[ca] Aquesta tesi doctoral explora una hipòtesi inicial sobre l'existència d'un nou fenomen cultural i les seues manifestacions específiques en la literatura hispànica de la darrera dècada, especialment aquella produïda per escriptores. Aquesta hipòtesi proposa la consolidació d'un fenomen cultural mitjançant el qual la figura de la bruixa ha estat reinterpreta i actualitzada pels moviments feministes, donant lloc a un personatge que funciona com a subjecte simbòlic d'aquests moviments. Aquesta bruixa actualitzada, desposada de les característiques negatives que històricament li han estat assignades tant dins com fora de la ficció, reapareix en l'esfera pública i en les produccions culturals com una dona lliure, independent i justiciera en un món patriarcal i masclista. Els resultats d'aquesta investigació es presenten en l'ordre que resumim a continuació. En primer lloc, oferim una proposta genealògica d'aquest fenomen, que anomenem Relectura Feminista de la Caça de Bruixes (RFCB), on datem les primeres aparicions d'aquest discurs, la seva evolució al llarg de les dècades i les formes que adopta en el present. També justifiquem l'elecció del corpus tant literari com audiovisual, defensant la seua coherència global. En aquesta introducció, ens dediquem especialment a exposar en què consisteix el fenomen conegut com RFCB, per què creiem que ha de ser delimitat i estudiat en conjunt, quins són els seus elements constituents i quin impacte està tenint en el camp cultural en els últims anys. També, en aquest primer bloc introductori, exposarem i justifiquem l'estructura que tindrà la tesi i l'ordre i disposició dels capítols que segueixen. En els quatre capítols que conformen la part central de la tesi, hem agrupat, seguint criteris temàtics, els temes i motius més comuns dins dels usos feministes del personatge de la bruixa. En la primera secció temàtica, dividida en dos capítols, ens centrem en la idea del aquelarre com a espai i temps excepcionals, representats com a repositori de tot tipus de pràctiques hedonistes sancionades negativament tant per l'Església com per l'Estat emergent. Aquest tema també ens és útil per analitzar la figura del dimoni com a autoritat masculina per a la bruixa, i quines solucions adopten aquestes narratives feministes per actualitzar i replantejar aquesta relació tradicional de servilisme de l'una cap a l'altre. El capítol III està dedicat a l'anàlisi de la bruixa en la vessant de les pràctiques mèdiques. Per això, dividim el tema en tres seccions que queden coherentment relacionades: la sanadora, la partera i l'avortadora. Aquests tres perfils de la bruixa, diferenciats però sovint entrellaçats, apareixen amb àmplia recurrència en les ficcions contemporànies del nostre corpus. Segons exposarem en la nostra argumentació, això pot deure's al fet que qüestions com la maternitat o l'avortament són temes d'ampli interès en el si dels debats i les reivindicacions feministes del present, que queden representats en les ficcions. El capítol IV, que tanca el bloc central, està dedicat a un tema de gran rellevància per als moviments feministes: la violència contra les dones en general i el feminicidi en particular. Així doncs, aquest capítol es dedica a explorar com la figura de la bruixa adopta diversos perfils en narratives que es dediquen a denunciar la violència contra les dones. Si bé històricament la bruixa apareix com a víctima de persecució i assassinat, descobrirem com, en les narratives contemporànies en què reapareix aquesta figura, sovint adopta un rol de "justiciera feminista" que ajuda altres víctimes. Abans de les conclusions que tanquen la tesi, incloem un epíleg en què presentem algunes línies de força que creiem que afavoriran futures investigacions. En ell ens ocupem de les representacions de la "bruixa feminista" en les ficcions audiovisuals més recents, concretament aquelles que són un remake o un reboot d'altres pel·lícules o sèries de televisió anteriors, i que han reaparegut en els últims anys incorporant canvis en els seus discursos ideològics. Finalment, les conclusions recullen els resultats més significatius de cadascun dels capítols, establint un diàleg amb les hipòtesis inicials i reforçant així la coherència global de la recerca.

[en] This doctoral thesis explores an initial hypothesis regarding the existence of a new cultural phenomenon and its specific manifestations in Hispanic literature from the past decade, particularly works produced by female authors. The hypothesis posits the consolidation of a cultural phenomenon in which the figure of the witch has been reinterpreted and updated by feminist movements, giving rise to a character that serves as a symbolic figure for these movements. This updated witch, stripped of the negative traits historically assigned to her both within and outside of fiction, reappears in the public sphere and in cultural productions as a free, independent, and justice-seeking woman within a patriarchal and misogynistic world. The results of this research are presented in the structure summarized below. Firstly, we offer a genealogical framework for this phenomenon, which we term the Feminist Re-reading of the Witch Hunts (FRWH), in which we trace the initial appearances of this discourse, its evolution over the decades, and the forms it assumes in the present day. We also justify the selection of both the literary and audiovisual corpus, defending their overall coherence. In this introduction, we focus specifically on explaining what the phenomenon known as FRWH entails, why we believe it should be defined and studied as a whole, its constituent elements, and its impact on the cultural field in recent years. In this initial section, we also present and justify the structure of the thesis, outlining the order and organization of the subsequent chapters. In the four chapters that constitute the central part of the thesis, we have grouped the most common topics and motifs within feminist portrayals of the witch character according to thematic criteria. In the first thematic section, divided into two chapters, we examine the idea of the coven as an exceptional space and time, depicted as a repository for various hedonistic practices negatively sanctioned by both the Church and the emerging State. This theme is also useful for analyzing the figure of the devil as a male authority figure over the witch, and for understanding how these feminist narratives update and reinterpret this traditional relationship of subservience. Chapter III is dedicated to the analysis of the witch within the realm of medical practices. To this end, we divide the topic into three sections that are coherently related: the healer, the midwife, and the abortionist. These three witch profiles, distinct yet often interwoven, frequently appear in the contemporary fictions within our corpus. As we argue, this may be due to the fact that issues such as motherhood and abortion are central to contemporary feminist debates and demands, which are reflected in these fictions. Chapter IV, which concludes the central section, is devoted to a highly relevant issue for feminist movements: violence against women in general, and femicide in particular. This chapter explores how the figure of the witch adopts various roles in narratives that address violence against women. While historically the witch has been portrayed as a victim of persecution and execution, we will demonstrate how, in contemporary narratives featuring this figure, she often assumes the role of a "feminist avenger" who helps other victims. Before the conclusions that close the thesis, we include an epilogue presenting several key themes that we believe will contribute to future research. In this section, we examine the representations of the "feminist witch" in recent audiovisual fictions, specifically those that are remakes or reboots of earlier films or television series, which have emerged in recent years incorporating changes in their ideological discourses. Finally, the conclusions summarize the most significant findings from each chapter, establishing a dialogue with the initial hypotheses and reinforcing the overall coherence of the research.