BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Al present article, s'hi exposa la fase inicial d'una recerca realitzada amb estudiants de primer curs d'Enginyeria sobre una estratègia docent adreçada al desenvolupament de la competència digital. Mitjançant la metodologia de treball de la investigació-acció, l'estudi investigatiu dut a terme s'emmarca en el paradigma qualitatiu i en una perspectiva multimodal en l'ús dels instruments,. Aquest estudi se sustenta en dues estratègies d'aprenentatge: l'una és de caràcter més conceptual -sobre l'ús professional d'Internet i de les xarxes socials- i l'altra és aplicada i pràctica -materialitzada en la realització d'un blog personal per part dels estudiants. Considerem que aquest treball és interessant per la metodologia emprada i pels resultats positius respecte a l'objectiu que persegueix la docència d'aquesta matèria. L'efectivitat d'aquestes estratègies s'ha posat de manifest en els resultats de les enquestes realitzades sobre l'acció formativa, en el nombre elevat d'estudiants que han realitzat un blog personal, en els resultats avaluatius satisfactoris que han obtingut i en la qualitat de les seves participacions. Concloem que la proposta metodològica de la investigació-acció es considera adequada per continuar investigant sobre la competència digital en cursos superiors i en altres graus universitaris.

[es] En el presente artículo, se expone la fase inicial de una investigación realizada con estudiantes de primer curso de Ingeniería sobre una estrategia docente cuyo fin es el desarrollo de la competencia digital. Mediante la metodología de trabajo de la investigación-acción, este estudio investigativo se encuadra en el paradigma cualitativo y en una perspectiva multimodal en el uso de los instrumentos. Este análisis se sustenta en dos estrategias de aprendizaje: una es de carácter conceptual -sobre el uso profesional de Internet y de las redes sociales- y la otra es aplicada y práctica -materializada en la realización de un blog personal. Este trabajo es de interés por la metodología empleada y por los resultados positivos en cuanto al objetivo que persigue la docencia de esta materia. La efectividad de dichas estrategias se ha puesto de manifiesto en los resultados de las encuestas realizadas sobre la acción formativa, en el número elevado de estudiantes que han realizado un blog personal, en los resultados evaluativos satisfactorios que han obtenido y en la calidad de sus participaciones. Concluimos que la propuesta metodológica de la investigación-acción se muestra adecuada para continuar investigando sobre la competencia digital en cursos superiores y en otros grados universitarios.
[ca] Amb aquest treball s'ha volgut presentar l'evolució d'un paisatge rural encara no transformat per la construcció i el ciment. Aquesta petita zona de camps es caracteritza per la presència d'una petita església romànica del segle XI dC que probablement va ser construïda sobre les restes d'un petit temple in antis i reutilitzant part d'un monument funerari en forma de tambor com absis. A partir de l'estudi d'aquest monument s'han dut a terme una sèrie d'investigacions que han demostrat la presència sobre aquest territori d'un assentament d'edat romana. L'estudi de la toponímia i l'anàlisi d'algunes investigacions precedents han permès delinear l'evolució d'aquest paisatge durant l'edat tardoantiga i medieval, hipotizando també el desplaçament d'una part de la població sobre un turó proper on avui en dia es troba el burg medieval de Montecastrilli durant el les guerres que van enfrontar bizantins i longobards només pocs anys després. L'àrea rural es troba exactament en el d'aquí a dues vies de comunicació molt importants, que van ser utilitzades per al pas dels exèrcits i per tant van estar molt exposades als perills, i com a conseqüència va haver de ser abandonada en aquest període per a més tard renéixer en temps de l'emperador Otó I, quan es va construir aquesta església reutilitzant les restes del temple.Des d'aquest moment sembla que l'església de Sant Llorenç hagi tingut un paper important en aquesta àrea rural i encara no tenim moltes dades possiblement hi hauria un petit poble de pagesos.

[es] Con este estudio se ha querido presentar la evolucion de un paisaje rural aún no transformado por la construccion y el cemento. Esta pequeña zona de campos se caracteriza por la presencia de una pequeña iglesia romanica del siglo XI d.C. que probablemente fue construida sobre los restos de un pequeño templo in antis y reutilizando parte de un monumento funerario en forma de tambor como ábside. A partir del estudio de este monumento se han llevado a cabo una serie de investigaciones que han demostrado la presencia sobre éste territorio de un asentamiento de edad romana. El estudio de la toponimia y el analisis de algunas investigaciones precedentes han permitido delinear la evolución de este paisaje durante la edad tardoantigua y medieval, hipotizando también el desplazamiento de una parte de la población sobre una colina cercana donde hoy en día se encuentra el burgo medieval de Montecastrilli durante el las guerras que enfrentaron a bizantinos y longobardos solo pocos años después. El área rural se encuentra exactamente en el dentro de dos vías de comunicación muy importantes, que fueron utilizadas para el paso de los ejércitos y por tanto estuvieron muy expuestas a los peligros, y como consecuencia hubo de ser abandonada en éste periodo para más tarde renacer en tiempos del emperador Otón I, cuando se construyó ésta iglesia reutilizando los restos del templo. Desde éste momento parece ser que la iglesia de San Lorenzo haya tenido un rol importante en ésta área rural y aunque no tenemos muchos datos posiblemente existiría un pequeño pueblo de campesinos.
[ca] En aquest article presentem una proposta del que significa educar en valors partint d'una concepció activa del subjecte en desenvolupament. Per aquesta raó, considerem que educar en valors consisteix a crear condicions per aprendre èticament. L'aprenentatge ètic és un procés que ateny tant els àmbits d'educació formal com els no formals i informals, ja que la seva naturalesa no descansa exclusivament en un coneixement reglat sinó que es fonamenta en les relacions establertes en els diferents contextos a partir dels quals anem construint, elaborant i reelaborant els nostres esquemes cognitius i també afectius. S'aposta pel cultiu de l'autonomia personal, de la voluntat, del respecte a la diferència, per l'acceptació de la contrarietat i la disponibilitat cap al diàleg com a valor i com a mitjà per afrontar les relacions amb els altres. L'abordatge de tot això ens obliga a considerar, en els plantejaments i en les accions pedagògiques, els raonaments i els sentiments, i més concretament els sentiments morals, amb la mateixa intensitat si volem aconseguir fer real la màxima d'educar en la integralitat i si volem donar una resposta des de la globalitat.

[es] El siguiente artículo presenta una propuesta sobre lo que significa educar en valores partiendo de una concepción activa del sujeto en desarrollo. Por esta razón, consideramos que educar en valores consiste en crear condiciones para aprender éticamente. El aprendizaje ético es un proceso que incumbe tanto a los ámbitos de educación formal como a los no formales e informales, ya que su naturaleza no descansa exclusivamente en un conocimiento reglado, sino que se fundamenta en las relaciones establecidas en los diferentes contextos a partir de los cuales vamos construyendo, elaborando y reelaborando nuestros esquemas cognitivos y afectivos. Se apuesta por el cultivo de la autonomía personal, de la voluntad, del respeto a la diferencia, por la aceptación de la contrariedad y la disponibilidad hacia el diálogo como valor y como medio para afrontar las relaciones con los demás. El abordaje de todo ello nos obliga a considerar, en los planteamientos y en las acciones pedagógicas, los razonamientos y los sentimientos, y más concretamente los sentimientos morales, si deseamos hacer realidad la máxima de educar en la integralidad y si queremos aportar una respuesta desde la globalidad del sujeto.
[ca] L'objectiu d'aquest article és reflectir els enfocaments feministes en els estudis urbans crítics. S'hi discutiran: a) alguns temes centrals i categories analítiques que estructuren els debats en diverses instàncies; b) les "exclusions" que resulten, almenys en part, d'aquests temes i categories, o de quines experiències i prioritats s'instrueix la teoria i guia la recerca empírica, i c) quina és la rellevança de l'espai i del lloc, considerant les canviants orientacions conceptuals. Es tracta, inevitablement, d'un "repensament situat", modelat pel lloc, el temps i les tradicions intel·lectuals.

[es] El objetivo de este artículo es reflejar los enfoques feministas en los estudios urbanos críticos. Se discutiran: a) algunos temas centrales y categorías analíticas que estructuran los debates en varias instancias; b) las "exclusiones" que resultan, por lo menos en parte, de estos temas y categorías, o de qué experiencias y prioridades se instruye la teoría y guía la investigación empírica, y c) cuál es la relevancia del espacio y del lugar, considerando las cambiantes orientaciones conceptuales. Se trata, inevitablemente, de un "repensamiento situado", modelado por el lugar, el tiempo y las tradiciones intelectuales.
[ca] El treball present se centra en la introducció de la traducció automàtica a la comunicació corporativa a través d'un cas concret: la traducció de les notícies del lloc web de la Facultat de Traducció i Interpretació de la UAB. En primer lloc, el treball explora el camp de la traducció periodística i introdueix la figura d'un periodista-traductor, l'encarregat de redactar i traduir les seves pròpies notícies. A continuació, s'exploren dues possibles vies d'introduir la traducció automàtica en el flux de traducció de les notícies del web de la Facultat de Traducció i Interpretació: l'ús d'un motor de traducció automàtica o l'ús d'un sistema de gestió de traduccions. Es comparen totes dues alternatives mesurant i analitzant el temps que triguen a traduir una col·lecció de notícies ja publicades al web de la facultat. Finalment, es fa una valoració de les dades obtingudes i sobre quin dels dos fluxos de traducció és el més adient perquè les notícies del web de la facultat siguin multilingües.

[es] El presente trabajo se centra en la introducción de la traducción automática a la comunicación corporativa a través de un caso concreto: la traducción de las noticias del sitio web de la Facultad de Traducción e Interpretación de la UAB. En primer lugar, el trabajo explora el campo de la traducción periodística e introduce la figura de un periodista-traductor, encargado de redactar y traducir sus propias noticias. A continuación, se exploran dos posibles vías de introducir la traducción automática en el flujo de traducción de las noticias de la web de la Facultad de Traducción e Interpretación: el uso de un motor de traducción automática o el uso de un sistema de gestión de traducciones. Se comparan ambas alternativas midiendo y analizando el tiempo que tardan en traducir una colección de noticias ya publicadas en la web de la facultad. Por último, se hace una valoración de los datos obtenidos y sobre cuál de los dos flujos de traducción es el más adecuado para que las noticias de la web de la facultad sean multilingües.
[ca] Des del departament de Química de la UAB s'ha estudiat quin ús pot donar-se en la cosmètica actual al pigment ocre, un dels més presents en moltes zones geològiques planetàries i usat des de l'antiguitat. Han investigat quines propietats té aquest mineral a partir de tècniques espectroscòpiques i també la legislació vigent en cosmètica.

[es] Desde el departamento de Química de la UAB se ha estudiado qué uso puede darse en la cosmética actual al pigmento ocre, uno de los más presentes en muchas zonas geológicas planetarias y usado desde la antigüedad. Han investigado qué propiedades tiene este mineral a partir de técnicas espectroscópicas y también la legislación vigente en cosmética.
[ca] Hi ha prop d'un centenar de persones amb discapacitat intel·lectual i del desenvolupament complint condemna en centres penitenciaris catalans. La Justícia disposa de pocs mecanismes per protegir-los durant el judici, així que les presons s'han d'adaptar a les necessitats d'un col·lectiu que es troba en una situació d'especial vulnerabilitat. Descobrirem els problemes que acusats, familiars i administració judicial tenen es troben durant els procediments penals, així com les condicions de vida de les persones recluses.

[es] Hay cerca de un centenar de personas con discapacidad intelectual y del desarrollo cumpliendo condena en centros penitenciarios catalanes. La Justicia dispone de pocos mecanismos durante el juicio, así que las prisiones se tienen que adaptar a las necesidades de un colectivo que se encuentra en una situación de especial vulnerabilidad. Descubriremos los problemas que acusados, familiares y administración judicial tienen durante los procesos penales, así como las condiciones de vida de las personas reclusas.
[ca] En tractar les cures com un imperatiu moral, l'ètica de la cura té com a objectiu la normativitat, però la seva normativitat es veu amenaçada pel fet que els estàndards d'atenció varien dràsticament entre els cuidadors. Per contrarestar les limitacions de l'ètica assistencial, proposo una estètica de cures, l'èxit de la qual reflecteix mètriques mesurables. Arrelada en les pràctiques milloratives, l'estètica de les cures posa l'accent en el benestar de les persones ateses, per la qual cosa florir comporta tant capacitat com accés. Així, l'estètica de la cura i l'ètica de la cura són diferents, ja que la primera tracta el benestar de les persones ateses com a prova del "signe que la nostra cura ha estat rebuda". Per demostrar els trets mesurables del benestar, n'ofereixo dos exemples concrets: un de proposat per l'arquitecte paisatgista Joan Iversson Nassauer, i un altre centrat en la pràctica curatòria (curare en llatí vol dir tenir cura). Per explicar per què els filòsofs han passat per alt el paper del benestar a l'hora d'assenyalar l'èxit de les cures, descric com conceptes com ara l'equilibri, l'harmonia, l'ordre i la unitat, que originalment es caracteritzaven com a materials, es van convertir en conceptes estètics immaterials al segle XX. A continuació, connecto el benestar amb l'epistemologia i l'ètica abans de discutir que l'objectiu de millorar el benestar dels cuidadors i les cuidadores és enriquir les experiències quotidianes.

[es] Al tratar los cuidados como un imperativo moral, la ética del cuidado tiene como objetivo la normatividad, pero su normatividad se ve amenazada porque los estándares de atención varían drásticamente entre los cuidadores. Para contrarrestar las limitaciones de la ética asistencial, propongo una estética de cuidados cuyo éxito refleja métricas medibles. Arraigada en las prácticas ameliorativas, la estética de los cuidados hace hincapié en el bienestar de las personas atendidas, por lo que florecer comporta tanto capacidad como acceso. Así, la estética del cuidado y la ética del cuidado son diferentes, puesto que la primera trata el bienestar de las personas atendidas como prueba del "signo de que nuestro cuidado ha sido recibido". Para demostrar los rasgos medibles del bienestar, ofrezco dos ejemplos concretos: uno propuesto por el arquitecto paisajista Joan Iversson Nassauer, y otro centrado en la práctica del cuidado (curare en latín significa tener cuidado). Para explicar por qué los filósofos han pasado por alto el papel del bienestar a la hora de señalar el éxito de los cuidados, describo cómo conceptos como el equilibrio, la armonía, el orden y la unidad, que originalmente se caracterizaban como materiales, se convirtieron en conceptos estéticos inmateriales en el siglo XX. A continuación, conecto el bienestar con la epistemología y la ética antes de discutir que el objetivo de mejorar el bienestar de los cuidadores y las cuidadoras es enriquecer las experiencias cotidianas.
[ca] El projecte presentat té com a finalitat definir i implementar un sistema de gestió documental (CMS) a nivell informàtic per a l'empresa FIATC Seguros, que proporcioni els mètodes necessaris per la bona gestió de la documentació.

[es] El proyecto presentado tiene como finalidad definir e implementar un sistema de gestión documental (CMS) a nivel informático para la empresa FIATC Seguros que proporcione los métodos necesarios para la buena gestión de la documentación.
[ca] Aquest article explora la conceptualitzaci6 de la llibertat ales memories de la periodista i activista digital iraniana-estatunidenca Masih Alinejad, tot examinant The Wind in My Hair: My Fight for Freedom in Modern Iran (2018) respecte a l'activisme d'Alineejad en el moviment "Dona, Vida, Llibertat" a !'Iran. S'utilitza un mare critic extret de les critiques feministes del feminisme neoliberal i l'hospitalitat de Derrida per centrar-se en com Alinejad repeteix les narratives de la minoria model i l'excepcionalisme nord-america. Aquestes narratives neoliberals tenen el potencial de convertir tant !'Iran com els Estats Units en llocs inhospits per ales dones. L'article conclou que una lectura interseccional de I' enfocament neoliberal d' Alineejad sabre les experiencies de les dones tant als Estats Units com a !'Iran demostra que no coincideix amb les reivindicacions del moviment "Dona, Vida, Llibertat".

[es] Este articulo explora la conceptualizaci6n de la libertad en las memorias de la periodista y activista digital irani-estadounidense Masih Alinejad, examinando The Wind in My Hair: My Fight for Freedom in Modern Iran (2018) respecto al activismo de Alinejad en el movimien to "Mujer, Vida, Libertad" en Iran. Se utiliza un marco critico extraido de las criticas feministas de! feminismo neoliberal y la hospitalidad de Derrida para centrarse en c6mo Alinejad repite las narrativas de la minoria modelo y el excepcionalismo estadounidense. Estas narrativas neoliberales tienen el potencial de convertir tanto a Iran como a Estados Unidos en lugares inh6spitos para las mujeres. El articulo concluye que una lectura interseccional del enfoque neoliberal de Alinejad sabre las experiencias de las mujeres tanto en Estados Unidos como en Iran demuestra que no coincide con las reinvindicaciones de! movimiento "Mujer, Vida, Libertad".
[ca] El present Treball de Final de Postgrau pretén ser el punt de partida d'una metodologia i avaluació que permeti identificar aquelles pràctiques d'entitats i col·lectius formals i informals, així com de les societats mercantils amb fórmules com SL, SLU o els autònoms i les autònomes de la ciutat de Terrassa amb valors de l'Economia Social i Solidària per apropar-les i ampliar la xarxa que conforma l'ecosistema social i solidari de la ciutat. A partir de la crisi del 2008 i amb el suport de l'administració pública posterior, durant el 2015, el creixement de cooperatives i associacions ha estat exponencial, però alhora un anàlisis de les seves característiques mostra que són projectes petits i que estan en procés de consolidació. La idiosincràsia de la ciutat de Terrassa, la seva història i peculiaritats fa que existeixi una gran xarxa d'associacions i entitats actives que, tot i les seves pràctiques socials, desconeixen l'ESS. És per això que desenvoluparem un qüestionari que ens doni l'oportunitat d'identificar, detectar i avaluar tots aquests projectes diversos en l'ESS de la ciutat de Terrassa. Per a la seva realització, ens recolzarem en tres propostes que ja existeixen i es duen a terme a Catalunya a les nostres entitats, les analitzarem i determinarem quins aspectes necessitem incorporar a la nova proposta.

[es] El presente Trabajo de Final de Posgrado pretende ser el punto de partida de una metodología y evaluación que permita identificar aquellas prácticas de entidades y colectivos formales e informales, así como de las sociedades mercantiles (con fórmulas como SL, SLU) o de los autónomos y autónomas de la ciudad de Terrassa con valores de la Economía Social y Solidaria, acercándolas y ampliando la red que conforma el ecosistema social y solidario de la ciudad. A partir de la crisis de 2008, y con el apoyo de la administración pública posterior, durante el 2015 el crecimiento de cooperativas y asociaciones ha sido exponencial, pero a la vez, un análisis de sus características muestra que son proyectos pequeños y que están en proceso de consolidación. La idiosincrasia de la ciudad de Terrassa, su historia y peculiaridades hace que exista una gran red de asociaciones y entidades activas que, aunque realizan prácticas sociales, desconocen la ESS. Por todo esto, desarrollaremos un cuestionario que nos dé la oportunidad de identificar, detectar y evaluar todos estos proyectos diversos de la ESS en la ciudad de Terrassa. Para su realización, nos apoyaremos en tres propuestas que ya existen y se llevan a cabo en Catalunya en nuestras entidades, las analizaremos y determinaremos qué aspectos necesitamos incorporar a la nueva propuesta.
[ca] Durant trenta anys, El País s'ha consolidat com el diari de referència en espanyol, convertint-se en un pilar fonamental en el desenvolupament i manteniment de la democràcia a Espanya i facilitant recolzament mediàtic al PSOE de Felipe González. La mort de Jesús de Polanco, que coincideix amb l'inici de la crisi econòmica i l'augment dels deutes de El País, permet a Juan Luis Cebrián liderar la creació d'un nou model de negoci per al diari, amb l'objectiu d'aconseguir una reducció del deute i un millor posicionament del rànquing mundial de diaris de referència. L'entrada en l'accionariat del Grup Prisa de bancs, grans empresaris i el fons Liberty ha sigut el motor d'una dretanització de El País, que ha moderat el seu discurs respecte el PP i és en l'actualitat l'aliat mediàtic de Ciutadans.

[es] Durante treinta años, El País se ha consolidado como el diario de referencia en español, convirtiéndose en un pilar fundamental en el desarrollo y mantenimiento de la democracia en España y facilitando apoyo mediático al PSOE de Felipe González. La muerte de Jesús de Polanco, que coincide con el inicio de la crisis económica y el aumento de las deudas de El País, permite a Juan Luis Cebrián liderar la creación de un nuevo modelo de negocio para el diario con el objetivo de conseguir una reducción en la deuda y un mejor posicionamiento en el ránquing mundial de diarios de referencia. La entrada en el accionariado del Grupo Prisa de bancos, grandes empresarios y el fondo Liberty ha sido el motor de la derechización de El País, que ha moderado su discurso respecto el PP y es en la actualidad el aliado mediático de Ciudadanos.