[ca] L'actual increment de meduses a les costes mediterrànies, percebut com un factor negatiu en la qualitat de les platges, suposa un factor reductor de la demanda turística en les ubicacions costeres, sobretot en aquelles més afectades per aquestes proliferacions. Degut a que l'època de major presència de fitoplàncton disponible (principal font d'aliment de les meduses) relacionada amb l'alta incidència lumínica, coincideix amb la temporada alta de turisme d'estiu; les notificacions de les incidències per picada de medusa en aquesta època són freqüents. N'és un exemple, el cas de Dènia (Alacant, Espanya) on, des de 2008, s'ha detectat un considerable augment d'incidències sanitàries a causa de picades de medusa, paral·lela a l'aparició de la espècie invasora de cubomedusa Carybdea marsupialis (Bordehore et al, 2011). En aquest estudi s'ha realitzat una valoració econòmica de la platja com a bé ambiental recreatiu, mitjançant enquestes semi-estructurades elaborades per Paulo Nunes (CIESM), aplicades a una mostra inicial de 300 individus, i avaluat quin seria l'impacte social i econòmic en la valoració ambiental de Dènia, si les proliferacions de medusa no s'estabilitzessin. S'ha estimat el valor econòmic de l'impacte social causado per les bioinvasions marines en las platges recreacionistes segons Nunes and Van den Bergh (2004) i Nunes and Markandya (2008); mètode que també va ser aplicat a Israel (B. Galil, J. Gowdy and P. Nunes 2012) i a Catalunya (2013, Paulo Nunes, M. Loureiro, L. Piñol, S. Sastre, L. Voltaire). En ambdós casos, els resultats d'impacte econòmic són considerables però menors dels esperats, com és també el cas dels resultats obtinguts a Dènia.

[es] El actual incremento de medusas en las costas mediterráneas, percibido como un factor negativo en la calidad de las playas, supone un factor reductor de la demanda turística en las ubicaciones costeras, sobre todo en aquellas más afectadas por éstas proliferaciones. Debido a que la época de mayor presencia de fitoplacton disponible (principal fuente de alimento de las medusas), relacionada a la alta incidencia lumínica, coincide con la temporada alta de turismo en el verano; las notificaciones de incidencias por picaduras de medusa en esta época son frecuentes. Ejemplo de ello, es el caso de Denia (Alicante, España) donde, desde 2008, se ha detectado un considerable aumento de incidencias sanitarias a causa de picaduras de medusa, paralela a la aparición de la especie invasora de cubomedusa Carybdea marsupialis (Bordehore et al, 2011). En este estudio se ha realizado una valoración económica de la playa como un bien ambiental recreativo, mediante encuestas semi-estructuradas elaboradas por Paulo Nunes (CIESM), aplicadas a una muestra inicial de 300 individuos; y evaluado cual sería el impacto social y económico en la valoración ambiental de Denia, si las proliferaciones de medusa no se estabilizaran. Se ha estimado el valor económico del impacto sicial causado por las bioinvasiones marinas en las playas recreacionistas según Nunes and Van den Bergh (2004) y Nunes and Markandya (2008); el método que también ha sido aplicado en el mismo estudio aplicado en Israel (B. Galil, J. Gowdy and P. Nunes 2012) y en Cataluña (2013, Paulo Nunes, M. Loureiro, L. Piñol, S. Sastre, L. Voltaire). En ambos casos los resultados en el impacto económico son considerables pero menores a los esperados, al igual que en los resultados obtenidos en Denia (Alicante).