[ca] A la investigació s'aborda el món de la delinqüència a l'Antic Regne de València a finals del segle XVI i principis del XVII. Partint d'una font principal, sèrie Tresoreria General, secció Maestre Racional, que es custodia a l'Arxiu del Regne de València i que recull els delictes incoats pels alts tribunals de justícia del Regne, es pretén conéixer els delinqüents que van cometre els seus abusos en aquest territori originaris del mateix o que hi arribaven procedents d'altres llocs i, per descomptat, els qui van ser les víctimes dels actes violents. S'han definit aspectes essencials com el perfil socioprofessional, l'estatus o els llocs d'origen tant de les víctimes com dels agressors. A l'eix cronològic estudiat, 1580-1609, és a dir, un període de trenta anys, s'han triat a manera de sondeig, els registres següents: 1580, 1583, 1589, 1592, 1595, 1598, 1602 i 1606. Aquesta font està formada per dues parts, rebudes o ingressos i dates o despeses. La metodologia utilitzada per a buidar-la ha sigut la quantitativa. Són llibres de comptabilitat dels quals s'ha extrapolat la informació relativa a la delinqüència, és a dir, pel que fa als delictes que van ser incoats pels alts tribunals del regne de València. També es tracta d'analitzar l'actuació de les autoritats judicials a diferents nivells, que intentaran lluitar contra una situació molt convulsa. Són de gran rellevància les pragmàtiques publicades pels virreis, les quals constitueixen mesures concretes per combatre el panorama delictiu que regnava en aquells moments. Aquestes disposicions van significar en molts casos una vulneració dels Furs del Regne. Per estudiar-ho s'ha buidat també una altra font, la Reial Cancelleria. No estem davant d'una delinqüència quotidiana, sinó enfront dels casos més greus, aquells que van arribar als tribunals superiors de justícia, és a dir, la Reial Audiència i les Governacions (València, Xàtiva, Castelló, Alacant i Oriola). S'exposen els diferents tipus de delictes, contra l'ordre públic, la propietat, les persones i la moral sexual, judicials i diversos. Així mateix, es detalla la tipologia de les penes pecuniàries, patrimonials i corporals. El treball està estructurat en quatre capítols. Al primer s'indiquen els resultats del nombre de delictes i delinqüents recollits així com algunes nocions generals al voltant del tema. Al segon es tracten específicament els il·lícits contra l'ordre públic, el patrimoni i la moral sexual. En el tercer, es refereixen els més importants, els crims contra les persones. També formen part d'aquest capítol les contravencions judicials i el grup de diversos, que recull activitats delictives difícils d'encasellar. El quart està íntegrament dedicat a la població morisca. Amb l'ajuda d'una sèrie d'instruments, com ara quadres, taules, gràfics o mapes, que reuneixen una gran quantitat de dades obtingudes de la documentació buidada es persegueix interpretar-les i analitzar-les per aconseguir els objectius proposats. En primer lloc, l'empremta que la delinqüència va deixar als alts tribunals de justícia; en segon terme el grau d'efectivitat que es va aconseguir en la lluita per mantindre l'ordre públic i, per acabar, la variada tipologia dels crims i les penes imposades. Finalment, s'estudien les manifestacions delictives protagonitzades per la comunitat morisca i la seua repressió especialment després de la revolta de Les Alpujarres l'any 1568. Com veurem la seua relació amb la població dels cristians vells va ser molt diferent segons els territoris.

[en] The research addresses the world of crime in the Old Kingdom of Valencia at the end of the 16th and early 17th centuries. Starting from a main source, Rational Master, series General Treasury, which is kept in the Archive of the Kingdom of Valencia and which collects the crimes initiated by the high courts of justice of the Kingdom, it is intended to know the criminals who committed their outrages in this territory, originating from it or who came to it from other places and, of course, who were the victims of the violent acts. Essential aspects have been defined such as the socio-professional profile, the status or the places of origin of both the victims and their aggressors. In the chronological axis studied, 1580-1609, that is, a period of thirty years, the following records have been chosen as a survey: 1580, 1583, 1589, 1592, 1595, 1598, 1602, 1606 and 1608. This source is made up of two parts, rebudes or income and dates or expenses. To empty it, a quantitative methodology has been used. They are accounting books from which information on crime has been extrapolated, that is, with regard to crimes that were initiated by the supreme courts of the kingdom of Valencia. An attempt has also been made to analyze the actions of the judicial authorities at different levels that will try by all means to fight a very violent crime. The pragmatics published by the viceroys are of great relevance, which constitute concrete measures to combat the criminal panorama that reigned at that time. These provisions in many cases meant a violation of the jurisdiction of the Kingdom. Another source has been used for its study, the Royal Chancellery. We are not dealing with a daily crime, but with the most serious cases, those cases that reached the higher courts of justice, that is, the Royal Court and the Governors (Valencia, Xàtiva, Castellón, Alicante and Orihuela). The different types of crimes collected in the registers are exposed: against public order, against property, against people, against sexual morality, judicial and various. Likewise, the different types of penalties (pecuniary, patrimonial, corporal) are detailed. The work has been structured in four chapters. In the first one, the results of the number of crimes and delinquents collected in the documentation are exposed as well as some general notions on the subject. The second specifically deals with illicit acts against public order, against property and against sexual morality. The third refers to the most important crimes, crimes against people. Also included in this third chapter are judicial violations and the group of miscellaneous, which includes those criminal activities that are difficult to classify in the previous groups. The room is entirely dedicated to the Moorish population. With the help of a series of instruments, such as charts, tables, graphs or maps, which gather a large amount of data obtained from the emptied documentation, the aim is to interpret and analyze them in order to achieve the proposed objectives. In the first place, the imprint that crime left in the high courts of justice; secondly, the degree of effectiveness achieved in the fight to maintain public order, as well as the varied typology of crimes and penalties imposed. Finally, the criminal manifestations carried out by the Moorish community and their repression are studied, especially after the revolt of the Alpujarras in 1568. As will be seen, their relationship with the old Christian population was very different according to territories.