BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] L'article proposa una revisió de les col·leccions de literatura infantil i juvenil que publiquen textos d'autors clàssics. L'anàlisi se circumscriu a deu col·leccions de l'àmbit català; de cadascuna, se'n comenten aspectes diversos com el destinatari, l'edició del text (adaptat o íntegre) i la presència o l'absència d'activitats didàctiques. L'article es completa amb una reflexió sobre el cànon literari de les obres clàssiques i la seva pervivència en les col·leccions de literatura infantil i juvenil.

[es] El artículo propone una revisión de las colecciones de literatura infantil y juvenil que publican textos de autores clásicos. El análisis se circunscribe a diez colecciones del ámbito catalán; de cada una, se comentan aspectos diversos como el destinatario, la edición del texto (adaptado o íntegro) y la presencia o ausencia de actividades didácticas. El artículo se completa con una reflexión sobre el canon literario de las obras clásicas y su pervivencia en las colecciones de literatura infantil y juvenil.
[ca] Aquest article analitza les diverses pràctiques, objectius concrets i projectes socials i polítics que van convergir en la insurrecció d'octubre de 1934 a Catalunya. A més de la iniciativa del govern català, el moviment obrer, els rabassaires i pagesos pobres van tenir un clar protagonisme en els fets, convertint el moviment d'octubre a bona part de Catalunya en una insurrecció social.

[es] Este artículo analiza las diversas prácticas, objetivos concretos y proyectos sociales y políticos que convergieron en la insurrección de octubre de 1934 en Cataluña. Junto a la iniciativa del gobierno catalán, el movimiento obrero, los "rabassaires" y campesinos pobres tuvieron un protagonismo claro en los hechos, convirtiendo el movimiento de octubre en amplias zonas de Cataluña en una insurrección social.
[ca] David Ginard ens ha anat oferint, en els darrers anys, una sèrie de biografies que constitueixen altres petites joies en la seva profusa obra com a investigador. A més de glossar la trajectòria vital de l'historiador Josep Massot o del periodista anticlerical Ateu Martí, el seu atenció s'ha centrat especialment en militants del comunisme espanyol, personatges com Heribert Quiñones, Aurora Picornell o Matilde Landa.

[es] David Ginard nos ha ido ofreciendo, en los últimos años, una serie de biografías que constituyen otras tantas pequeñas joyas en su profusa obra como investigador. Además de glosar la trayectoria vital del historiador Josep Massot o del periodista anticlerical Ateu Martí, su atención se ha centrado especialmente en militantes del comunismo español, personajes como Heriberto Quiñones, Aurora Picornell o Matilde Landa.
[ca] En aquest article es debat el caràcter de l'Estat paraguaià a mitjan segle xix sota la perspectiva de la política administrativa i sociocultural a partir de regulacions estatals, plets judicials i dades demogràfiques. S'analitza l'intent del president Carlos Antonio López de reconstruir el poder de l'Església i convertir-la en un agent important en les seves intencions d'enfortir l'Estat patriarcal. El seu intent de millorar la "moral pública" i el comportament sexual de la població no va tenir, malgrat tot, gaire èxit. Una gran quantitat de fills il·legítims i dones cap de llar no desmenteixen, per altra banda, el caràcter patriarcal de les estructures familiars i de la societat del Paraguai.

[es] En este artículo, debatimos el carácter del Estado paraguayo a mediados del siglo XIX bajo la perspectiva de su política administrativa y sociocultural a partir de regulaciones estatales, pleitos judiciales y datos demográficos. Analizamos la voluntad del presidente Carlos Antonio López de reconstruir el poder de la Iglesia y de hacer de esta un agente importante en su objetivo de fortalecer el Estado patriarcal. Su intento de mejorar la "moral pública" y el comportamiento sexual de la población no tuvo, sin embargo, mucho éxito. No obstante, los altos números de hijos ilegítimos y de mujeres cabeza de familia no desmienten el carácter patriarcal de las estructuras familiares y de la sociedad paraguaya.
[ca] La universalització en l'ús de dispositius mòbils de connexió a Internet i de xarxes socials ha suposat canvis importants en la manera que els adolescents i els joves es relacionen i en els espais en què es fa aquesta interacció. Aquests canvis esmentats originen l'aparició de formes noves d'assetjament a través de l'ús d'ordinadors, tablets i smartphones. Donades les conseqüències negatives que l'assetjament on-line pot tenir per a l'alumnat (increment de dificultats acadèmiques, socials i internalitzades), resulta essencial tenir dades precises sobre la prevalença i característiques en els diferents entorns en què els joves i els adolescents interaccionen. L'objectiu d'aquesta investigació és estudiar la prevalença del cyberbullying en estudiants universitaris a través d'una metodologia innovadora que permeti obtenir informació rellevant d'un gran nombre d'alumnes en poc temps, aprofitant d'aquesta manera les possibilitats i universalització de l´ús dels smartphones.

[es] La universalización en el uso de dispositivos móviles de conexión a Internet y de redes sociales ha supuesto importantes cambios en la forma en que adolescentes y jóvenes se relacionan y en los espacios y contextos en que esa interacción se da. Dichos cambios conllevan la aparición de nuevas formas de acoso a través del uso de ordenadores, tablets y smartphones. Dadas las negativas consecuencias que el acoso on-line puede tener para el alumnado (incremento de dificultades académicas, sociales e internalizadas), resulta esencial tener datos precisos acerca de la prevalencia y características del mismo en los distintos entornos en los que los jóvenes y los adolescentes interaccionan. El objetivo de esta investigación es estudiar la prevalencia del cyberbullying en estudiantes universitarios a través de una metodología innovadora que permita obtener información relevante de un gran número de alumnos en poco tiempo, aprovechando así las posibilidades y universalización del uso de los smartphones.
[ca] Aquest estudi se centra en la industrialització de la Xina abans de la Segona Guerra Mundial i ofereix un nou punt de partida per revisar processos de desenvolupament industrial primerenc. Proporciona les primeres estimacions sobre factors de conversió de la paritat de poder adquisitiu (PPA) entre la Xina i el Regne Unit per a principis de la dècada del 1910. A continuació, presenta càlculs sobre indicadors estadístics, producció comparada i productivitat del treball, amb l'objectiu de donar resposta a preguntes sobre el nivell relatiu que havia assolit la incipient manufactura xinesa al final de l'Imperi Qing (1911) després de mig segle d'intent de convergència amb Occident. A partir d'una comparació entre el nou any de referència per a la dècada del 1910 i els anys de 1930, aquest treball també mostra, per primera vegada, el desenvolupament de l'activitat manufacturera xinesa primerenca durant els anys d'entreguerres. Observem que durant aquest període de creixement es va reduir la distància entre la Xina i les economies industrialitzades; tanmateix, aquesta millora no va ser única per a la Xina de preguerra, especialment si es compara amb el ritme d'industrialització del Japó de l'era Meiji. La nova informació per a l'any 1911 també ajuda a mostrar el patró regional del creixement industrial de la Xina d'abans de la Primera Guerra Mundial. Paraules clau: Xina, principis del segle xx , industrialització, productivitat laboral

[es] Este estudio se centra en la industrialización de China antes de la Segunda Guerra Mundial y ofrece un nuevo punto de partida para revisar procesos de desarrollo industrial temprano. Proporciona las primeras estimaciones sobre factores de conversión de la paridad de poder adquisitivo (PPA) entre China y el Reino Unido para principios de la década de 1910. A continuación, presenta cálculos sobre indicadores estadísticos, producción comparada y productividad del trabajo, con el objetivo de dar respuesta a preguntas sobre el nivel relativo que, después de medio siglo de intento de convergencia con Occidente, había alcanzado la incipiente manufactura china al final del imperio Qing (1911). A partir de una comparación entre el nuevo año de referencia para la década de 1910 y los años de 1930, este trabajo también muestra, por primera vez, el desarrollo de la temprana actividad manufacturera china durante los años de entreguerras. Observamos que durante este período el crecimiento redujo la distancia entre China y las economías industrializadas; sin embargo, esta mejora no fue única para la China de preguerra, especialmente si se compara con el ritmo de industrialización del Japón de la era Meijí. La nueva información para 1911 también ayuda a mostrar el patrón regional del crecimiento industrial de la China de preguerra.
[ca] L'objectiu d'aquest estudi va ser analitzar acústicament les vocals de l'espanyol uruguaià. Hi van participar 27 parlants nadius d'espanyol uruguaià, que van llegir pseudoparaules en oracions portadores. Els resultats indiquen que les vocals es caracteritzen per tenir valors específics dels dos primers formants. A més, presenten valors intrínsecs de duració, intensitat i freqüència fonamental, que permeten diferenciar, en certa mesura, les diferents categories vocàliques. En particular, es comprova que aquests paràmetres acústics de les vocals no són invariants, sinó que es veuen modificats per factors lingüístics com l'entorn consonàntic, l'accent lèxic i el context oracional, així com pel sexe dels parlants. Aquests resultats contribueixen a comprendre millor les característiques del sistema vocàlic de l'espanyol de l'Uruguai.

[es] El objetivo de este estudio fue analizar acústicamente las vocales del español uruguayo. Participaron 27 hablantes nativos de español uruguayo, quienes leyeron pseudopalabras en oraciones portadoras. Los resultados indicaron que las vocales se caracterizan por contar con valores específicos de los dos primeros formantes. Asimismo, tienen valores intrínsecos de duración, intensidad y frecuencia fundamental, que logran marcar cierto grado de distinción entre las diferentes categorías vocálicas. Particularmente, se comprueba que estos parámetros acústicos de las vocales no son invariantes, sino que se ven modificados por factores lingüísticos como el entorno consonántico, el acento léxico y el contexto oracional, así como por el sexo de los hablantes. Estos hallazgos contribuyen a comprender mejor las características del sistema vocálico en el español de Uruguay.
[ca] Fins al moment no comptem amb cap registre de veu que pugui aproximar-nos a la gura de Federico García Lorca. Però, què passaria si aquesta veu pogués aparèixer i reviure al poeta a través de mitjans digitals? El present estudi pretén generar una comparació poètica —a nivell formal i de contingut— entre el poema "Nueva York (O cina y Denuncia)" de García Lorca i aquell recitat i recolzat pel projecte IP Poetry (2008). Amb això, la investigació planteja una discussió per entreveure les implicacions que té per a la poesia i la gura de Lorca el fet que una intel·ligència arti cial pugui emular les seues formes líriques i la seua presència física davant d'un espectador-lector contemporani.

[es] Hasta la fecha no contamos con algún registro de voz que pueda aproximarnos a la figura de Federico García Lorca. Pero, ¿qué pasaría si esa voz pudiese aparecer y revivir al poeta mediante lo digital? El presente estudio pretende generar una comparación poética —a nivel formal y de contenido— entre el poema "Nueva York (Oficina y Denuncia)"de García Lorca y aquél recitado y remediado por el proyecto IP poetry (2008). Con ello, la investigación plantea una discusión que vislumbre las implicaciones que tiene para la poesía y la figura de Lorca el que una inteligencia artificial emule sus formas líricas y su presencia física frente a un espectador-lector contemporáneo.
[ca] El seu article "Angela Carter o la memoria literaria" presenta l'obra narrativa d'aquesta autora per passar a desenvolupar després una lectura del conte The Bloody Chamber en relació amb la contística de Perrault.

[es] Su artículo "Angela Carter o la memoria literaria" presenta la obra narrativa de esta autora para pasar a desarrollar después una lectura del cuento iThe Bloody Chamber/i en relación con la contística de Perrault.
[ca] Aquesta contribució exposa la conceptualització del cop d'Estat que presenten els cinc discursos que Allende va donar durant el matí d'l'11 de setembre de 1973. S'analitzen les conceptualitzacions del Govern, de les Forces Armades i de la relació entre ambdues institucions des de la perspectiva de la Lingüística Cognitiva. Els resultats mostren, en primer lloc, la conceptualització de govern com a legítim i defensor d'uns ideals que transcendeixen el triomf del cop militar; en segon lloc, la conceptualització de les Forces Armades com a una institució que abandona la seva responsabilitat institucional de defensar el govern democràtic a favor dels sectors conservadors; i, en tercer lloc, la conceptualització del cop d'Estat com un procés de desinstitucionalització de les Forces Armades i de la relació entre les institucions.

[es] Esta contribución expone la conceptualización del golpe de Estado que presentan los cinco discursos que Allende dio durante la mañana del 11 de septiembre de 1973. Se analizan las conceptualizaciones del Gobierno, de las Fuerzas Armadas y de la relación entre ambas instituciones desde la perspectiva de la Lingüística Cognitiva. Los resultados muestran, en primer lugar, la conceptualización del gobierno como legítimo y defensor de unos ideales que transcienden el triunfo del golpe militar; en segundo lugar, la conceptualización de las Fuerzas Armadas como una institución que abandona su responsabilidad institucional de defensa del gobierno democrático a favor de los sectores conservadores; y, en tercer lugar, la conceptualización del golpe de Estado como un proceso de desinstitucionalización de las Fuerzas Armadas y de la relación entre las instituciones.
[ca] Aquest text recull uns papers de treball al voltant de la in/visibilitat, amb el propòsit de revisar una categoria que ha creuat la trajectòria d'existència lèsbica, gai, queer, així com la teorització i el pensament a propòsit d'aquestes subjectivitats (i de la seva pròpia subjecció). L'associació de la visibilitat amb l'existència ha constituit un axioma. No obstant, la visibilitat no és sempre necessàriament la millor manera de fer-se visible o, immediatament, la millor estratègia política per a l'afirmació de la nostra existència. En aquests papers de treball parteixo de la formulació d'unes hipòtesis/propostes de reflexió, per continuar dialogant amb el volum Manifiestos gays, lesbianos, queer. Testimonios de una lucha (1969-1994), editat per Rafael M. Mérida, i acabo amb un breu testimoni de l'escriptora catalana Maria Mercè Marçal.

[es] Este texto parte de unos papeles de trabajo acerca de la in/visibilidad, con el propósito de revisar una categoría que ha cruzado la trayectoria de existencia lésbica, gay y queer, así como la teorización y el pensamiento a propósito de estas subjetividades (y de su propia sujeción). La asociación de la visibilidad con existencia ha constituido desde siempre un axioma. Sin embargo, la visibilidad no es necesariamente la mejor forma de hacerse visible o, inmediatamente, la mejor estrategia política para afirmar nuestra existencia. En estos papeles de trabajo parto de la formulación de unas hipótesis/propuestas de reflexión para continuación establecer un diálogo con el volumen Manifiestos gays, lesbianos, queer. Testimonios de una lucha (1969-1994), editado por Rafael M. Mérida, y finalizar con un breve testimonio de la escritora catalana Maria Mercè Marçal.
[ca] El text té com a objectiu reflexionar sobre alguns esdeveniments que, al seu torn, són constitutius de problemàtiques significatives en les relacions xilè-mapuche actuals. En particular, ens remetem a la repressió sistemàtica que s'ha entronitzat al Wallmapu, a l'entramat de Poder i contra-Poder que sorgeixen al voltant de les diferents estratègies adoptades pel moviment maputxe autonomista, encaminant els conceptes i pràctiques d'autonomia, lliuredeterminació i plurinacionalitat. I, vinculat amb tot això, la Convenció Constitucional i, més específicament, els escons reservats per als pobles originaris. Com tota aquarel·la, no pretén ser irisada en profunditat.

[es] El texto tiene como objetivo reflexionar acerca de algunos eventos los que, a su vez, son constitutivos de problemáticas significativas en las relaciones chileno-mapuche actuales. En particular, nos remitimos a la represión sistemática que se ha entronizado en el Wallmapu, al entramado de Poder y contra-Poder que surgen en torno a las distintas estrategias adoptadas por el movimiento mapuche autonomista, engarzando los conceptos y prácticas de autonomía, libredeterminación y plurinacionalidad. Y, vinculado con todo lo anterior, la Convención Constitucional y, más específicamente, los escaños reservados para los pueblos originarios. Como toda acuarela, no pretende ser irisada en profundidad.
[ca] La societat contemporània viu la revolució digital i la necessitat de reflexionar sobre la interacció entre els éssers humans i les tecnologies digitals. L'auge de les tecnologies d'intel·ligència artificial i la algoritmització social ha plantejat interrogants sobre la indispensabilitat de la supervisió i l'anàlisi ètic de la informació i les dades a Internet. Així com la necessitat de verificar la influència de les plataformes digitals en l'exercici de la ciutadania. La bioètica possibilita la recerca sobre els principis que es deuen respectar en una societat democràtica i digital. Destaquem els principis de responsabilitat social i no discriminació amb la intenció que els beneficis de l'ús tecnològic promoguin el benestar i la qualitat de vida dels menys afavorits. El seu objectiu és garantir la supervivència de l'espècie humana i la millora de la protecció de la vida de tots els éssers vius, animals i plantes. La reflexió bioètica sobre l'ús de la intel·ligència artificial podria establir la brúixola moral que orienti l'anàlisi dels conflictes ètics i la defensa que a tots els éssers humans se'ls ha de garantir la igualtat d'oportunitats i les condicions per realitzar plenament el seu projecte de vida.

[es] La sociedad contemporánea vive la revolución digital y la necesidad de reflexionar sobre la interacción entre los seres humanos y las tecnologías digitales. El auge de las tecnologías de inteligencia artificial y la algoritmización social ha planteado interrogantes sobre la indispensabilidad de la supervisión y el análisis ético de la información y los datos en Internet. Así como la necesidad de verificar la influencia de las plataformas digitales en el ejercicio de la ciudadanía. La bioética posibilita la investigación sobre los principios que se deben respetar en una sociedad democrática y digital. Resaltamos los principios de responsabilidad social y no discriminación con la intención de que los beneficios del uso tecnológico promuevan el bienestar y la calidad de vida de los menos favorecidos. Su objetivo es garantizar la supervivencia de la especie humana y la mejora de la protección de la vida de todos los seres vivos, animales y plantas. La reflexión bioética sobre el uso de la inteligencia artificial podría establecer la brújula moral que oriente el análisis de los conflictos éticos y la defensa de que a todos los seres humanos se les debe garantizar la igualdad de oportunidades y las condiciones para realizar plenamente su proyecto de vida.
[ca] María Zambrano va residir a Roma durant la segona part del seu exili, entre el 1953 i el 1964, al costat d'un nodrit grup d'escriptors espanyols republicans que van trobar acollida a Itàlia alhora que promovien a la ciutat eterna organismes internacionals com la FAO. Elena Croce va introduir Zambrano en els cercles literaris italians i juntes van promoure la cultura espanyola des de la tribuna de diferents i editorials. Així, l'assaig de la filòsofa espanyola Pensiero, poesia e una città (Florència, 1964) va ser editat direc-tament en italià. En aquestes pàgines afrontem la particular traducció i intratraducció del pensament de Maria Zambrano a Itàlia des d'aquells anys fins a l'actualitat, amb especial atenció a les modernes edicions d'Elena Laurenzi.

[es] María Zambrano residió en Roma durante la segunda parte de su exilio, entre 1953 y 1964, junto a un nutrido grupo de escritores españoles republicanos que encontraron acogida en Italia al tiempo que promovían en la ciudad eterna organismos internacionales como la FAO. Elena Croce introdujo a Zambrano en los círculos literarios italianos y juntas promovieron la cultura española desde la tribuna de distintas y editoriales. Así, el ensayo de la filósofa Spagna: pensiero, poesia e una città (Florencia, 1964) fue editado directamente en italiano. En estas páginas afrontamos la particular traducción e intratraducción del pensamiento de María Zambrano en Italia desde aquellos años hasta la actualidad, con especial atención a las modernas ediciones de Elena Laurenzi.
[ca] Dins la literatura policíaca de Bolívia, Periférica Blvd. (Periférica Boulevard), d'Adolfo Cárdenas, no és només la novel·la que millor representa el gènere, gràcies a l'ús de la paròdia ―entesa per Linda Hutcheon com a "imitación con diferencia crítica" (1985: 37)―, l'humor, el barroc com a estil, el palimpsest de rols, la reconstruïda parla perifèrica dels seus personatges i una de les versions més suggerents de la ciutat de La Paz; sinó que excedeix el que ens podríem esperar del gènere policíac, tot posicionant-se com una de les millors novel·les bolivianes (sinó la millor) escrites en els darrers trenta anys.

[es] Dentro de la literatura policial en Bolivia, Periférica Blvd. (Periférica Boulevard), de Adolfo Cárdenas, no solo se constituye en la novela que mejor representa al género, a través del uso de la parodia ―entendida por Linda Hutcheon como "imitación con diferencia crítica" (1985: 37)―, el humor, el barroco como estilo, el palimpsesto de roles, la reconstruida habla periférica de sus personajes y una de las versiones más sugerentes de la ciudad de La Paz; sino que excede lo que cabría esperarse del género policial, posicionándose como una de las mejores (si no la mejor) novelas bolivianas escritas en los últimos treinta años.
[ca] I és a Long-Memoried Woman (1983), primer poemari de l'autora guyanesa Grace Nichols, li va valer el Commonwealth Poetry Prize, el reconeixement de la crítica i la va posicionar com una de les noves veus del Carib a la diàspora. En aquest treball s'explora l'estat dislocat en què viu la protagonista d'aquest llibre, esclavitzada i arrencada de la seva Àfrica natal, i com s'evidencia i esmena aquest a través de la relació amb el nou espai que s'habita. Per això, s'analitza com Nichols construeix una mirada paisatgística que s'expressa en una "escriptura topogràfica" on llenguatge i paisatge es fonen.

[es] I is a Long-Memoried Woman (1983), primer poemario de la autora guyanesa Grace Nichols, le valió el Commonwealth Poetry Prize, el reconocimiento de la crítica y la posicionó como una de las nuevas voces del Caribe en la diáspora. En el presente trabajo se explora el estado dislocado en que vive la protagonista de este libro, esclavizada y arrancada de su África natal, y cómo éste se evidencia y subsana a través de la relación con el nuevo espacio que se habita. Para ello, se analiza cómo Nichols construye una mirada paisajística que se expresa en una "escritura topográfica" en la que lenguaje y paisaje se funden.