BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] L'estudi dels plans curriculars de la formació inicial per exercir la docència en Educació Secundària, entesos com a artefactes historicoculturals mediadors a la pràctica docent, permet comprendre quins professionals s'hi pretenen formar. En aquest treball s'hi analitza com s'aborden els continguts i les competències sobre orientació i acció tutorial a les guies elaborades pels diferents màsters oficials de formació del professorat d'Educació Secundària que imparteixen 43 universitats espanyoles. S'ha realitzat una anàlisi documental de plans i guies docents o programes (segons correspongui), classificant-ne els continguts en funció de si el d'orientació y acció tutorial es planteja com una matèria específica, si està integrat en altres matèries i si forma part d'un mòdul genèric o de lliure disposició. Els resultats de les anàlisis descriptives de les 65 guies seleccionades posen de manifest que no hi ha unanimitat respecte a l'abordatge de l'orientació i l'acció tutorial en aquests màsters. No obstant això, sí que es focalitzen dos grups de models (model de currículum amb representació integrada i model de currículum amb assignatura específica) concretats en diversos dissenys, encara que l'anàlisi feta evidencia que en pocs casos l'orientació i l'acció tutorial hi és abordada en profunditat.

[en] This study of curriculum plans for basic teacher training for secondary education, understood as historical-cultural artefacts that mediate teaching practice, allows us to understand what professional educators aim to teach. This paper analyses how content and skills around guidance and tutoring are handled in the guides produced by the different official Master's degree courses in teacher training for secondary education offered by 43 universities from all over the country. A documentary analysis of plans and teaching guides or programmes (as appropriate) was carried out, classifying the contents according to whether the content for guidance and tutoring is approached as a specific subject, whether it is integrated into other subjects, and whether it forms part of a generic module or a freechoice module. The results of the descriptive analyses of the 65 guides selected show that there is no single approach in how guidance and tutoring are handled in these Master's programmes. However, two groups of models are identified (a curriculum model with integrated representation and a curriculum model as specific subject), which appear in different formats, although our analysis shows that guidance and tutoring is handled in depth in only a few cases.
[ca] Les pràctiques professionals en la disciplina del Treball Social a Espanya es remunten a la dècada del 1960. L'any 2010, l'ensenyament es va convertir en un títol de grau universitari. Aquest article respon a tres objectius fonamentals: conèixer les habilitats que aporten els ensenyaments pràctics i professionals als estudiants de Treball Social i Sociologia; investigar la contribució de les pràctiques formatives a la pràctica professional crítica en les dues disciplines i en la resolució de problemes del treball social; identificar quins són els punts forts i febles de les pràctiques professionals en el treball social, les causes i les conseqüències. S'utilitza una metodologia qualitativa amb anàlisi de fonts secundàries i entrevistes semiestructurades als actors involucrats en les pràctiques formatives de cada grau. Els resultats mostren que el Pla Bolonya, d'una banda, ha enfortit àrees de coneixement com el reball social, enfront d'altres amb més tradició acadèmica com la sociologia, ampliant les seues pràctiques formatives, aportant perspectives crítiques més grans i permetent una millor integració entre teoria i pràctica; en contrapartida, també es mostren debilitats, és a dir: la insuficient oferta de centres formatius, la desconnexió entre els grups de supervisió i, en conseqüència, la diferenciació en la formació de l'alumnat.

[en] Professional practice in Social Work is not new. In southern Spain, for example, such practice dates back to the 1960s. In 2010, studies in this discipline were incorporated into the university education system. This article has three main objectives: (1) to determine which skills students of social work and sociology acquire when taking part in practical and professional courses; (2) to investigate how formative practice contributes to critical professional practice in both these disciplines and how it impacts problem solving in social work; and (3) to identify the strengths and weaknesses of professional practice in social work and analyse their causes and consequences. To achieve these objectives we used a qualitative methodology in which we analysed secondary sources and conducted semi-structured interviews with participants involved in formative practices on each degree. Our results show that the Bologna Plan has strengthened knowledge areas such as social work more than others with greater academic traditions (such as Sociology) by expanding their training practices, providing greater critical perspectives, and promoting better integration between theory and practice. Weaknesses are also observed, however. These include an insufficient number of teaching centres and a disconnection between supervision groups that has led to differences in the training students receive.
[ca] La prohibició de les obres de Maquiavel a Espanya va a ser posterior a la seva inclusió a l'Índex romà de 1559, però va a acabar sent tan absoluta com a la resta del món catòlic. No obstant això, malgrat la censura, els textos del secretari florentí es troben a les biblioteques espanyoles dels segles XVI i XVII, cosa que demostraria les falladles en els sistemes de control dut a terme per la Inquisició, així com la gran influència del pensament daquest autor.

[en] The prohibition of the Machiavelli's works in Spain was after their inclusion in the Roman Index of 1559 but ended up being as abso-lute as in the rest of the Catholic world. However, despite the censorship, the texts of the Florentine secretary are found in the Spanish libraries of the 16th and 17th centuries, which would de-monstrate the failures in the control systems carried out by the Inquisition, as well as the great influence of the thoughts of this author.
[ca] Una de les innovacions més importants en ensenyament d'idiomes avui és la incorporació de la noció de "pluriculturalitat". L'objectiu d'aquest article és di- fondre aquest concepte i la seva possible posada en pràctica a l'aula a través de l'ús del Portfolio Europeu de les Llengües (PEL). Per aquest motiu, es mos- tren i s'analitzen diverses activitats del PEL relacionades amb la pluriculturali- tat i el plurilingüisme.

[en] One of the most important innovations in language teaching today is the in- corporation of the notion of "multiculturalism". The goal of this article is to broadcast this concept and its possible put to practice in the classroom through the use of the European Language Portfolio (PEL). We show and analy- se several activities of the PEL, related to multiculturalism and multilingualism.
[ca] L'Arxiu Hipertextual com a Resistència a la Censura en l'Art Contemporani L'artista compromès amb la societat es fa ressò de les diferents formes de censura i adopta una postura crítica entorn de l'arxiu, convertit en un dels formats dominants en les més diverses produccions contemporànies. Recopila fragments de memòria i els articula mitjançant estratègies de muntatge susceptibles de múltiples combinacions que escapen de la linealitat i la jerarquia historiogràfica. L'objectiu d'aquest article és demostrar la idoneïtat del mitjà digital per a registrar, difondre i preservar en el temps els arxius de memòria cultural. Per a això, realitzem una recerca teòrica sobre el paper subversiu de l'artista en l'escriptura de la història utilitzant com a eina l'arxiu i com a format l'hipertext digital en Internet. Analitzem tres projectes arxivístics sobre la censura concebuts a manera d'hipertext en pàgines web pels artistes Antoni Muntadas, Pedro G. Romero i Rogelio López Cuenca. Concloem que la seva estructura en xarxa i la seva difusió a través d'Internet permet reflectir les interrelacions que s'estableixen entre els diferents nodes d'informació en un espai tridimensional en el qual tenen cabuda totes les memòries obviades en el tractament lineal de la història.

[en] The Digital Hypertextual Archive as a Resistance to Censure in Contemporary Art The contemporary artist committed to society echoes the different forms of censorship and adopts a critical stance on the archive, which has become one of the dominant formats in the most diverse contemporary productions. He collects fragments of memory and articulates them using montage strategies susceptible to multiple combinations that escape the historiographic hierarchy. The aim of this paper is to demonstrate the suitability of the digital medium for recording, disseminating and preserving cultural memory archives over time. To do this, we carried out a theoretical investigation on the subversive role of the artist in the writing of history using the archive as a tool and digital hypertext on the Internet as a format. We analyze three archival projects about censorship conceived as hypertext on web pages by artists Antoni Muntadas, Pedro G. Romero and Rogelio López Cuenca. We conclude that its network structure and its diffusion through the Internet allow to reflect the interrelationships that are established between the different information nodes in a three-dimensional space in which all the forgotten memories in the linear treatment of history have a place.
[ca] Entendre com funciona el cervell dels estudiants a través de la neurociència repercuteix en camps com l'aprenentatge, la memòria, l'emoció o la resolució de problemes en l'àmbit educatiu i se'l denomina neuroeducació. L'objectiu d'aquesta investigació ha estat analitzar l'evolució científica de termes i paraules clau sobre neuroeducació des de l'any 2000 fins al 2022 en tres períodes de temps; a més, conèixer la producció científica de manuscrits, els documents i els autors més rellevants. El mètode d'estudi emprat va ser de caràcter bibliomètric amb una anàlisi del desenvolupament a la literatura científica i la base de dades utilitzada ha estat Web of Science (WoS). Es van fer servir els programes WoS i SciMAT per extreure i analitzar les dades mitjançant un total de 1638 manuscrits. Els resultats de l'estudi mostren com en els períodes estudiats sobre neurociència en educació els termes més rellevants a les investigacions han patit canvis amb el pas del temps, però amb una relació de temes emergents com "col·legi", "habilitat", "coneixement" o "motivació". Finalment, es va dur a terme una discussió dels resultats, que poden servir de punt d'inflexió per a futures línies de recerca al camp educatiu sobre neuroeducació.

[en] Understanding how students' brains work through neuroscience has an impact on fields such as learning, memory, emotion or problem solving in the field of education and is known as neuroeducation. The aim of this research has been to analyse the scientific evolution of terms and keywords on neuroeducation from 2000 to 2022 in three periods of time, as well as to know the scientific production of manuscripts, the most relevant documents and authors. The study method used was bibliometric with an analysis of the development of the scientific literature and the database used was Web of Science (WoS). The WoS and SciMAT programmes were used to extract and analyse data from a total of 1638 manuscripts. The results of the study show how in the periods studied on neuroscience in education the most relevant terms in research have undergone changes over time, but with a relation of emerging themes such as "school", "ability", "knowledge" or "motivation". Finally, a discussion of the results was carried out, which can serve as a turning point for future lines of research in the field of neuroeducation in education.
[ca] L'anunci realitzat pel Ministeri de Transició Ecològica i Repte Demogràfic que Espanya anava a prohibir la caça de el llop en tot el seu territori ha estat el detonant per reobrir el debat sobre el llop i el seu estat de conservació i gestió. A Europa, l'inesperat èxit de les polítiques de conservació de el llop ha fet que sigui considerat com una plaga o una espècie perjudicial per a l'agricultura i la ramaderia. Aquesta percepció dels depredadors és present i inspira les reserves i excepcions a les regles de l'Conveni de Berna relatiu a la conservació de la vida silvestre i de el medi natural a Europa ia la Directiva Hàbitats de la Unió Europea que preveuen diferents estats de protecció i règims de gestió. Les excepcions a les seves regles permeten que alguns Estats prohibeixin la caça de el llop i que altres la permetin amb l'objectiu d'evitar una escalada dels conflictes amb l'home. Tot i que el 'estat de dret de la biodiversitat' que componen aquests instruments internacionals juntament amb les normes nacionals, garanteix a el llop una protecció legal, en la pràctica s'ha posat de manifest un greu dèficit de compliment que és una de les majors amenaces per al llop. L'estudi de l'aplicació d'aquestes excepcions a Espanya i de la jurisprudència dels tribunals espanyols i de el Tribunal de Justícia de la Unió Europea, apunten que la legalització de la caça no pot servir per esmenar aquest dèficit de compliment quan hi ha alternatives. Entre aquestes es troben la persecució penal o administrativa de la violació de les normes de protecció.

[en] The announcement that Spain will ban wolf hunting throughtout its territory has been the trigger to reopen the debate on the wolf and its conservation and management status. In Europe, the unexpected success of wolf conservation policies has led to the wolf being considered a pest and a species detrimental to agriculture and livestock farming. This perception of large carnivores is present in and inspires the reservations and exceptions to the rules of the Bern Convention on the Conservation of European Wildlife and those of the Habitats Directive of the European Union, which provide for different protection statuses and management regimes. Exceptions to these rules allow some states to prohibit wolf hunting and others to allow it in order to avoid escalating conflicts with humans. Although this "biodiversity rule of law" guarantees legal protection of the wolf, in practice it has been revealed that legal fragmentation and a serious lack of enforcement threaten the wolf. A study of the application of these exceptions in Spain and the case law of the Spanish courts and the Court of Justice of the European Union suggests that the legalisation of hunting cannot serve to remedy this compliance deficit when there are alternatives. These may include criminal or administrative prosecution of their violation.
[ca] La condició arquitectònica i les seues connotacions en altres àmbits de la cultura, com el de la filosofia analítica, suposa repte divisible a través de la figura de l'intel·lectual de la Viena del segle XIX, Ludwig Wittgenstein. La seua dedicació obsessiva, tarannà manifest en qualsevol labor que ocupara el seu temps, derivaria, entre altres activitats, en una clara incursió en la professió d'arquitecte. La seua empremta queda exposada en un breu itinerari de la seua obra la qual queda perpetuada a través de la icònica casa Stonborough, construïda per a la seua germana a Viena. En ella culminarà una obra en la qual es testimonia el domini de la proporció espacial interior, la racionalitat i control sobre el detall arquitectònic portat a les seues últimes conseqüències. A partir de l'anàlisi de la seua obra mestra el Tractatus Logico-Philosophicus (1921), que al costat de Ser i Temps de Martin Heidegger (1927) constitueixen els dos referents del pensament occidental del passat segle, s'indaga sobre l'exercici que desenvolupa el filòsof, en el context de l'arquitectura, sobre la representació exacta del món mitjançant l'aplicació d'un mètode de lògica deductiva, amb proposicions degudament ordenades amb les quals estructurar el que per a ell constitueix l'esdeveniment essencial del, en aquest cas, "fet" arquitectònic.

[en] The architectural condition and its connotations in other areas of culture, such as analytical philosophy, is a challenge that can be observed through the figure of the intellectual from 19th century Vienna, Ludwig Wittgenstein. His obsessive dedication, a manifest disposition in any work that occupies his time, would lead to a clear foray into the profession of architect, among other activities. His imprint was exposed in his work and perpetuated through the iconic Stonborough house, built for his sister in Vienna. In it, he will culminate a work that testifies to the mastery of interior spatial proportion, rationality and control over architectural detail to its last consequences. His masterpiece "Tractatus Logico-Philosophicus" (1921), together with "Being and Time" by Martin Heidegger (1927), constitute the two referents of Western thought of the last century. In it, he investigates the exercise carried out by the philosopher, in the context of architecture. He addresses the exact representation of the world through the application of a deductive logic method, with properly ordered propositions with which to structure what for him constitutes the essential event of the architectural "fact.
[ca] La complexitat de les tasques de direcció escolar exigeix una formació específica. Els estudis sobre lideratge coincideixen a demanar que aquesta es basi en la reflexió sobre la pràctica afavorida pel coaching. El present article mostra l'anàlisi dels comportaments i de les estratègies d'intervenció dels coaches i la seva relació amb els processos de reflexió-aprenentatge desenvolupats en els grups de discussió per a la formació de directors en el marc d'un programa específic. Els resultats assenyalen que l'exercici del paper de coach necessita una rigorosa formació, tant en relació amb l'exercici del lideratge com també en competències i habilitats socials mitjançant les quals es pugui construir una relació de confiança. Un funcionament grupal que afavoreixi la reflexió sobre el propi lideratge requereix oferir síntesis i ampliacions que ajudin a establir relacions entre els fets, evitar valoracions, consells i, en canvi, assumir una escolta activa, la capacitat per gestionar el temps i la de formular preguntes i comentaris desafiants, però no desqualificadors, que resultin claus per a la millora i la qualitat del procés formatiu. Ateses les múltiples exigències perquè la tasca del coach sigui efectiva, s'observa la necessitat de realitzar una apropiada i rigorosa formació en coneixement expert a través de competències i habilitats socials que afavoreixi una relació de confiança amb els participants.

[en] The complexity of school management tasks requires specific training. Studies on leadership agree that such training should be based on reflective practice favored by coaching. This article presents the analysis of the behaviors and intervention strategies of coaches and their relation with reflective learning processes undertaken in discussion groups for the training of principals within the framework of a specific program. The results indicate that coaching requires rigorous training in relation to both leadership and social skills and abilities through which a relationship of trust can be built. Group synergies that encourage reflection on one's own leadership require syntheses and extensions to establish relationships between the facts and avoid valuations and advice, while promoting active listening, the capacity to manage time and formulate questions, and challenge but not disqualify comments that are key to the improvement and quality of the training process. Given the multiple demands for coaches' work to be effective, we observe the need for appropriate and rigorous training in expert knowledge through social skills and abilities that promote a relationship of trust with the participants.
[ca] S'hi presenta una investigació que té com a objectiu determinar l'impacte de l'ús de la realitat virtual immersiva (RVI) —associada amb activitats de manipulació i experiència basades en l'enfocament STEM— en les actituds científico-matemàtiques d'estudiants de primer i segon d'ESO d'un centre ubicat en un context d'exclusió social severa. Per mitjà d'un procediment metodològic mixt quantitativo-qualitatiu, s'han aplicat diferents instruments a una mostra de 17 estudiants i 1 docent. Els resultats indiquen l'existència de variacions significatives, juntament amb una mida de l'efecte (TE) mitjà, en les actituds cap a l'aprenentatge de les ciències (p = 0,000; TE = 0,535), però no gens en l'àmbit de les matemàtiques (p = 0,887; TE = 0,070). Així mateix, hi ha millores significatives en l'autopercepció de l'aprenentatge dels continguts STEM abordats en la proposta (p = 0,000; TE = 0,944), valoració positiva del projecte, tant per part dels estudiants (9,9 sobre 10) com del professor de les assignatures de ciències i matemàtiques del centre (entrevista semi). S'hi conclou que la inclusió d'aquest tipus de tecnologies impacta positivament en les actituds científico-matemàtiques de l'estudiantat participant.

[en] Research is presented that aims to determine the impact of the use of Immersive Virtual Reality (IVR), associated with manipulative/experiential activities based on the STEM approach, on the scientific-mathematical attitudes of 1st and 2nd year E.S.O. students, in a center located in a context of severe social exclusion. Through a mixed quantitativequalitative methodological procedure, different instruments have been applied to a simple of 17 students and 1 teacher. The results indicate the existence of significant variations, together with an average effect size (ES), in attitudes towards learning science (p= ,000; ES= ,535), but not in the field of mathematics (p= ,887; ES= ,070). Likewise, there are significant improvements in the self-perception of learning the STEM contents addressed in the proposal (p= ,000; ES= ,944), a positive evaluation of the project by both students (9.9 out of 10) and by the teacher of the center's Science and Mathematics subjects (semistructured interview). It is concluded that the inclusion of this type of technologies positively impacts the scientific-mathematical attitudes of participating students.