[ca] La rehabilitació de l'habitatge no ha arribat a superar el 25% respecte a l'obra nova a Espanya, tot i que la meitat dels habitatges existents han estat construïts abans del 1980. A més, l'impacte ambiental de la construcció és un dels més alts entre totes les activitats industrials a causa de l'elevat consum de recursos i la generació de residus de poc valor produïts en la fase de construcció i demolició. La manera de reduir l'impacte ambiental actual del conjunt del sector passa per intervenir en el parc edificat, optimitzant els recursos i la generació de residus. En la actualitat, l'objectiu principal de les rehabilitacions d'habitatges plurifamiliars existents és reduir el consum energètic de l'habitatge. No obstant això, aquesta rehabilitació dels edificis existents no es deuria limitar només a aspectes energètics, sinó que hauria de considerar aspectes arquitectònics, funcionals i tècnics. Es considera necessària la introducció d'un nou model de rehabilitació que incorpori l'adaptabilitat com a nou concepte, enfocat a mantenir i optimitzar l'habitabilitat del parc edificat i reduir l'impacte ambiental. La introducció de l'adaptabilitat suposa entendre l'edifici com a un sistema en constant evolució tècnica i funcional, que és capaç d'incorporar canvis i millores sucesius i que li permetin adequar-se a la evolució de la societat i les seves necessitats. La introducció d'un nou model de rehabilitació exigeix l'observació del present model de rehabilitació generalitzat i l'exploració de l'existència de rehabilitacions que tinguin un interès especial per la peculiaritat de les seves solucions respecte al model generalitzat. Finalment, s'elabora una mostra de 42 casos d'estudi de rehabilitacions singulars realitzades a Europa, que son objecte d'anàlisis de la investigació. Això permet identificar quines intervencions son factibles de realitzarse actualment i no estan sent considerades al model de rehabilitació generalitzat. A continuació, es necessari el coneixement de la teoria vinculada al concepte que es vol incorporar a la rehabilitació: l'adaptabilitat. Aquest aprenentatge s'elabora mitjançant l'estudi de les teories principals que posen en relació l'adaptabilitat amb l'edificació residencial: Open Building, Flexible Housing i Design for Disassembly. La teoria Open Building reconeix el canvi com a una realitat a l'entorn construït; la teoria Flexible Housing estudia les formes de assolir un habitatge flexible i, per últim, la teoria Design for Disassembly pretén gestionar el fi de la vida útil dels materials dels edificis per reduir el consum de matèries primes mitjançant la reutilització i/o el reciclatge. L'anàlisi de la mostra de casos d'estudi de rehabilitacions singulars i l'estudi teòric de l'adaptabilitat en l'edificació condueixen al plantejament dels nous criteris que hauria de considerar el nou model de rehabilitació plantejat i la viabilitat de ser desenvolupat en base a la mostra. Aquests criteris son catalogats i descrits, per a finalment, aportar un sistema d'evaluació de rehabilitacions concloses o decisions de projecte.

[eu] LABURPENA. Espainian, eraikinen birgaitze lanak eraikuntza berrien aldean %25era ere ez dira iristen, nahiz eta etxebizitzen erdiak 1980. urtearen aurretik eraikiak izan diren. Gainera, jarduera industrial guztien artean, eraikuntza da ingurumenean eragin handienetakoa duena, bai eraikuntza prozesuan kontsumitutako baliabide kopuru handiagatik (lehengaiak), baita eraikuntza eta eraisketa prozesuetan sortutako hondakinengatik eta hauen balio baxuagatik. Sektoreak gaur egun duen ingurumen-inpaktu hau murrizteko, eraikitako higiezinetan esku hartu beharra dago, xahututako baliabideak eta hondakinen sorrera optimizatze aldera. Gaur egungo birgaitze lanen helburu nagusia etxebizitzen kontsumo energetikoa murriztea da. Dena den, etxebizitzen birgaitze lanek ez lituzkete faktore energetikoak soilik kontutan izan behar. Horiez gain, aspektu arkitektoniko, funtzional eta teknikoak ere barneratu beharko lituzkete. Hala, ezinbestekoa da birgaitze eredu berri baterantz abiatzea, kontzeptu berri gisa moldakortasuna barneratuko duena; alde batetik, gaur egun eraikiak dauden etxebizitzak mantendu eta optimizatu ahal izateko, eta, bestetik, ingurumen-inpaktua murrizteko. Moldakortasunaren kontzeptuak gaur egungo eraikinarekiko ikuspegia aldaraziko du, eraikina garapen tekniko eta funtzional etengabea duen sistema gisa ulertzera eramango gaituelako; etxebizitzak aldaketak eta hobekuntzak jasateko gaitasuna izan beharko du eta gizartearen behar aldakorrei egokitzeko ahalmena izan. Baina birgaitze eredu berri bat ezartzeak, lehenik, egungo eredu zabalduaren inguruko hausnarketa behar du, eta, bigarrenik, Europa mailan burututako birgaitzeen artean soluzio bereziak izan dituzten kasuen analisia. Analisi horretatik Europan burututako interes bereziko 42 birgaitzez osaturiko lagina eskuratu da, ikerketarako tresna izango dena. Honi esker, gaur egun aplikagarriak diren estrategiak identifikatzen dira, eta aipatutako eredu zabalduak aplikatzen ote dituen aztertzen da. Era berean, birgaitze eredu berrian barneratu nahi den moldakortasunaren kontzeptuaren inguruan existitzen den teoriaren ezagutzan sakondu beharra dago. Ikasketa prozesu honetan, etxebizitza eraikuntza eta moldakortasuna erlazionatzen dituzten teoria nagusiak aztertzen dira: Open Builiding, Flexible Housing eta Design for Disassembly. Open Building teoriak eraikitako ingurunearen errealitate bezala aitortzen du aldaketa; Flexible Housing teoriak, berriz, etxebizitza moldakor bat lortzeko erak aztertzen ditu; eta, azkenik, Design for Disassembly teoriak eraikinen materialen baliobizitzaren amaiera kudeatzea du helburu, lehengaien kontsumoa murriztu ahal izateko berrerabilpenaren edota birziklapenaren bitartez. Balio bereziko birgaitze kasuen laginaren analisitik, eta moldakortasunaren kontzeptua etxebizitza eraikuntzan aplikatzen duten teorien hausnarketatik atera dira birgaitze eredu berriaren oinarri izan beharko liratekeen irizpideak. Honez gain, laginaren bitartez, ereduaren baliagarritasuna konprobatu da. Irizpide berri hauek deskribatu eta sailkatu egin dira, eta, azkenik, burututako birgaitze lanak edota proiektu faseko erabakiak ebaluatu ahal izateko tresna bat eskaintzen da