[ca] Després de 20 anys de preparació, el LHC s'encendrà a finals del 2009, col·lisionant protons a energies de 14TeV, per recrear els primers moments del Big Bang. Les partícules s'acceleraran al llarg del túnel circular de 27 km de circumferència fins a velocitats properes a la de la llum. El túnel, situat prop de Ginebra, i els seus experiments formen un dels més grans esforços de la història per estudiar l'estructura fonamental de la matèria. S'espera que a aquestes altes energies de col·lisió nous fenòmens físics puguin esdevenir i siguin descoberts. Entre les restes resultants de les col·lisions entre protons, evidències de dimensions extres, de la misteriosa matèria fosca que inunda el nostre univers o de la partícula de Higgs que dona massa a les partícules elementals, podran ser observades. ATLAS és un dels experiments del LHC. A més a més del descobriment de nova Física en el seu programa, també està inclosa la investigació de la Física ja coneguda. Un millor coneixement de la teoria pertorbativa de Quantum Chromodynamics és un dels objectius d'ATLAS. QCD és la teoria que descriu les interaccions fortes entre quarks i gluons. Aquesta teoria encara roman sense resoldre, ja que no exiteix un mètode d'aproximació vàlid per qualsevol escala d'energies. La teoria pertorbativa de QCD pot descriure un gran nombre d'interaccions a altes energies. El seu formalisme ha donat una eina molt valuosa dins l'estudi de les interaccions fortes. La signatura més notable dels processos QCD en col·lisionadors d'hadrons és la producció de jets de partícules col·limats. La mesura d'aquests jets en associació amb un bosó vector, W o Z, proporciona un test estricte dels càlculs de la teoria pertorbativa de QCD. A més, alguns dels processos de la nova Física, com la producció del bosó Higgs o de partícules supersimètriques, poden ser imitats per la producció dels bosons vectros en associació amb jets, que constitueixen un background irreduïble a l'investigació d'aquests nous processos. Aquesta tesi presenta la mesura de la "inclusive jet cross section" en events amb un bosó Z(e,e,) o Z(mu,mu), comparant les prediccions teòriques amb les dades "real", i.e. events Monte Carlo "fully-reconstructed", pel primer 1fb-1 de dades obtingudes amb el detector ATLAS. Les dades reconstruïdes i corregides es comparen amb les prediccions de la teoria pertorbativa de QCD a nivell NLO i LO. Aquestes prediccions pertorbatives es corregeixen amb les contribucions de processos no pertorbatius, com l'underlying event o la fragmentació dels partons dins dels jets d'hadrons. Aquests processos no poden ser descrits per la teoria pertorbativa, i s'estimen amb models fenomenològics. S'han utilitzat dos tipus diferents de dades reconstruides Monte Carlo, ALPGEN i PYHTIA. S'han estudiat les comparacions entre les prediccions d'ambdós generadors. Els processos background han estat estimats utilitzant diferents mètodes "data-driven". Per la recerca dels jets, s'ha utilitzat l'algoritme ATLAS Cone 0.4, després d'identificar la presència d'un bosó Z mitjançant la reconstrucció del seu decaiment (electrons o muons). Les dades reconstruides han estat corregides pels efectes del detector, utilitzant factors independents. Aquest anàlisi ha estat realitzat abans que ATLAS recollís les primeres dades reals, abans de l'inici del LHC, per aquest motiu aquesta tesi es basa en dades simulades amb generadors Monte Carlo. Mentres dura la preparació d'un experiment de Física d'altes energies com ATLAS, aquestes simulacions són molt importants pel desenvolupament d'estratègies eficaces d'anàlisi de dades i reconstrucció d'objectes físics mesurats pel detector.

[es] Después de 20 años de preparación, el LHC va a encenderse a finales del 2009, colisionando protones a una energia de 14 TeV, para recrear los primeros momentos después del Big Bang. Las partículas serán aceleradas a lo largo del tunel circular de 27 km de circumferencia hasta velocidades próximas a la de la luz. El túnel, situado cerca de Ginebra, y sus experimentos forman uno de los más grandes esfuerzos de la história para estudiar la estructura fundamental de la materia. Se espera que a estas elevadas energías de colisión, nuevos fenómenos físicos puedan ocurrir y sean descubiertos. Entre los resultantes escombros de las colisiones entre protones, evidencias de dimensiones extras, de la misteriosa materia oscura que inunda nuestro universo o de la partícula de Higgs que da masa a las partículas elementales serán observadas. ATLAS es uno de los experimentos del LHC. Además del descubrimiento de nueva Fisica en su programa, también está la investigación de la Fisica ya descubierta. Un mejor conocimiento de la teoría perturbativa de Quantum Chromodynamics es uno de los objetivos de ATLAS. Quantum Chromodynamics es la teoria de campos que describe las interacciones fuertes entre quarks y gluones. Esta teoría todavia permanece sin resolver, ya que no existe un método de aproximación válido para cualquier escalada de energía. La teoría perturbativa de QCD puede describir un gran numero de interacciones a altas energías. Su formulismo ha dado una herramienta muy valiosa en el estudio de las interacciones fuertes. La signatura más notable de procesos QCD en collisionadores de hadrones es la producción de jets colimados de hadrones. La medición de estos jets en asociación con un bosón vector, W o Z, proporciona un test severo de los cálculos de la teoría perturbativa de QCD. Además, algunos de los procesos de nueva Física en los colisionadores de hadrones, como la production del boson de Higgs o de partículas supersimétricas, pueden ser imitados por la producción de bosones vectores en asociación con jets, que constituyen un background irreducible a la investigación de estos nuevos procesos. Esta tesis presenta la medida de la "inclusive jet cross section" en sucesos con un boson Z (ee) o Z(mu,mu), comparando las prediciones teoricas con los datos "reales", i.e. sucesos Monte Carlo "fully-reconstructed", para el primer 1fb-1 de datos obtenidos con el detector ATLAS. Los datos reconstruidos y corregidos son comparados a las predicciones de la teoria perturbativa de QCD a nivel NLO y LO. Estas predicciones perturbativas se corrigen con las contribuciones de procesos no perturbativos, como el underlying event o la fragmentación de los partones en jets de hadrones. Estos procesos no pueden ser descritos por la teoria perturbativa, y son estimados con modelos fenomenologicos. Se han ultilizado dos tipos distintos de datos reconstruidos Monte Carlo, ALPGEN y PYTHIA. Comparaciones entre las predicciones de ambos generadores Monte Carlo han sido estudiadas. Los procesos background han sido estimados usando distintos métodos "data-driven". Para la búsqueda de jets se ha usado el algoritmo ATLAS Cone 0.4 jet, después de identificar la presencia de un bosón Z a través de la reconstrucción de su decaimiento (electrones o muones). Los datos reconstruidos son corregidos por los efectors del detector, usando factores independientes. Este analisis ha sido realizado antes que ATLAS recogiera los primeros datos reales, antes del inicio del LHC, por este motivo esta tesis esta basada en datos simulados con generadores Monte Carlo. Mientras dura la preparación de un experimento de fisica de altas energías como ATLAS, estas simulaciones son de vital importancia para el desarrollo de estrategias eficaces de analisis de datos y reconstrucción de objetos físicos medidos por el detector.