[ca] "El periodisme de la moda es pot considerar una especialitat que té una llarga història. Comentaristes de renom, filòsofs i estilistes s'han ocupat, esporàdicament o dia a dia, d'aquest món considerat frívol i aparent". Aquestes van ser les paraules de López (1993) fa uns quants anys. I ara? Què hi ha darrere el missatge d'un reportatge d'una revista de moda? Segons periodistes prestigioses com Margarita Rivière: "Les revistes femenines han tingut un paper fonamental en la formació de la dona". El present treball que integra dos TFGs aborda dos objectius. En primer lloc, elaborar una anàlisi contrastiva de les versions en anglès i espanyol de dos reportatges de la revista Vogue amb la finalitat d'identificar les diferències i similituds en l'ús del llenguatge. En segon lloc, dur a terme una anàlisi del llenguatge avaluatiu per identificar quins tipus d'avaluacions i judicis s'expressen en dos reportatges que tracten sobre la relació de la indústria de la moda i la crisi climàtica. Amb la finalitat d'assolir els objectius plantejats, l'anàlisi qualitativa s'ha nodrit a partir de dos marcs teòrics sòlids. En el primer cas, sobre la textologia contrastiva d'acord amb Hartmann (1980) i Spillner (1981). En el segon cas, sobre el llenguatge avaluatiu segons Martin i White (2005). D'aquesta manera s'han dissenyat dues taules inspirades en els autors a partir de les quals es pretén dur a terme una anàlisi de les semblances i diferències dels dos reportatges. Els resultats obtinguts en la primera anàlisi revelen que els dos reportatges de la revista, tot i estar emmarcats dins de la institució Vogue, presenten diferències, especialment en el nivell de registre del text. Pel que fa als resultats de la segona anàlisi, s'ha arribat a la conclusió que el reportatge de la capçalera Vogue España, mitjançant el llenguatge avaluatiu, mostra més compromís en l'acció climàtica que el reportatge de la versió British Vogue. En conclusió, aquest treball de fi de grau integrat ha proporcionat una visió detallada dels usos lingüístics d'un reportatge de la coneguda revista a escala mundial: Vogue. S'espera que els resultats presentats siguin útils per a investigacions. Amb aquest resum, invito els lectors interessats a consultar el treball complet per obtenir una comprensió més profunda sobre la investigació.

[es] "El periodismo de la moda puede considerarse una especialidad que tiene una larga historia. Comentaristas de renombre, filósofos y estilistas se han ocupado, esporádicamente o día a día, de este mundo considerado frívolo y aparente". Estas fueron las palabras de López (1993) hace varios años. ¿Y ahora? ¿Qué hay detrás del mensaje de un reportaje de una revista de moda? Según prestigiosas periodistas como Margarita Rivière: "Las revistas femeninas han tenido un papel fundamental en la formación de la mujer". El presente trabajo que integra ambos TFGs aborda dos objetivos. En primer lugar, elaborar un análisis contrastivo de las versiones en inglés y español de un reportaje de la revista Vogue con el fin de identificar las diferencias y similitudes en el uso del lenguaje de ambas versiones. En segundo lugar, realizar un análisis del lenguaje evaluativo para identificar qué tipos de evaluaciones y juicios de valor se expresan en dos reportajes que tratan sobre la relación de la industria de la moda y la crisis climática.Con el fin de alcanzar los objetivos, se ha llevado a cabo un análisis cualitativo a partir de dos marcos teóricos sólidos. En el primer caso, sobre la textología contrastiva, a partir de Hartmann (1980) y Spillner (1981). En el segundo caso, sobre el lenguaje evaluativo, según Martin y White (2005). Así, se han diseñado dos tablas inspiradas en los autores a partir de las cuales se pretende llevar a cabo un análisis cualitativo de las semejanzas y diferencias de ambos reportajes. Los resultados obtenidos del primer análisis revelan que los dos reportajes de la revista presentan diferencias, especialmente en el nivel de registro del texto, aun estando enmarcados dentro de la institución Vogue. En cuanto a los resultados del segundo análisis, se ha llegado a la conclusión de que el reportaje de la cabecera Vogue España denota mayor compromiso en la acción climática que el reportaje de la versión inglesa British Vogue en cuanto al lenguaje evaluativo. En conclusión, el presente trabajo de fin de grado integrado ha proporcionado una visión detallada de los usos lingüísticos de un reportaje de Vogue, una revista conocida a nivel mundial. Se espera que los resultados presentados sean útiles para investigaciones futuras. Con este resumen, invito a los lectores interesados a consultar el trabajo completo para obtener una comprensión más profunda sobre la investigación.