[ca] En l'àmbit de l'Educació i Formació Marítima (Maritime Education and Training, MET), la bretxa de gènere existent constitueix un motiu de preocupació generalitzat. Malgrat un augment significatiu del nombre de dones en els estudis de l'àmbit de Ciències, Tecnologia, Enginyeria i Matemàtiques (STEM) en les últimes dècades, el desequilibri de gènere en l'àmbit MET continua persistint. Aquest problema es trasllada a la indústria naviliera, on la bretxa de gènere pel que fa a llocs de treball i càrrecs directius s'agreuja encara més a causa de les condicions laborals desfavorables per a les dones, que es tradueixen en una pobre contractació i retenció de dones en aquest àmbit professional. En aquest context, la transversalitat de gènere constitueix una oportunitat per abordar la greu bretxa de gènere en l'àmbit MET, així com la discriminació i les dificultats a què s'enfronten les dones en aquesta àrea de coneixement. D'acord amb això, el present treball de recerca examina la situació actual en l'àmbit MET, pel que fa a les xifres d'estudiantat, les polítiques de gènere i els programes per obtenir una millor imatge de la situació i poder així plantejar propostes per avançar cap a la igualtat de gènere. Amb un enfocament centrat en l'educació, aquest treball de recerca aborda el problema des de diverses perspectives i presenta diferents esquemes i estratègies per tractar el problema de manera més eficient. L'estudi de cas de la Facultat de Nàutica de Barcelona il·lustra una implementació pràctica d'una política de transversalització de gènere. Una regulació de l' Agència per a la Qualitat del Sistema Universitari de Catalunya, AQU Catalunya, motiva la incorporació de la perspectiva de gènere a les titulacions de l'àrea d'enginyeria naval, marina i nàutica. Les estratègies i propostes presentades en aquest treball de recerca ajuden a la seva implementació, que posteriorment s'avalua per determinar-ne l'impacte. Els resultats obtinguts mostren un alt grau de satisfacció dels participants, professorat i estudiants, respecte a les intervencions destinades a fomentar un entorn d'aprenentatge més inclusiu. Els resultats també informen d'un augment de la consciència de gènere, una millora de la implicació i la motivació a l'aula i d'un progrés cap a la humanització de la disciplina mitjançant la formació de futurs professionals amb una perspectiva de gènere més útil per a la societat. Aquest treball de recerca conclou que l'estudi de cas de la Facultat de Nàutica de Barcelona constitueix un assoliment important que contribueix la recerca encara emergent sobre pràctiques i intervencions per incorporar la perspectiva de gènere a l'àrea d'educació superior d'estudis marítims. Per ajudar les institucions de l'àmbit MET en aquesta tasca, cal dissenyar i implementar polítiques d'igualtat de gènere que persegueixin la transformació de l'àrea. En relació amb això, l'estudi de cas descrit també serveix per demostrar com les institucions de l'àmbit MET poden beneficiar-se de metodologies ascendents per a la implementació de legislació d'igualtat de gènere, fomentant accions a nivells inferiors de l'escala jeràrquica i animant al personal docent a participar activament en l'aplicació d'aquestes polítiques. Així, malgrat possibles mancances i millores, aquesta investigació revela oportunitats prometedores d'avenç i transformació de l'àmbit MET en clau de gènere amb efectes beneficiosos per a la professió, i, de manera més àmplia, per a la societat en general.

[en] In the area of Maritime Education and Training (MET), the existing gender gap constitutes a widespread cause of concern. Despite a significant increase in the numbers of female students in Science, Technology, Engineering and Math (STEM) degrees in recent decades, the gender imbalance in MET continues to persist. This problem is transferred to the shipping industry where the gender gap with respect to jobs and managerial positions is further aggravated due to unfavorable career conditions for women, resulting in poor recruitment and retention of female professionals. In this context, gender mainstreaming constitutes an opportunity to address the severe gender gap in MET as well as the discrimination and difficulties confronted by women in this area of knowledge. In the light of this, the present thesis work examines the current situation in the area of MET, with respect to female student figures, gender policies and programmes to obtain a better picture to put forward proposals for advancement towards gender equality. With a focus on education, this research work approaches the problem from various perspectives and presents different schemes and strategies to address the problem more efficiently. In this field of studies, the male perspective is often presented as neutral and universal, and gender stereotypes and biases are quite common. In addition, there is lack of women role models to promote the discipline and the profession among younger women. Hence, the MET classroom constitutes an ideal setting to address actions to attempt a deeper transformation of the present gender inequality. The case study of Barcelona School of Nautical Studies illustrates a practical gender mainstreaming policy implementation. The requirement of a public governance body responsible for the quality assurance of university studies motivates the incorporation of the gender perspective in the degrees of the area of nautical, marine and naval engineering. The strategies and proposals presented in this work aid towards its implementation, which is subsequently assessed to determine its impact. The results obtained show a high degree of satisfaction from the participants, both teaching staff and students, concerning the interventions aimed at fostering a more inclusive learning environment. The findings also report an increased gender awareness, an improved engagement and motivation in the classroom, and progress towards humanising the discipline by training future professionals with a more useful perspective for society. This research thesis concludes that the case study of Barcelona School of Nautical Studies constitutes an important achievement contributing to the still emerging body of research about gender mainstreaming practices and interventions in the higher education area of MET. To assist MET institutions in this task, the design and implementation of gender equality policies pursuing the transformation of the area becomes a necessary undertaking. In relation to this, the case study described also serves to demonstrate how MET institutions may benefit from alternative bottom-up methodologies for the implementation of gender equality legislation by fostering knowledge-based actions at lower levels and encouraging practitioners to actively participate in the implementation of such policies. Thus, in spite of possible shortcomings and room for improvement, this research reveals promising opportunities for advancement and transformation in the area of MET with beneficial effects for the surrounding profession and, more broadly, society in general.