[ca] És propòsit del present estudi analitzar, dins del marc normatiu espanyol, les deficiències legals que presentava el nostre ordenament jurídic respecte del règim jurídic aplicable als animals de companyia abans de la reforma introduïda per Llei 17/2021, de 15 de desembre, de modificació del Codi Civil, la Llei Hipotecària i la Llei d'Enjudiciament Civil sobre el règim jurídic dels animals i, en concret, com afectava a nivell jurisprudencial el tractament i la destinació dels animals com a béns mobles o semovents en matèria de crisi de parella (separació, dissolució matrimonial per divorci o ruptura de parella de fet). Per això, un dels principals objectius del present estudi ha estat analitzar de forma cronològica la jurisprudència dels nostres Tribunals en matèria de crisi de parella, sempre que l'objecte de discussió versava sobre un animal de companyia per detectar, dins d'un anàlisi crític, si el règim jurídic aplicable als animals de companyia com a béns mobles o semovents era seguit pels nostres Tribunals o si, per contra, en matèria de dret de família, optaven per interpretar la norma en aquell moment aplicable de conformitat amb la realitat social i considerar els animals de companyia com a éssers vius dotats de sensibilitat. A més, s'estudia la repercussió jurídica que, en matèria de crisi de parella, ha suposat el canvi introduït per la Llei 17/2021, del 15 de desembre, de modificació del Codi Civil, la Llei Hipotecària i la Llei d'Enjudiciament Civil, sobre el règim jurídic dels animals pel qual deixen de ser considerats meres coses a ser reconeguts com a éssers vius dotats de sensibilitat.

[es] Es propósito del presente estudio analizar, dentro del marco normativo español, las deficiencias legales que presentaba nuestro ordenamiento jurídico respecto del régimen jurídico aplicable a los animales de compañía antes de la reforma introducida por Ley 17/2021, de 15 de diciembre, de modificación del Código Civil, la Ley Hipotecaria y la Ley de Enjuiciamiento Civil sobre el régimen jurídico de los animales y, en concreto, como afectaba a nivel jurisprudencial el tratamiento y destino de los animales como bienes muebles o semovientes en materia de crisis de pareja (separación, disolución matrimonial por divorcio o ruptura de pareja de hecho). Para ello, uno de los principales objetivos del presente estudio ha sido analizar de forma cronológica la jurisprudencia de nuestros Tribunales en materia de crisis de pareja, siempre que el objeto de discusión versaba sobre un animal de compañía para detectar, dentro de un análisis crítico, si el régimen jurídico aplicable a los animales de compañía como bienes muebles o semovientes era seguido por nuestros Tribunales o si, por el contrario, en materia de derecho de familia, optaban por interpretar la norma en ese momento aplicable de conformidad con la realidad social y considerar a los animales de compañía como seres sentientes. Además, se estudia la repercusión jurídica que, en materia de crisis de pareja, ha supuesto el cambio introducido por la Ley 17/2021, de 15 de diciembre, de modificación del Código Civil, la Ley Hipotecaria y la Ley de Enjuiciamiento Civil, sobre el régimen jurídico de los animales por el que dejan de ser considerados meras cosas a ser reconocidos como seres vivos dotados de sensibilidad.