[ca] Les previsions de creixement de l'energia eòlica marina apunten a increments notables en les properes dècades. Un component d'aquest creixement dependrà de la tecnologia de plataformes flotants, que encara es troba en fases relativament incipients de maduresa. Entre els desafiaments a abordar, es troben les forces hidrodinàmiques generades per l'onatge. Fins a la data, una part significativa dels models existents només consideren les forces de l'onatge de primer ordre, mentre que els efectes de les forces de l'onatge de segon ordre romanen com un dels efectes menys estudiats en la interacció fluid-estructura. No obstant això, s'ha documentat que les forces de l'onatge de segon ordre poden donar lloc a fenòmens de ressonància, vibració i moviments de deriva lenta en les estructures marines flotants, en relació amb els períodes naturals de moviment d'aquestes estructures. En aquest context, aquest treball proposa el desenvolupament d'un codi en llenguatge de programació Python amb l'objectiu d'integrar el programari de codi obert NEMOH v3.0 per al càlcul de les forces de l'onatge en estructures marines amb FloaWDyn, un model numèric 3D acoblat aero-hidro-servo-elàstic desenvolupat a la Universitat Politècnica de Catalunya (BarcelonaTech–UPC). La versió més recent de NEMOH inclou el càlcul de les Funcions de Transferència Quadràtiques (Quadratic Transfer Functions, QTFs) en el mòdul de segon ordre, que són després utilitzades per calcular les forces de segon ordre utilitzant la teoria del flux potencial. La validació d'aquest model es realitza mitjançant comparació amb una solució semi-analítica per a un cilindre vertical en un onatge bicromàtic, i els resultats indiquen errors relatius mitjans de l'ordre del 20-25%. Per analitzar els potencials efectes de les forces de segon ordre sobre la plataforma WindCrete, s'ha emprat el model numèric OpenFAST desenvolupat pel National Renewable Energy Laboratory (NREL).

[es] Las previsiones de crecimiento de la energía eólica marina apuntan a incrementos notables en las próximas décadas. Un componente de ese crecimiento dependerá de la tecnología de plataformas flotantes, que aún se encuentra en fases relativamente incipientes de madurez. Entre los desafíos por abordar, se encuentran las fuerzas hidrodinámicas generadas por el oleaje. Hasta la fecha, una parte significativa de los modelos existentes solo consideran las fuerzas del oleaje de primer orden, mientras que los efectos de las fuerzas del oleaje de segundo orden permanece como uno de los efectos menos estudiados en la interacción fluido–estructura. Sin embargo, se ha documentado que las fuerzas del oleaje de segundo orden pueden dar lugar a fenómenos de resonancia, vibración y movimientos de deriva lenta en las estructuras marinas flotantes, en relación con los períodos naturales de movimiento de dichas estructuras. En este contexto, este trabajo propone el desarrollo de un código en lenguaje de programación Python con el fin de integrar el software de código abierto NEMOH v3.0 para el cálculo de las fuerzas del oleaje en estructuras marinas con FloaWDyn, un modelo numérico 3D acoplado aero–hydro–servo–elástico desarrollado en la Universidad Politécnica de Cataluña (BarcelonaTech–UPC). La versión más reciente de NEMOH incluye el cálculo de las Funciones de Transferencia Cuadráticas (Quadratic Transfer Functions, QTFs) en el módulo de segundo orden, que son luego utilizadas para calcular las fuerzas de segundo orden utilizando la teoría del flujo potencial. La validación de este modelo se realiza mediante comparación con una solución semi–analítica para un cilindro vertical en un oleaje bicromático, y los resultados indican errores relativos promedio del orden del 20–25%. Para analizar los potenciales efectos de las fuerzas de segundo orden sobre la plataforma WindCrete, se ha empleado el modelo numérico OpenFAST desarrollado por el National Renewable Energy Laboratory (NREL).