BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Aquest estudi reflexiona sobre la pràctica conscient de l'art gràfic, proposant l'aprofitament del residu vegetal d'espècies exòtiques invasores per a l'elaboració descentralitzada de paper. S'investiguen les seves propietats tècniques i la seva aplicabilitat en l'estampació artística. S'ha emprat un enfocament teòric-pràctic que visualitza el potencial a nivell d'imatge. Per a aquesta microvisualització de les característiques materials dels diferents papers s'ha utilitzat la lupa òptica Nikon SMZ1500 i el microscopi electrònic JEOL JSM6010 LA. L'estudi se centra en l'anàlisi de tres espècies exòtiques invasores, el residu de les quals s'utilitza com a font de cel·lulosa. Per a delimitar la mostra d'estudi, la investigació site-specific s'ha realitzat en una franja de 2 km de la ribera del riu Umia a Pontevedra (Espanya). No obstant això, aquest estudi de cas és extrapolable a altres ecosistemes similars afectats. Es visualitza detalladament la composició de les fibres i el comportament del paper quan és sotmès a la pressió d'algunes de les tècniques gràfiques com l'estampació de planxes de fotopolímer realitzades sobre alumini i de matrius xilogràfiques gravades en contraxapat de pi. Al mateix temps s'observa la seva reacció amb les tintes grasses (offset) comunament utilitzades en l'estampació o impressió de la gràfica artística. Igualment s'analitza la seva reacció i nivell d'incisió, ablació i cremat en relació amb el tall làser. Es busca analitzar la seva capacitat de definició i resolució de línies en la conformació d'imatges complexes. Els resultats, visuals i tècnics, permeten comprendre les seves característiques físico-mecàniques i idoneïtat per a l'elaboració d'imatges artístiques realitzades a partir de les tècniques gràfiques esmentades. Les imatges inèdites d'aquest microcosmos ofereixen una visió amplia i profunda d'aquests papers bio-compostables, dins de l'àmbit de la gràfica artística contemporània.

[es] Este estudio reflexiona sobre la práctica consciente del arte gráfico proponiendo el aprovechamiento del residuo vegetal de especies exótico-invasoras para la elaboración descentralizada de papel. Se investigan sus propiedades técnicas y su aplicabilidad en la estampación artística. Se ha empleado un enfoque teórico-práctico que visualiza el potencial de la imagen microscópica. El estudio se centra en el análisis de tres EEI cuyo residuo se utiliza como fuente de celulosa. Las tres EEI seleccionadas fueron recolectadas en el bosque de ribera del río Umia, Pontevedra. Estos soportes fueron sometidos a tres pruebas gráficas: corte láser, estampación xilográfica y de fotograbado. Lo resultados, visuales y técnicos, permiten comprender sus características físico-mecánicas e idoneidad para la elaboración de imágenes artísticas.
[ca] En aquest text pretenem reflexionar sobre l'avenç de les actituds socials crítiques entre el professorat durant l'última etapa de dictadura franquista. Particularment, a partir d'una anàlisi de testimoniatges, informes polítics i bibliografia centrat a València, analitzarem diverses dimensions d'aquest fenomen, escassament integrat al debat sobre les actituds socials durant el franquisme. Així, destaquem la seva notable extensió i la seva important influència en la conscienciació crítica dels estudiants i la dinamització sociopolítica dels barris i pobles del tardofranquisme.

[es] En este texto pretendemos reflexionar sobre el avance de las actitudes sociales críticas entre el profesorado durante la última etapa de dictadura franquista. Particularmente, a partir de un análisis de testimonios, informes políticos y bibliografía centrado en Valencia, analizaremos diversas dimensiones de este fenómeno, escasamente integrado en el debate sobre las actitudes sociales durante el franquismo. Así, destacamos su notable extensión y su importante influencia en la concienciación crítica de los estudiantes y la dinamización sociopolítica de los barrios y pueblos del tardofranquismo.
[ca] La finalitat d'aquest estudi és analitzar en què es diferencien els definits febles dels indefinits quant a l'assumpció tant de la unicitat com de l'existència i quins són els requisits (i.e., les restriccions lèxiques i verbals) que ha de satisfer una expressió definida en combinació amb un verb per poder transmetre una lectura feble. A més, argumentarem que les lectures febles no depenen de kinds, com afirma Aguilar-Guevara (2014), sinó de kinds of events, com afirmen Espinal & Cyrino (2017) seguint a Schwarz (2012). Aquest enfocament ens permet explicar per què els definits febles impliquen existència, però no pressuposen unicitat com les expressions definides amb lectures fortes.

[es] El propósito de este estudio es analizar en qué se diferencian los definidos débiles de los indefinidos en cuanto a la asunción tanto de unicidad como de existencia y cuáles son los requisitos (i.e., las restricciones léxicas y verbales) que debe satisfacer una expresión definida en combinación con un verbo para poder transmitir una lectura débil. Además, argumentaremos que las lecturas débiles no dependen de kinds, como afirma Aguilar-Guevara (2014), sino de kinds of events, como afirman Espinal & Cyrino (2017) siguiendo a Schwarz (2012). Este enfoque nos permite explicar por qué los definidos débiles implican existencia, pero no presuponen unicidad como las expresiones definidas con lecturas fuertes.
[ca] L'article presenta una aproximació al fet comarcal de l'Alt Penedès des de diferents perspectives. A partir d'una revisió dels diferents intents de comarcalització, es planteja com el concepte "Alt Penedès" no apareix fins al 1932 i com la divisió del Penedès en tres unitats, Alt Penedès, Baix Penedès i Garraf, només ha tingut entitat administrativa local des del 1987. Des de la perspectiva del territori i el paisatge, es distingeix entre el muntanyós, el de la vinya i l'urbà-industrial. Des de l'estudi de l'evolució demogràfica es destaca com, des del 1975, la comarca manté augments moderats de població que asseguren una estabilitat comuna a la majoria d'àrees de Catalunya que no van créixer o van creixer poc durant el període de "l'explosió demogràfica", del 1950 al 1975. Pel que fa a la relació entre població i territori, es destaquen dos elements importants: en primer lloc, el creixement de la mobilitat laboral externa als municipis de la comarca. En segon lloc, el fenomen de la "població temporal", és a dir, els volums de visitants que ocupen segones residències o realitzen un consum lúdic o cultural. Finalment, pel que fa a la relació de la comarca amb Catalunya, es presenta una revisió dels arguments que, des de la planificació regional i la geografia, han caracteritzat les interpretacions territorials de la comarca.

[es] El artículo presenta una aproximación al hecho comarcal del Alt Penedès desde diferentes perspectivas. A partir de una revisión de los diferentes intentos de comarcalización, se plantea como el concepto "Alt Penedès" no aparece hasta 1932 y como la división del Penedès en tres unidades, Alto Penedés, Bajo Penedés y Garraf, solo ha tenido entidad administrativa local a partir de 1987. Des de la perspectiva del territorio y del paisaje, se distingue entre lo montañoso, la viña y el urbano industrial. Desde el estudio de la evolución demográfica se destaca como, desde 1975, la comarca mantiene augmentos moderados de población que asseguran una estabilidad común a la majoria de las areas de Cataluña que no crecieron o crecieron poco durante el periodo de la "explosión demográfica" de 1950 a 1975. En lo que se refiere a la relación entre la población y el territorio, destacan dos elementos importantes: en primer lugar, el crecimiento de la movilidad laboral externa a los municipios de la comarca. En segundo, el fenomeno de la "población temporal", es decir, los volúmenes de visitantes que ocupan residencias segundarias o realizan un consumo lúdico o cultural. Finalmente, en lo que se refiere a la relación de la comarca con el resto Cataluña, se presenta una revisión de los argumentos que desde la planificación regional y la geografia han caracterizado las interpretaciones territoriales de la comarca.
[ca] Aquest treball és un estudi de la radio local a les comarques de Lleida, i del servei que ofereix a la seva població. S'ha fet un anàlisi exhaustius de 20 ràdios locals tenint en compte: hores d'emissió totals, producció de programes propis, tipologia i contingut d'aquests programes, participació dels voluntaris i la presència de la ràdio en els esdeveniments socials, polítics i culturals de les viles i localitats on actuen. Aquests aspectes ens permeten mesurar fins a quin punt la ràdio esdevé un servei i un mitjà de reafirmació de la pròpia identitat. Per finalitzar, s'observa quin ús en fan les ràdios de les xarxes socials per arribar millor a l'oient i donar-li veu sobre allò que succeeix en el seu entorn més immediat.

[es] Este trabajo es un estudio de la radio local en las comarcas de Lleida y del servicio que ofrece a su población. Se ha realizado un análisis exhaustivo de 20 emisoras de radio teniendo en cuenta: horas de emisión totales, producción de programas propios, tipología y contenido de los mismos, participación de los voluntarios y la presencia de la radio en acontecimientos sociales, políticos y culturales de las localidades en las que operan. Todos estos aspectos nos permite medir hasta qué punto la radio se convierte en servicio y en medio de reafirmación de la propia identidad. Para finalizar, se observa cuál es el uso de las redes sociales para llegar mejor al oyente y darle voz en cuanto acontece en su entorno más inmediato.
[ca] Aquest article examina algunes de les postures defensades per un grup de dones negres i mulates a Minerva: revista quinzenal dedicada a la dona de color, en l'ocàs del segle XIX cubà. Les línies principals de l'anàlisi pretenen confrontar les posicions de reivindicació racial i de gènere plantejades per aquestes autores. A partir d'aquí, s'obre un debat que interacciona amb les ideologies de gènere i "raça" interposades per una fèrria estructura patriarcal, i que aborda els seus punts d'inflexió amb el discurs nacionalista. També formen part de la discussió l'afecció d'aquests discursos amb alguns arquetips tradicionals dels rols de gènere i les interpretacions que sobre el seu llegat es van desenvolupant en el marc acadèmic cubà contemporani.

[es] Este artículo examina algunas de las posturas defendidas por un grupo de mujeres negras y mulatas en la revista Minerva: revista quincenal dedicada a la mujer de color, en el ocaso del siglo XIX cubano. Las líneas principales del análisis pretenden confrontar las posiciones de reivindicación racial y de género planteadas por estas autoras. A partir de ahí, se abre un debate que interacciona con las ideologías de género y "raza" interpuestas por una férrea estructura patriarcal, y que aborda sus puntos de inflexión con el discurso nacionalista. También forman parte de la discusión el apego de estos discursos con algunos arquetipos tradicionales de los roles de género y las interpretaciones que sobre su legado se van desarrollando en el marco académico cubano contemporáneo.
[ca] El debat sobre el model de planificació urbanística i territorial a Catalunya es troba en l'actualitat en un moment especialment intens, caracteritzat, com a molts indrets d'Europa, per la percepció d'una crisi dels models de planificació tradicionals. En aquest context, l'Estratègia Territorial Europea constitueix un element més d'aquest debat, i contribueix així a la recerca i reflexió sobre les solucions més adients en el nou marc de relacions econòmiques, socials i territorials. El present article reflexiona sobre la manera com les directrius exposades a l'Estratègia Territorial Europea poden ser aplicades a Catalunya, i quins són els principals aspectes conflictius i les interpretacions necessàries per a la seva adaptació al cas català.

[es] El debate sobre el modelo de planificación urbanística y territorial en Cataluña se encuentra actualmente en un momento especialmente intenso, caracterizado, como en muchos lugares de Europa, por la percepción de una crisis de los modelos de planificación tradicionales. En este contexto, la Estrategia Territorial Europea constituye un elemento más de este debate, y contribuye así a la búsqueda y reflexión sobre las soluciones más adecuadas en el nuevo marco de relaciones económicas, sociales y territoriales. El presente artículo reflexiona sobre la forma en que las directrices expuestas en la Estrategia Territorial Europea pueden ser aplicadas en Cataluña, y cuáles son los principales aspectos conflictivos y las interpretaciones necesarias para su adaptación al caso catalán.
[ca] L'article proporciona estratègies al professorat d'Educació Física que faciliten la incorporació i aplicació de programes d'Educació Física en AICLE (Aprenentatge Integrat de Continguts i Llegües Estrangeres) als centres educatius. En primer lloc, s'introdueix el concepte AICLE i es revisa la literatura més recent relacionada amb l'ensenyament-aprenentatge integrat de l'Educació Física i la llengua anglesa. Tot seguit es resumeix l'estat actual de la formació del professorat en AICLE. En el següent punt es formula una proposta de planificació -a llarg, mig i curt termini- per desenvolupar programes d'Educació Física en AICLE als centres educatius. La proposta aporta idees per facilitar la incorporació d'aquests programes al centres, proporciona l'esquema de treball i dóna orientacions per programar les unitats didàctiques i les sessions d'Educació Física en AICLE. En les conclusions es resumeix la proposta i es posa de relleu tant les necessitats de formació del professorat en actiu com la dels futurs mestres.

[es] El presente artículo proporciona estrategias al profesorado de Educación Física para facilitar la incorporación y aplicación de programas de Educación Física en AICLE (Aprendizaje Integrado de Contenidos y Lenguas Extrajeras). En primer lugar se introduce el concepto AICLE y se revisa la literatura más reciente relacionada con la enseñanza-aprendizaje integrado de la Educación Física y la lengua inglesa. Seguidamente, se resume el estado actual de la formación del profesorado en AICLE para continuar con la formulación de una propuesta de planificación a largo, medio y corto plazo dirigida a desarrollar dichos programas en el centro. La propuesta aporta ideas para facilitar su incorporación a los centros educativos, proporciona un esquema de trabajo y da orientaciones para la programación de las unidades didácticas y las sesiones de Educación Física en AICLE. En las conclusiones se resume la propuesta y se pone de relieve las necesidades de formación tanto del profesorado en activo como la de los futuros maestros.
[ca] En aquest escrit es realitzarà un ampli estudi del tipus de dada coneguda com a Pointcloud, així com dels seus mètodes de compressió principals, donant-li una especial importància al mètode FRL. Addicionalment, s'han de descriure passos previs necessaris a l'execució dels compressors. Una comparació entre algorismes diferents serà exposada per entendre millor el context actual. Per fer-ho, es generen nombroses dades estadístiques i es revisarà exhaustivament l'estat de l'art actual. A més, es presentaran tècniques que milloren el rendiment de FRL sense incórrer una pèrdua de dades. Aquestes tècniques estan basades a augmentar la densitat dels pointclouds utilitzant diferents tècniques.

[es] En este escrito se realizará un amplio estudio del tipo de dato conocido como Pointcloud, así como de sus métodos de compresión principales, dándole una especial importancia al método FRL. Adicionalmente, Se describirán pasos previos necesarios a la ejecución de los compresores. Una comparación entre algoritmos diferentes será expuesta para entender mejor el contexto actual. Para ello se generán numerosos datos estadísticos y se revisará exhaustivamente el estado del arte actual. Además, se presentarán técnicas que mejoran el rendimiento de FRL sin incurrir una pérdida de datos. Estas técnicas están basadas en aumentar la densidad de los pointclouds utilizando diferentes técnicas.
[ca] Per al militant anarquista de finals del segle XIX i principis del XX, va ser essencial la lectura de texts impresos, sobretot de periòdics -atès el seu menor preu- però també de fullets i llibres, portat per la seva profunda fe en l'educació i l'estudi com a elements transformadors. Va considerar, a més, essencial, compartir allò llegit, ja fos en debats, lectures col·lectives, préstecs i circulació dels texts, que havien de passar de mà en mà. Els periòdics més importants tenien les seves pròpies biblioteques, col·leccions de texts que editaven i distribuïen, moltes vegades lluny del lloc de publicació, i que, independentment de la ciutat del món on s'imprimissin, eren molt semblants i no es componien d'un nombre excessiu. Els mateixos textos van ser llegits en traduccions a múltiples idiomes a tots els continents. En aquesta contribució, ens fixem específicament en els texts, tant doctrinals com literaris, traduïts al castellà, que van circular pels Estats Units en l'època d'entre segles, la qual cosa ens porta a parar atenció en una figura clau per la seva activitat editora: l'anarquista català emigrat a Amèrica del Nord, Pere Esteve.

[es] Para el militante anarquista de finales del siglo XIX y principios del XX, fue esencial la lectura de textos impresos, sobre todo de periódicos -dado su menor precio- pero también de folletos y libros, llevado por su profunda fe en la educación y el estudio como elementos transformadores. Consideró, además, esencial, compartir lo leído, ya fuese en debates, lecturas colectivas, préstamos y circulación de los textos, que debían pasar de mano en mano. Los periódicos más importantes tenían sus propias bibliotecas, colecciones de textos que editaban y distribuían, muchas veces lejos del lugar de publicación, y que, independientemente de la ciudad del mundo donde se imprimiesen, eran muy semejantes y no se componían de un excesivo número. Los mismos textos fueron leídos en traducciones a múltiples idiomas en todos los continentes. En esta contribución, nos fijamos específicamente en los textos, tanto doctrinales como literarios, traducidos al castellano, que circularon por los Estados Unidos en la época de entre siglos, lo que nos lleva a presar atención a una figura clave por su actividad editora: el anarquista catalán emigrado a Norteamérica, Pedro Esteve.
[ca] Aquest estudi aspira a determinar les llengües presents en un campus angloparlant del Quebec francòfon (Canadà) i els rols que hi desenvolupen. Començo examinant les polítiques lingüístiques dirigides a les entitats que creen els cartells del campus, i, tot seguit, investigo l'ús real de les llengües emprades. Analitzo les llengües dels cartells, així com la localització i els discursos que exposen. Els resultats indiquen que, tot i que predomina l'anglès, el francès també hi és present -especialment en cartells bilingües a l'exterior i en discursos institucionals- i que les altres llengües són poc freqüents. Concloc que el context geopolític impedeix l'existència d'una illa lingüística.

[es] Este estudio aspira a determinar las lenguas presentes en un campus anglohablante del Quebec francófono (Canadá) y los roles que llevan a cabo. Empiezo examinando las políticas lingüísticas dirigidas a las entidades que crean los carteles del campus, y, seguidamente, investigo el uso real de las lenguas empleadas. Analizo las lenguas de los carteles, así como la localización y los discursos que exponen. Los resultados indican que, pese a predominar el inglés, el francés también está presente -especialmente en carteles bilingües en el exterior y en discursos institucionales- y que las otras lenguas son poco frecuentes. Concluyo que el contexto geopolítico impide la existencia de una isla lingüística.
[ca] L'atractiu paisatgístic i les condicions climàtiques que es donen a l'illa de Menorca propicien l'existència d'un gran nombre de nuclis turístics. El propòsit principal és estimar la producció energètica a partir de plaques solars sobre les cobertes dels establiments, tant turístics, com industrials. Així mateix, també s'estudia la potencialitat que té l'illa d'implantar aquest tipus d'instal·lacions a la totalitat de cobertes, tenint en compte la superfície disponible d'aquestes. Per fer-ho, s'han utilitzat programes informàtics de SIG a més de fer una verificació in situ d'una part dels establiments. Trobem un total de 30 establiments turístics amb plaques solars tèrmiques (el 10% dels establiments) amb una àrea ocupada de 1.544 m2. A la industria, hi ha 10 establiments (el 5%) que sumen 2.134 m2 de plaques fotovoltaiques. La superfície disponible, en tots dos casos, és del 99%, la qual cosa indica la gran potencialitat que té Menorca en quant a la possible implantació de noves plaques solars a les cobertes dels establiments. En total, a l'illa de Menorca s'evita actualment una producció de 4,140 GWh per any per als establiments turístics i es produeixen 0,392 GWh per any en el cas dels industrials.

[es] El atractivo paisajístico y las condiciones climatológicas que se dan en la isla de Menorca propician la existencia de un gran número de núcleos turísticos. El propósito principal es estimar la producción energética a partir de placas solares sobre las cubiertas de los establecimientos, tanto turísticos, como industriales. Así mismo, también se estudia la potencialidad que tiene la isla de implantar este tipo de instalaciones en la totalidad de las cubiertas, teniendo en cuenta la superficie disponible de estas. Para hacerlo, se han utilizado programas informáticos de SIG además de hacer una verificación in situ de una parte de los establecimientos. Encontramos un total de 30 establecimientos turísticos con placas solares térmicas (el 10% de los establecimientos) con un área ocupada de 1.544 m2. En la industria, hay 10 establecimientos (el 5%) que suman 2.134 m2 de placas fotovoltaicas. La superficie disponible, en ambos casos, es del 99%, la cual cosa indica la gran potencialidad que tiene Menorca en cuanto a la posible implantación de nuevas placas solares en las cubiertas de los establecimientos. En el total de la isla se evita actualmente una producción de 4,140 GWh por año para los establecimientos turísticos i se producen 0,392 GWh por año en los industriales.
[ca] El treball proposa una iniciativa de recolzament i impuls de l'economia social i solidària (en endavant ESS) des de l'àmbit públic. Partint de la constatació que l'emprenedoria en ESS és quantitativament molt inferior a l'emprenedoria convencional i, que aquesta darrera, és en gran mesura d'autocupació (un sol/a promotor/a), en aquest treball es justifica i defineix un programa innovador i de baix cost que persegueix incrementar el volum d'emprenedoria col·lectiva en ESS, optimitzar la inserció de persones en les petites iniciatives ESS existents i augmentar el nombre de persones (emprenedores i aturats) que coneixen els principis, els valors i les pràctiques diferencials de l'ESS.

[es] El trabajo propone una iniciativa de apoyo e impulso de la economía social y solidaria (en adelante ESS) desde el ámbito público. Partiendo de la constatación de que el emprendimiento en ESS es cuantitativamente muy inferior al emprendimiento convencional y, que este último, es en gran medida de autoempleo (un solo / a promotor / a), en este trabajo se justifica y define un programa innovador y de bajo coste que persigue incrementar el volumen de emprendimiento colectivo en ESS, optimizar la inserción de personas en las pequeñas iniciativas ESS existentes y aumentar el número de personas (emprendedores y parados) que conocen los principios, los valores y las prácticas diferenciales de la ESS.