tools to assess it, such as the systems of indicators, belongs to an outstanding interest research line, as its utility and many reports and publications show. In the case of tourist destinies such indicators obtain more relevance due to the fact that the quality and competitiveness of the destiny are beginning to be related to the reached degree of sustainability. This paper proposes an outline of the systems of sustainability indicators, their main characteristics and a brief review on the different models and tendencies. After this review we will show the application of a system of indicators, that are more advanced than the traditional indicators because it deepens in the limits of the growth and adopts the concept of carrying capacity in a tourist destiny (on the east side of the Costa del Sol, Malaga-Spain). The purpose is to demonstrate the utility of these systems of sustainability indicators applied to the tourist activities.
[ca] En aquest article es presenta una investigació duta a terme en tres aules multilingües en la qual es compta amb els textos identitaris com a eina didàctica central adaptada a cadascun dels nivells: Educació Infantil, segon i sisè de Primària. L'ús d'aquest recurs possibilita la introducció de les llengües familiars a l'aula i incentiva la col·laboració de les famílies. A partir d'observacions d'aula i entrevistes a docents, pares i mares, queda constància que les tasques proposades fomenten la literacitat plurilingüe tant en alumnat al·lòglot com no al·lòglot. A més, es presenten les principals estratègies de gestió de repertoris lingüístics desenvolupades pels infants al llarg del procés. Les conclusions de l'article apunten a la necessitat d'un treball planificat amb llengües familiars durant tota l'escolarització que incloga un rol definit per a la participació de les famílies.

[en] This paper presents a research carried out in three multilingual classrooms where identity texts are used as a central pedagogical tool adapted to each level: Pre-primary, second and sixth year of Primary Education. Results show that identity texts foster the inclusion of home languages in the school context and encourage the collaboration of families. The process was documented through classroom observations and interviews to educators and parents, and verifies that the proposed tasks promote plurilingual literacy in both alloglot and non-alloglot students. Besides, the main strategies for the management of linguistic repertoires developed by children are presented. Conclusions point at the need of a well-defined and structured use of home languages throughout the school years, including a specific role for families' involvement.
[ca] L'objectiu principal d'aquest article és donar a conèixer algunes dades inèdites referents a la intervenció arqueològica realitzada l'any 1982 a l'antiga església del Roser del convent dels Dominics a Ulldecona, comarca del Montsià, situada en la zona limítrofa del recinte emmurallat d'època medieval. Les noves aportacions es basen -fonamentalment- en l'estudi de les restes humanes realitzat, l'any 2021, en el Laboratori d'Antropologia de la Unitat d'Antropologia de la Universitat Autònoma de Barcelona (UAB). Els resultats d'aquestes recerques, juntament amb l'anàlisi de les fonts arxivístiques i les evidències arqueològiques, ens poden aportar una informació cabdal per al coneixement de l'evolució històrico-arqueològica d'aquesta població, en particular, la vida monàstica en un territori de Catalunya, ja pràcticament fronterer amb el País Valencià.

[en] The main objective of this article is to present some unpublished data referring to the archaeological intervention carried out in 1982 in the old church of the Rosary of the Dominicans' convent in Ulldecona, Montsià region, located in the border area of the walled enclosure of medieval times. The new contributions are based, fundamentally, on the study of human remains carried out, in 2021, in the Anthropology Laboratory of the Anthropology Unit of the Autonomous University of Barcelona (UAB). The results of these investigations, together with the analysis of archival sources and archaeological evidence, can provide us with essential information for the knowledge of the historical-archaeological evolution of this population, in particular, monastic life in a territory of Catalonia, already practically border with the Valencian Community.
[ca] Els casos clínics constitueixen un gènere propi dels professionals sanitaris, que els redacten i publiquen amb propòsits didàctics i de recerca. A diferència d'altres textos científics, es basen en l'experiència clínica d'un o pocs pacients, per la qual cosa adopten un caràcter narratiu i una sèrie de característiques que ens condueixen a considerar-los com a relats acadèmics. En aquest article mirem d'esbrinar si aquesta consideració és apropiada. Revisem la teoria de la narració per identificar l'element clau que defineix el relat respecte d'altres textos narratius: la trama o intriga. Comprovem la presència d'aquest element en un corpus de casos clínics escrits en català, anglès i castellà publicats en revistes de l'àmbit de la salut mental.

[en] Clinical case reports constitute a genre specific of healthcare professionals, who write and publish them with educational and research purposes. Unlike other scientific texts, case reports are based on the clinical experience of one or a few patients. This is why they acquire a narrative character and a series of features that lead us to consider them as academic stories. In this article, we try to find out if this consideration is accurate. We review the narrative theory to identify the key element that defines stories with regard to other narrative texts: the plot or intrigue. We confirm the presence of this element in a corpus of written clinical case reports in Catalan, English and Spanish published in magazines from the mental health field.
[ca] L'assetjament escolar o bullying és un tipus de violència entre iguals que es dóna en aules de tot el món. A mesura que avança la societat sorgeixen noves formes de dur a terme aquesta classe d'abusos. Amb aquest estudi es pretén conéixer el grau de coneixement de docents en formació i comprovar si compten amb les estratègies per afrontar aquesta problemàtica. En els resultats del mateix es pot observar que, encara que alguns d'aquests docents en formació són conscients del que són els problemes de convivència i saben com afrontar-los, encara hi ha una gran majoria que ho desconeix en gran part o inclús per complet. Per aquesta raó i basant-nos en les discussions dels autors esmentats en el marc teòric, considerem que encara falta un llarg camí a recórrer pel que fa a la formació dels mestres en la problemàtica de l'assetjament escolar.

[en] Scholar harassment or bullying is a type of peer violence that occurs in classrooms all around the world. As society advances, new ways of carrying out this type of abuse emerge. This study aims to know the degree of knowledge of teachers in training and check if they have the strategies to deal with this kind of problem. The results of this study show that, although some of these teachers in training are aware of the problems of school life and know how to deal with them, there is still a large majority who are largely or even completely unaware of it. For this reason and based on the discussions of the authors cited in the theoretical framework, we consider that there is still a long way to go in terms of the training of teachers in the problem of bullying.
[ca] La pràctica de la ciutadania troba als mitjans tant limitacions com un espai de possibilitats per a la participació i el canvi. La falta de crítica davant la ingent quantitat d'informació deriva en un risc d'adoctrinament i en la dificultat de construir imatges alternatives. La nostra reflexió, des de l'anàlisi dels discursos d'informants amb una gran trajectòria en participació ciutadana, adverteix d'aquests riscos, alhora que assenyala altres usos que poden aproximar-nos a una ciutadania crítica, participativa i orientada a la transformació social. Els exemples recollits —ràdio comunitària i vídeo participatiu— reflecteixen el valor com a procés i l'interès per a implicar-hi les persones i els grups com a productors d'informació. Es faciliten experiències d'apropiació dels mitjans. Aquesta hauria de ser l'orientació per al desenvolupament d'una educació mediàtica necessària per a l'aprenentatge i la pràctica de la ciutadania.

[en] The media can be considered either as barriers or as potential spaces for participation and exchange where citizenship practices are concerned. The lack of criticism of the massive amounts of information gives rise to a risk of indoctrination and is an obstacle to building alternatives. Our reflection, based on an analysis of the discourses of citizens with a wide experience in participation, warns of these risks and shows other ways the media can be used to help develop a critical, participative and transformative citizenship. The examples we describe–community radio and participatory video–involve people and groups in producing their own information. This should be the way forward to develop the critical media education needed for citizenship learning and practice.
[ca] El projecte d'implantació d'un hort ecològic educatiu al Agora Lledó International School pretén formar un ecosistema que permeta la realització de classes pràctiques que complementen a les classes teòriques impartides a les aules del centre escolar. Es buscarà afavorir en tot moment la implicació de l'alumnat en el projecte, mitjançant la realització de diverses activitats, per a millorar les seues competències bàsiques i que l'hort puga ser utilitzat com una ferramenta educativa eficaç per al seu aprenentatge. Aquest projecte s'ha adequat a les necessitats y característiques de l'Agora Lledó International School, però, pot servir com a suport per a altres centres educatius que desitgen implementar un hort escolar per a millorar l'aprenentatge de l'estudiantat.

[en] The project of implantation of an ecological and educational grove in Agora Lledó International School aims to form an ecosystem that allows the performance of practical lessons which complement the theoretical lessons taught in the school classrooms. It will be sought the involvement of the students in the project by performing different activities, in order to improve their basic skills and so the grove can be used as an effective educational tool for their learning. This project has been adapted to the needs and characteristics of the Agora Lledó International School, however, it can serve as a support for other schools that want to implement an educational grove to improve the learning of the students.
[ca] Es confirma l'existència de Paleogen a Vallibona (els Ports, nord-est de la Península Ibèrica), tot i que no està cartografiat per l'IGME. S'estudia la població de l'espècie Vidaliella gerundensis (Vidal, 1883). Els nivells amb fòssils continentals lacustres s'assignen al final del Paleocè, al Thanetià. Es cita un nou jaciment de Paleogen continental no conegut: mas de Telers (Vallibona, els Ports). S'amplia la fauna citada amb un nou gasteròpode.

[en] The existence of Paleogene in Vallibona (Ports, Northeast of the Iberian Peninsula) is confirmed. Although not mapped by IGME. We study the population of the species Vidaliella gerundensis (Vidal, 1883). Continental fossil lake levels are assigned at the end of the Paleocene, in Thanetian. A new site of Paleogene continental cited: mas de Telers (Vallibona, els Ports, Spain). Expands with a new gastropod fauna quoted.
[ca] Es revisa l'espècie Botriopygus royoi, Lambert, 1935 es discuteix l'assignació genèrica i l'estrat tipus. Es figura per primera vegada la boca, els filodis i els burrelets. Es fa a una diagnosi i es completa la descripció.

[en] This paper reviews the species Botriopygus royoi Lambert, 1935. The generic assignment and type stratum are discussed. The mouth, phillodes and bourrelets are described for the first time. A diagnosis and a complete description are made.
[ca] L'article tracta, com el seu títol indica, de l'aprenentatge dels joves mercaders a l'edat mitjana. Es descriu el canvi d'actitud vers els comerciants i el fet dels negocis, des d'un inicial recel a esdevenir un model cívic i es planteja la formació en el context de l'ensenyament urbà baix-medieval. A continuació es descriu com aprenien de lletra i de números. Es consideren els manuals per a mercaders i què implicava haver de tenir bons costums. Es clou amb una comparació entre la formació dels nois i de les noies. Les fonts emprades han estat catalanes i italianes.

[en] The article deals, as its title indicates, with the apprenticeship of young merchants in middle age. It describes the change of attitude towards merchants and the fact of doing business, from an initial suspicion to becoming a civic model and poses training in the context of urban low-medieval education. Below is a description of how they learned about words and numbers. They consider the manuals for merchants and that implied having to have good manners. It closes with a comparison between the training of boys and girls. The sources used were Catalan and Italian
[ca] El present estudi es va dur a terme en un centre d'educació secundària de Castelló, concretament al cicle formatiu del grau superior d'integració social. Després d'haver elaborat i editat el llibre d'històries de vida de dones migrants, lesbianes i bisexuals (Equipo Encontrando Vidas, 2012), es va dissenyar una unitat didàctica emprant les narracions com a recurs pedagògic en l'assignatura d'habilitats d'autonomia personal i social. Amb la finalitat de conèixer i d'analitzar de quina manera aquestes narratives havien transformat el nostre alumnat, es va organitzar un grup de discussió. A continuació, es va realitzar una anàlisi de contingut amb les dades obtingudes, els resultats de la qual van manifestar la transcendència de les històries de vida en el desenvolupament acadèmic, personal i professional de l'estudiantat. D'aquesta manera podem concloure que les històries de vida ens permeten treballar a partir de processos basats en la pedagogia crítica, així com dinamitzar l'apoderament i la inclusió a l'aula.

[en] This study was conducted in a secondary school of Castellón, Spain; specifically in a higher vocational education and training course in social integration. Following the drafting and editing of a book of life stories of women, migrants, lesbians and bisexuals, a teaching unit was designed to use the stories as a teaching resource in the subject "Personal and Social Autonomy Skills". A discussion group was held in order to understand and analyze how these narratives had transformed the students. A content analysis of the data and the results show the importance of life stories in the academic, personal and professional development of students.
[ca] El gènere assagístic es configura amb Michel de Montaigne, com a forma de deliberació interior de l'autor, i posteriorment ha estat cultivat per importants autors de la literatura occidental. La seua definició no és fàcil d'establir. D'una banda, sovint s'ha situat a la frontera del discurs literari, al qual s'introdueix de ple dret quan el seu estil exhibeix una textura estilística molt elaborada i no es redueix a una escriptura expositiva pròpia del discurs acadèmic. Les zones de transició amb la literatura del jo i amb el periodisme són, sens dubte, dignes d'atenció. D'altra banda, en el camp de la literatura, és molt instructiu examinar les seues relacions amb altres gèneres i principalment amb la poesia, amb la qual coincideix en la mesura que ambdós comparteixen una forta subjectivitat, però amb la diferència que l'assaig té un component més racionalista i no és compatible amb certes formes d'expressió de la intimitat.

[en] The discursive genre called essay was founded by Michel de Montaigne as a form of internal deliberation of the author and has subsequently been cultivated by important authors of Western literature. Its definition is not easy to establish. On the one hand, it has often been situated at the frontier of literary discourse, to which it is fully entitled insofar as its style exhibits a very elaborate stylistic texture and is not reduced to an expository writing typical of academic discourse. The areas of transition with literature of the self and with journalism are undoubtedly worthy of attention. On the other hand, in the field of literature it is very instructive to study its relations with various literary genres and mainly with poetry, with which it coincides because both share a strong subjectivity, but there is an important difference between the two: the essay has a more rationalist component and is not compatible with certain forms of expression of intimacy.
[ca] En aquest article es realitza un breu repàs a l'obra d'alguns dels filòsofs i científics que amb els seus escrits han contribuït de manera destacada a l'inici del gènere literari de la divulgació científica. L'obra de Benoît de Maillet, Maupertuis, Fontenelle, Diderot, Rousseau, Voltaire, Algarotti, Feijoo, Goethe i Erasmus Darwin és breument comentada. Alhora es valora la influència d'aquests filòsofs en la formació científica de Charles Darwin, així com en altres contemporanis del naturalista anglès, com són Thomas Robert Malthus, Alexander von Humboldt o Alfred Russel Wallace.

[en] This paper reviews the writtings of some of the philosophers and scientists that contributed to the constitution of a literary genre: the popularization of science. The work of Benoît de Maillet, Maupertuis, Fontenelle, Diderot, Rousseau, Voltaire, Algarotti, Feijoo, Goethe i Erasmus Darwin is discussed in this article, as well as the influence of these philosophers on the scientific education of Darwin and other contemporary authors as Thomas Robert Malthus, Alexander von Humboldt or Alfred Russel Wallace.
[ca] Aquest article examina el canvi de percepció del suburbà d'un territori inherentment no sostenible cap a un amb potencial ambiental, social i arquitectònic a través d'una anàlisi comparativa de l'espai suburbà en tres països europeus: Bèlgica, França i Dinamarca. L'aproximació identifica les constants i variables urbanes, arquitectòniques, socials i ambientals a cada país per a il·lustrar millor els motius i la naturalesa d'aquest tipus de percepció. El text s'enceta amb una mirada comparativa dels contextos legals i polítiques urbanes que han afavorit o limitat el desenvolupament suburbà. Aquests punts destaquen com l'auge creixent del desenvolupament sostenible ha introduït el concepte de transformació suburbana com una part integral del discurs de la "sostenibilitat urbana". Són examinats diversos estudis de cas d'iniciatives de renovació dins els tres països.

[en] This paper examines the change in the perception of the suburban from an inherently non-sustainable territory to one with environmental, social and architectural potential through a comparative analysis of the suburban in three European countries: Belgium, France and Denmark. The approach identifies urban, architectural, social and environmental constants and variables in each country in order to better illustrate the reasons for and nature of this shift of perception. The article begins with a comparative insight into the legal contexts and urban policies that have favored or limited suburban development. This review highlights how the increasing focus on sustainable development has introduced the concept of suburban transformation as an integral part of the 'urban sustainability' discourse. Several case studies of renewal initiatives in the three countries are then examined.
[ca] Aquest text es propasa explicitar la definició de la nació propasada per Otto Bauer a La qüestió de les nacionalitats (1907). Es tracta de partir del concepte de caràcter nacional per a arribar al de "comunitat de destí". Aquest darrer, plantejat dins el marc de la concepció materialista de la història desenvolupada per Marx, designa la interacció constant, la comunicació directa i indirecta deil co-nacionals. La nació no és per principi l'Estat o un territori econòmic determinat, sinó una interacció permanent mediatitzada pels "béns culturals". Aquesta proposta constitueix un enriquiment de la concepció marxista de la història; integra els factors culturals i psicològics molt a sovint evadits. Els presta atenció sense deixar-los fer-se autonòms des d'una lectura culturalista o psicologica de la història.

[en] This text aims at explaining the way Otto Bauer defines nation in The question of nationalities. He starts from the concept of national character and traces back to the concept of common destiny. The latter conceived within Marx's materialistic theory of history, expresses the constant interaction, the direct and indirect communication of co-nationals. Nation is not only the state or a given economic territory, but a permanent interaction mediated by "cultural possessions". This proposition constitutes an enrichment of the marxist theory of history in which are integrated cultural and psychic factors often not token into account. They are never treated asan abstraction, as is the case of a cultural or psychological reading of history.