[ca] És ben conegut que els estudis universitaris ofereixen grans oportunitats perquè els alumnes cresquen com a aprenents, futurs treballadors i ciutadans. Una bona part d'aquest aprenentatge i desenvolupament té lloc fora de l'estructura formal de l'aula, i tot i així, hi ha poques proves sobre quins són els mètodes amb què aquests espais poden crear millor les condicions perquè els alumnes desenvolupen les seues capacitats i interessos, i prosperar com a membres positius d'una societat justa. Les universitats es troben en situació de "proveir els espais habilitadors i les condicions de desenvolupament i d'aprenentatge d'una manera en què no ho poden fer els individus sols" (Walker, 2006: 37), i aquesta investigació pretén analitzar com es poden crear condicions per facilitar aquest aprenentatge en àmbits no formals. En un centre d'aquesta universitat on es promou l'aprenentatge i el compromís pel que fa a temes sobre desenvolupament internacional i drets humans s'ha establert una nova comunitat d'aprenentatge. Les comunitats d'aprenentatge estan estructurades amb el propòsit de motivar els estudiants perquè relacionen idees de disciplines diverses i crear interaccions socials i sostenibles a llarg termini (Zhao i Kuh, 2004). Aquest projecte d'aprenentatge mira d'oferir oportunitats participatives i d'aprenentatge crític a un grup fix d'aproximadament deu estudiants, i considera que el desenvolupament de l'estudiantat es basa en un concepte holístic d'àrees de la vida que un estudiant tinga motius per valorar. Com que això varia en funció dels interessos i de les ambicions dels estudiants, el projecte ha d'estar encapçalat per ells, tot i que se'ls ofereix suport i se'ls garanteix igualtat d'oportunitats per participar-hi. Per als estudiants que s'inscriguen en activitats comunitàries i de formació de xarxes es realitzen tallers interdisciplinaris no formals (optatius i sense crèdits acadèmics) per facilitar l'establiment de vincles amb organismes internacionals, activistes de drets humans o grups locals de refugiats i ajudar-los a autoorganitzar-se i dur a terme esdeveniments i activitats de formació contínua. La investigació examina de quines maneres el projecte desenvolupa les capacitats dels estudiants, definides com el seu sentit d'"agència" (voluntat) i la seua "llibertat per aconseguir benestar" (Sen, 1992: 48). En un mercat cada vegada més competitiu, les universitats estan més i més interessades en allò que poden aportar a l'experiència dels estudiants com a complement a l'ensenyament a les aules. Sovint, l'enfocament se centra en l'ocupabilitat, entesa de manera limitada com una simple llista d'habilitats suposadament valorades per possibles ocupadors. Ací analitzem àrees de valor més àmplies que contribueixen al benestar de l'alumnat i com aquestes àrees poden influir en la seua experiència en la universitat i en la seua llibertat per fer una contribució positiva a la societat més enllà de la universitat. De manera particular, ens centrem en com els estudiants es comprometen amb qüestions de justícia social a través del projecte, i considerem les formes que tenen d'implicar-se en temes d'importància mundial i com interpreten la seua llibertat d'actuar, participar i contribuir a una societat més justa, tot considerant la percepció que tenen dels canvis en les seues capacitats. En aquest article presentem el desenvolupament de capacitats que donen més llibertat als estudiants per assolir benestar i lliure voluntat i participar en assumptes relacionats amb la justícia social, i els resultats d'aprenentatge per als estudiants implicats en la comunitat d'aprenentatge en termes de coneixement i d'entesa, d'actituds i d'habilitats transferibles que puguen permetre'ls de contribuir positivament a la societat fora del context universitari. Aquests resultats els hem abordat a partir de l'enfocament de les capacitats de Sen amb l'objectiu d'analitzar la influència d'una comunitat d'aprenentatge des de la perspectiva d'allò que valora l'alumnat. A través d'observacions de les activitats que organitzen els estudiants tractem de desconstruir les interpretacions de la comunitat d'aprenentatge com a espai per aprendre, considerar diverses actituds i adquirir habilitats.

[en] It is widely acknowledged that higher education offers great opportunities for students to develop as learners, as future employees and as citizens. Much of this learning and development takes place outside the structures of the formal classroom and yet there is little evidence about the ways that these spaces may best create conditions for students to develop their capabilities and interests, and flourish as positive members of a just society. Universities are in a position to "provide the enabling spaces and conditions for development and learning in the way that individuals cannot do alone" (Walker, 2006: 37), and this research seeks to explore ways that non-formal spaces can create conditions for such learning to occur. A new learning community has been set up within one university college with a focus on learning about and engaging with issues related to international development and human rights. Learning communities are structured with the purpose of encouraging students to connect ideas from different disciplines and of creating long-term, sustained social interactions (Zhao and Kuh, 2004). This learning project aims provide participative and critical learning opportunities for a core group of approximately ten students, and considers student development based on a holistic concept of areas of life that a student has reason to value. Since this differs depending on the interests and ambitions of the student, the project is necessarily student led, but support is provided to students to ensure equality of opportunity to participate. Non-formal (i.e. non-credit bearing and optional), interdisciplinary workshops are run for students who sign up to the community and networking events to facilitate links with international organisations, human rights activists and local refugee groups to help the students self-organise and lead events and activities for further learning. The research looks at the ways that the project develops students' capabilities, defined as their sense of agency and their "freedom to achieve well-being" (Sen, 1992: 48). In an ever more competitive market, universities are increasingly interested in what they can offer to the student experience in addition to classroom teaching. Often the focus is on employability, understood narrowly as a 'checklist' of skills perceived to be of value to prospective employers. Here we explore broader areas of value that contribute to students' well-being and how these might impact on their experience of university and their freedom to make a positive contribution to society beyond university. In particular we focus on the way students engage with social justice issues through the project, and consider the ways they become involved with issues of global importance and how they interpret their freedom to act, participate and contribute in a more just society, through consideration of their perceptions of changes in their capabilities. In this paper I report on the development of capabilities that increase students' freedom to achieve well-being and agency, and to participate in issues related to social justice and the learning outcomes for students involved in the learning community in terms of knowledge and understanding, attitudes and transferable skills that may enable them to make a positive contribution to society beyond university. These outcomes have been explored through Sen's capability approach to examine the impact of a learning community from the perspective of what students value. Through observations of the activities the students organise, we attempt to unpick the interpretations of the learning community as a space to learn, consider different attitudes and acquire skills.