BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] El projecte vol activar l'àrea de la plaça Joan Peiró, una zona urbana de gran potencial, però degradada després d'anys d'indefinició i fracturada a causa del calaix ferroviari construït en els anys setanta. D'aquesta manera, es pretén dotar d'urbanitat aquest enclavament de l'entorn del qual ja és un dels grans nodes de transports en l'àmbit territorial: l'estació de Sants. Per a això, el projecte proposa la construcció de la cantonada que dona façana a l'estació, inscrivint una peça de grandària intermèdia entre la gran escala de l'estació i el gra petit del teixit del barri de Sants. Una peça que vol establir relació, no tan sols amb el seu entorn immediat, sinó amb les dues parts de Sants que el calaix ferroviari separa. A més, el projecte aborda l'apropiació de la plaça Joan Peiró, recuperant per a l'espai públic del barri de Sants una àrea que ara està completament segregada a causa del viari, i de la qual l'edifici vol ser la façana principal. Per altre costat, es vol resoldre amb un voladís de grans dimensions l'alineació pervertida del carrer Passeig Sant Antoni a causa del calaix ferroviari. Finalment, el programa de l'edifici pretén donar resposta a les demandes d'equipaments i habitatge per a joves, deficitàries en l'actualitat, i posades en relleu en recents disturbis socials.

[es] El proyecto quiere activar el área de la plaza Joan Peiró, una zona urbana de gran potencial, pero degradada después de años de indefinición y fracturada a causa del cajón ferroviario construido en los años setenta. De este modo, se pretende dotar de urbanidad este enclave del entorno del que ya es uno de los grandes nodos de transportes en el ámbito territorial: la estación de Sants. Para ello, el proyecto propone la construcción de la esquina que da fachada a la estación, inscribiendo una pieza de tamaño intermedio entre la gran escala de la estación y el grano pequeño del tejido del barrio de Sants. Una pieza que quiere establecer relación, no tan solo con su entorno inmediato, sino con las dos partes de Sants que el cajón ferroviario separa. Además, el proyecto aborda la apropiación de la plaza Joan Peiró, recuperando para el espacio público del barrio de Sants una área que ahora está completamente segregada a causa del viario, y de la cual el edificio quiere ser la fachada principal. Por otro lado, se quiere resolver con un voladizo de grandes dimensiones la alineación pervertida de la calle Paseo Sant Antoni a causa del cajón ferroviario. Finalmente, el programa del edificio pretende dar respuesta a las demandas de equipaciones y vivienda para jóvenes, deficitarias en la actualidad, y puestas de relieve en recientes disturbios sociales.
[ca] L'objectiu d'aquest projecte ha estat crear un algoritme de co-prominència per parells d'imatges basant-nos en la seva segmentació jeràrquica ja que les jerarquies aporten millores als mapes de prominència donat que poden dur a terme representacions a diferents escales i, per tant, aconsegueixen representar objectes de diferents mides. El nostre treball es basa en un software desenvolupat a un Treball Fi de Grau del quadrimestre passat [13]. Dit treball va proposar diferents tècniques de modelat de les regions i més d'un mètode de segmentació d'imatges [4] [5], gràcies als quals es va aconseguir millorar l'estat de l'art en detcció de prominència. En aquest treball, desenvolupem una eina per detecció de co-prominència entre parells d'imatges fent servir els mapes resultants a [13]. Els experiments han estat realitzats sobre bases de dades d'imatges públiques per posar a prova el rendiment del nostre software i poder comparar amb altres métodes de l'estat de l'art per així mesurar la nostra contribució.

[es] El objetivo de este proyecto ha sido el de crear un algoritmo de co-prominencia para pares de imágenes basado su segmentación jerárquica pues las jerarquías aportan mejoras a los mapas de prominencia gracias a que son capaces de realizar representaciones a distintas escalas y, por tanto, pueden representar objetos de distintos tamaños. Nuestro trabajo se basa en un software desarrollado en un Trabajo Final de Grado del cuatrimestre pasado [13]. Dicho trabajo propuso distintas técnicas de modelado de las regiones y el uso de más de un método de segmentación de imágenes [4] [5], gracias a los cuales logró mejorar el estado del arte en detección de la prominencia. En este trabajo, desarrollamos una herramienta que detecta co-prominencia entre pares de imágenes usando los mapas obtenidos por [13]. Los experimentos han sido realizados sobre bases de datos de imágenes públicas para poner a prueba el rendimiento de nuestro software y poder compararlo con otros métodos del estado del arte y así medir nuestra contribución.
[ca] En aquesta tesi presentem les propietats principals de les superfícies modulars de Hilbert i les formes modulars associades. La més remarcable és que poden ser vistes com a varietats modulars associades al grup ortogonal d'un espai quadràtic de tipus (2,2). Aquesta propietat dona una font de formes modulars, que estudiarem, posant un especial èmfasi al Borcherds lift i el Doi-Naganuma lift. Una vegada els fonaments per les superfícies modulars de Hilbert hagin estat establerts, introduirem la teoria de la Multiplicació Complexa, començant per alguns fets bàsics en el cas de corbes el·líptiques que servirà com a introducció per al cas de Multiplicació Complexa per a superfícies modulars de Hilbert. Mostrarem com obtenir els anomenats punts CM a la superfície modular de Hilbert i com avaluar el Borcherds lift en aquests punts. També veurem que aquests valors són nombres algebraics que pertanyen a cossos concrets i que quan avaluem una funció modular en tot un cicle CM obtenim nombres racionals amb múltiples factors primers. Donem diversos exemples de càlculs numèrics fets amb SageMath per confirmar els resultats teòrics.

[es] En esta tesis presentamos las propiedades principales de las superficies modulares de Hilbert y las formas modulares asociadas. La más remarcable es que pueden ser vistas como variedades modulares asociadas al grupo ortogonal de un espacio cuadrático de tipo (2,2). Esta propiedad nos da una fuente de formas modulares, que estudiaremos, poniendo especial énfasis en el Borcherds lift y el Doi-Naganuma lift. Una vez hayamos establecido los fundamentos de las superficies modulares de Hilbert, introduciremos la teoría de la Multiplicación Compleja, empezando por algunos hechos básicos en el caso de curvas elípticas que nos servirá como introducción para el caso de Multiplicación Compleja para superficies modulares de Hilbert. Mostraremos cómo obtener los llamados puntos CM en la superficie modular de Hilbert y cómo evaluar el Borcherds lift en esos puntos. También veremos que esos valores son números algebraicos pertenecientes a unos cuerpos concretos y que cuando evaluamos una función modular en todo el ciclo CM obtenemos números racionales con muchos factores primos. Damos varios ejemplos de los cálculos numéricos realizados con SageMath para respaldar los resultados teóricos.
[ca] En aquest estudi proposo dues preguntes principals: com mesurar el rendiment acadèmic i com decideixen passar el temps lliure els alumnes. I per tal de lligar les dues preguntes em proposo fer un estudi per determinar quins són els hàbits i costums en el temps lliure que tenen els alumnes amb un rendiment acadèmic tant bo o dolent. L'estudi està enfocat als alumnes d'informàtica de cicles tant de grau mig com de grau superior. És a dir, estem parlant de joves d'entre 17 i 25 anys majoritàriament homes i amb uns interessos molt lligats a les noves tecnologies. Per tal de començar, caldrà fer una definició de rendiment acadèmic i classificar les diferents opcions que tenen els alumnes en el seu temps lliure. A partir d'aquí fer un estudi en un grup d'alumnes suficientment ampli i a través d'un estudi estadístic determinar tendències i particularitats sobre com passen el temps lliure els alumnes exitosos i els frustrats.

[es] En este estudio propongo dos preguntas principales: como mesurar el rendimiento académico y como deciden pasar el tiempo libre los alumnos. Y para unir las dos preguntas me propongo hacer un estudio para determinar cuáles son los hábitos y costumbres en el tiempo libre que tienen los alumnos con un rendimiento académico bueno o malo. El estudio está enfocado a los alumnos de informática de ciclos tanto de grado medio como de grado superior. Es decir, estamos hablando de jóvenes de entre 17 y 25 años mayoritariamente hombres y con unos intereses muy ligados en las nuevas tecnologías. Para empezar habrá que hacer una definición de rendimiento académico y clasificar las diferentes opciones que tienen los alumnos en su tiempo libre. A partir de aquí hacer un estudio en un grupo de alumnos suficientemente amplio y a través de un estudio estadístico determinar tendencias y particularidades sobre cómo pasan el tiempo libre los alumnos èxitosos o los frustrados.
[ca] La lluita contra el canvi climàtic des de les edificacions ha provocat un canvi en la manera de pensar i de construir l'habitatge públic a les Illes Balears. L'impacte negatiu a causa de les emissions de CO2 que els edificis tenen durant el cicle de vida i l'escassetat de matèries primeres, ha donat com a resultat una recerca de nous materials no convencionals per part de l'Institut Balear de l'Habitatge (IBAVI), prioritzant els recursos existents de les illes per tal de construir edificis amb un baix impacte ambiental. L'objectiu del treball és explicar a partir de l'anàlisi de dos casos d'estudi les diferents estratègies bioclimàtiques plantejades, per aconseguir reduir la demanda de calefacció i refrigeració, el consum d"energies primeres no renovables i les emissions de CO2 per aconseguir un edifici molt eficient i sostenible. El primer projecte d'estudi són els 14 habitatges a Formentera que recupera la posidònia oceànica com a aïllament i el projecte de 43 habitatges a Eivissa que treballa amb blocs de terra compactada (BTC). Paral·lelament es farà un certificat energètic, amb el programa CE3x amb què posteriorment es plantejarà una nova casuística amb materials convencionals i així entendre millor aquesta nova mirada de l'IBAVI.

[es] La lucha contra el cambio climático desde las edificaciones ha provocado un cambio en la forma de pensar y construir la vivienda pública en las Illes Balears. El impacto negativo debido a las emisiones de CO2 que los edificios tienen durante su ciclo de vida y la escasez de materias primas, ha dado como resultado una búsqueda de nuevos materiales no convencionales por parte del Instituto Balear de la Vivienda (IBAVI), priorizando los recursos existentes de las islas con el objetivo de construir edificios con un bajo impacto ambiental. El objetivo del trabajo es explicar a partir del análisis de dos casos de estudio las diferentes estrategias bioclimáticas planteadas, para conseguir reducir la demanda de calefacción y refrigeración, el consumo de energías primas no renovables y las emisiones de CO2 para conseguir un edificio muy eficiente y sostenible. El primer proyecto de estudio son las 14 viviendas en Formentera que recupera la posidonia oceánica como aislamiento y el proyecto de 43 viviendas en Ibiza que trabaja con bloques de tierra compactada (BTC). Paralelamente se hará un certificado energético, con el programa CE3x con el que posteriormente se planteará una nueva casuística con materiales convencionales y así entender mejor esta nueva mirada del IBAVI.
[ca] En aquest treball de final de grau s'estudia com les noves tecnologies afecten a les tècniques de producció hortícola. En ell es busca saber quin impacte té la seva aplicació; observant com és la seva adopció per part dels agricultors i quins avantatges i inconvenients comporta. La sostenibilitat és un concepte cada vegada més rellevant en la societat actual. Alhora, la tecnologia i les IoTs1 s'estan integrant cada vegada més en el nostre dia a dia. Per això, s'ha dissenyat i simplificat com dur a terme un estudi sobre sostenibilitat i englobant tot el que això comporta. Es mesuren variables mediambientals, econòmiques i socials en un mateix estudi; per descobrir l'impacte de l'ús d'aquestes tecnologies en la sostenibilitat de la producció hortícola. ModpoW és una empresa tecnològica basada en les Iots. L'empresa té diversos productes especialitzats en el mesurament i el control de les variables agrícoles (especialment humitat i fertilització). Dins d'aquests, s'usa la solució Substrat com a producte d'estudi. Aquesta solució permet als productors que tenen cultius fora-sòl la creació d'estratègies de fertirrigació. En concret s'estudia l'aplicació i implementació d'aquesta solució en dues empreses de producció hortícola: dVerd (Lleida) i Márquez Horticultors (Barcelona).

[es] En este trabajo de final de grado se estudia cómo las nuevas tecnologías afectan en las técnicas de producción hortícola. En él se busca saber qué impacto tiene su aplicación; observando cómo es su adopción por parte de los agricultores y qué ventajas e inconvenientes conlleva. La sostenibilidad es un concepto cada vez más relevante en la sociedad actual. A la vez, la tecnología y las IoTs1 se están integrando cada vez más en nuestro día a día. Por ello, se ha diseñado y simplificado cómo llevar a cabo un estudio sobre sostenibilidad y englobando todo lo que ello conlleva. Se miden variables medioambientales, económicas y sociales en un mismo estudio; para descubrir el impacto del uso de estas tecnologías en la sostenibilidad de la producción hortícola. ModpoW es una empresa tecnológica basada en las IoTs. La empresa tiene diversos productos especializados en la medición y el control de las variables agrícolas (especialmente humedad y fertilización). Dentro de estos, se usa la solución Sustrato como producto de estudio. Esta solución permite a los productores que tienen cultivos fuera-suelo la creación de estrategias de fertiirrigación. En concreto se estudia la aplicación e implementación de esta solución en dos empresas de producción hortícola: dVerd (Lérida) y Márquez Horticultors (Barcelona).
[ca] Actualment, a moltes aplicacions informàtiques es poden fer servir valors aproximats dels càlculs generats per les unitats funcionals per tal d'aconseguir un resultat quasi idèntic pero amb un millor rendiment i que l'usuari final no serà capaç de detectar o no impactarà en el rendiment final de l'aplicació. Donarem una visió general de l'estat de l'art de la computació aproximada i de les diferents maneres i tècniques usades en l'actualitat. En el nostre estudi, ens centrarem en les característiques d'una unitat funcional específica, el sumador, pel qual seleccionarem diverses implementacions aproximades i les simularem mitjançant un sistema que garanteixi les mateixes característiques per tots els circuits. Els circuits a simular partiran de una implementació base de sumador de 32 bits que anirem modificant per incrementar la seva part aproximada gradualment. Analitzarem els resultats obtinguts a cada increment segons mètriques seleccionarem que descriurem i seleccionarem a l'estudi. Finalment, extraurem conclusions comparant-les amb les obtingudes per el sumador base standard de referència.

[es] Actualmente, en muchas aplicaciones informáticas se pueden usar valores aproximados de los cálculos generados por unidades funcionales para conseguir un resultado casi idéntico pero con mejor rendimiento y que el usuario final no será capaz de detectar o que no impactará en el rendimiento final del aplicativo. Daremos una visión general del estado del arte de la computación aproximada y las distintas maneras y técnicas usadas en la actualidad. En nuestro estudio, nos centraremos en las características de una unidad funcional específica, el sumador, para el cual seleccionaremos diferentes implementaciones aproximadas y las simularemos mediante un sistema que garantice las mismas características para todos los circuitos. Los circuitos a simular partirán de una implementación base de sumador de 32 bits que iremos modificando para incrementar su parte aproximada gradualmente. Analizaremos los resultados obtenidos en cada incremento según las métricas que describiremos y seleccionaremos en el estudio. Finalmente, extraeremos conclusiones comparándolas con las obtenidas para el sumador base estàndar de referencia
[ca] En aquesta tesi es pretèn estudiar el camp del processat de senyal aplicat a la detecció de causes comunes en processos aparentment d'orígens diferents. Per a això es farà ús del filtrat adaptatius, més concretament s'han seleccionat tres algoritmes adaptatius diferents que s'estudiaran en profunditat i s'executaren diferents simulacions per avaluar el seu comportament. El camp de la detecció de correlació és aplicable a molts camps, des de telecomunicacions, fins economia, passant per neurologia.

[es] En esta tesis se pretende estudiar el campo del procesado de señal aplicado a la detección de causas comunas en procesos aparentemente de orígenes distintos. Para ello se hará uso del filtrado adaptativos, más concretamente se han seleccionado tres algoritmos adaptativos distintos que se estudiarán en profundidad y se ejecutarán distintas simulaciones para evaluar su comportamiento. El campo de la detección de correlación es aplicable a muchos campos, desde telecomunicaciones, hasta economía, pasando por neurología.
[ca] En el camp de les turbines aerogeneradores és de vital importància la detecció d'errors, tant de sensors com d'actuadors i sistema, a fi d'assegurar el seu funcionament a la zona òptima de treball, evitar la fatiga dels materials i, en definitiva, reduir els costos de manteniment. Aquest últim punt és especialment crític el cas de turbines offshore, ja que suposa un fre important per al desenvolupament d'aquesta tecnologia. En el present projecte, es presenten diferents mètodes per a la generació de residus (senyals d'error que indiquen la presència de fallades) i, a partir d'ells, es dissenyen els filtres per a la detecció i aïllament de fallades en el sistema d'angle de pas en turbines aerogeneradores de tres pales. Els algoritmes i dissenys desenvolupats es testen i verifiquen en un model de referència, el funcionament i acompliment del qual s'analitzen amb un cert detall a fi d'aclarir el procés de disseny. La solució final desenvolupada detecta correctament les fallides considerades compleixen amb les especificacions de temps de detecció i de nombre màxim de falses deteccions. Finalment, es suggereixen algunes línies de treball futur i pautes generals per incorporar la solució desenvolupada en sistemes de control tolerant a fallides.

[es] En el campo de las turbinas aerogeneradoras es de vital importancia la detección de fallos, tanto de sensores como de actuadores y sistema, a fin de asegurar su funcionamiento en la zona óptima de trabajo, evitar la fatiga de los materiales y, en definitiva, reducir los costes de mantenimiento. Este último punto es especialmente crítico el caso de turbinas offshore, ya que supone un freno importante para el desarrollo de esta tecnología. En el presente proyecto, se presentan diferentes métodos para la generación de residuos (señales de error que indican la presencia de fallos) y, a partir de ellos, se diseñan los filtros para la detección y aislamiento de fallos en el sistema de ángulo de paso en turbinas aerogeneradoras de tres palas. Los algoritmos y diseños desarrollados se testan y verifican en un modelo de referencia cuyo funcionamiento y desempeño se analizan con cierto detalle a fin de clarificar el proceso de diseño. La solución final desarrollada detecta correctamente los fallos considerados, cumple con las especificaciones de tiempo de detección y de número máximo de falsas detecciones. Finalmente, se sugieren algunas líneas de trabajo futuro y pautas generales para incorporar la solución desarrollada en sistemas de control tolerante a fallos.
[ca] En el present document es recull i s'exposa el treball de final d'estudis del Grau en Enginyeria Electrònica, Industrial i Automàtica. L'objectiu d'aquest és el disseny i la implementació d'una pinça elèctrica de baix cost pel robot col·laboratiu UR3e. La metodologia utilitzada consisteix en la realització de diverses fases successives que, en una instància final, permeten arribar al propòsit marcat. En primer lloc, es duu a terme una investigació sobre robòtica, robòtica col·laborativa, el robot UR3e, els elements terminals i, més en concret, les pinces elèctriques i els models comercials actuals. Seguidament, s'efectua el disseny i la implementació de les diverses parts de la pinça: la mecànica, l'electrònica i el software; fent totes les proves pertinents per assegurar que el disseny és correcte. A continuació, s'integra la pinça amb el robot i, finalment, es realitza una anàlisi de rendiment al conjunt per determinar l'abast del producte fabricat. Com a resultat del procés mencionat, s'obté una pinça pel robot UR3e, de baix cost i plenament funcional, confeccionada pensant en els requeriments de la docència impartida en l'EEBE (Escola d'Enginyeria de Barcelona Est) i els seus equipaments, amb gran potencial d'expansió a altres centres educatius que tinguin necessitats similars.

[es] En el presente documento se recoge y expone el trabajo de final de estudios del Grado en Ingeniería Electrónica, Industrial y Automática. El objetivo de este es el diseño y la implementación de una pinza eléctrica de bajo coste para el robot colaborativo UR3e. La metodología utilizada consiste en la realización de varias fases sucesivas que, en una instancia final, permiten llegar al propósito marcado. En primer lugar, se lleva a cabo una investigación sobre robótica, robótica colaborativa, el robot UR3e, los elementos terminales y, más en concreto, las pinzas eléctricas y los modelos comerciales actuales. Posteriormente, se elabora el diseño y la implementación de las diferentes partes de la pinza: la mecánica, la electrónica y el software; haciendo todas las pruebas pertinentes para asegurar que el diseño es correcto. A continuación, se integra la pinza con el robot y, finalmente, se realiza un análisis de rendimiento al conjunto para determinar el alcance del producto fabricado. Como resultado del proceso mencionado, se obtiene una pinza para el robot UR3e, de bajo coste y plenamente funcional, confeccionada pensando en los requerimientos de la docencia impartida en la EEBE y sus equipos, con gran potencial de expansión a otros centros educativos con necesidades similares.