[ca] INTRODUCCIÓ: Les condicions extremes de l'alimentació i el pes (EWC, per les seves sigles en anglès) representen un constructe que emergeix com un model dimensional i teòric que identifica a individus que mostren comportaments alimentaris aberrants i fluctuacions abruptes de pes. Segons aquest espectre d'EWC, un extrem pot estar representat per individus amb anorèxia nerviosa (AN), caracteritzada per una restricció excessiva de la ingesta d'aliments i un índex de massa corporal (IMC) extremadament baix, mentre que l'altre extrem està representat per individus amb obesitat (OB), caracteritzada per un IMC superior a 30. A més de AN i OB, alguns trastorns de la conducta alimentaria (TCA) també formen part d'aquest continu donat el gran risc de caure en un dels extrems, com ara la bulímia nerviosa (BN) i el trastorn per afartament (TA). Els estudis han descrit alteracions similars a nivell psicològic i neurobiològic vinculades als seus patrons anormals de comportament alimentari, delineant vies de vulnerabilitat relacionades amb una base neurobiològica. Tot i que molts estudis en aquest camp han estat principalment transversals, han revelat interaccions biopsicosocials complicades que requereixen un examen de possibles factors subjacents en el desenvolupament i la persistència dels EWC. Una comprensió integral permet la integració de mesures preventives i estratègies de tractament, al mateix temps que reconeix la significativa superposició entre els trastorns alimentaris i l'obesitat, una connexió sovint passada per alt en les discussions de salut pública. HIPÒTESI I OBJECTIUS: Basant-se en la literatura prèvia, aquesta tesi va postular que les persones que pateixen trastorns extrems de pes mostrarien una activitat cerebral disfuncional en regions associades al processament emocional de recompenses i al control cognitiu en comparació amb controls sans (HC). Del mateix mode, s'espera que les alteracions neuroendocrines en els EWC exerceixin una influència en la simptomatologia clínica. Així mateix, es va plantejar la hipòtesi que les alteracions en les funcions executives observades entre les persones amb EWC podrien perjudicar el curs de cada condició clínica. En línia amb aquestes hipòtesis, els objectius principals d'aquest estudi van ser investigar la funció cerebral avaluada mitjançant paradigmes basats en tasques i sense tasques en persones amb EWC en comparació amb HC. A més, vam buscar avaluar l'impacte de la interacció entre els factors neuroendocrins i la funció cerebral en les característiques clíniques i antropomètriques dels EWC. De la mateixa manera, l'últim objectiu va ser identificar les possibles influències de les funcions executives en els resultats clínics de les persones amb EWC.

[en] INTRODUCTION: Extreme eating and weight conditions (EWC) represent a construct that emerges as a dimensional and theoretical model that identifies individuals who show inappropriate eating behavior and abrupt weight fluctuations. According to this spectrum of EWC, one extreme can be represented by individuals with anorexia nervosa (AN) characterized by an excessive restriction of food intake and an extreme body mass index (BMI) whereas the other end of this continuum is represented by individuals with obesity (OB) characterized by a BMI over 30. In addition to AN and OB, some eating disorders (ED) are also part of this continuum given the high risk of falling into one of the extremes, such as bulimia nervosa (BN) and binge eating disorder (BED). Studies have described similar alterations at psychological, and neurobiological levels linked to their abnormal patterns of eating behaviors delineating vulnerability pathways related to neurobiological basis. While many studies in this field have primarily been cross- sectional, they have unveiled intricate biopsychosocial interactions warranting an examination of potential underlying factors in the development and persistence of EWC. An integrated and comprehensive view of these conditions, in which an overlap between ED and OB is understood, will enable the diagnostic conceptualization of preventive measures and new treatment strategies. HYPOTHESES AND OBJECTIVES: Based on previous literature, this thesis proposes that individuals suffering from extreme weight disorders would exhibit dysfunctional brain activity in regions associated with emotional reward processing and cognitive control in comparison to healthy controls (HC). Similarly, it is expected that neuroendocrine alterations in EWC will exert an influence on clinical symptomatology. Furthermore, it is hypothesized that executive function impairments observed among individuals with EWC will negatively impact their clinical course. In line with these hypotheses, the main objectives of these studies were to investigate brain function in individuals with EWC, assessed through task-specific paradigm-based assessments, when compared to HC. Additionally, we aimed to assess the impact of the interaction between neuroendocrine factors and brain function on the clinical and anthropometric characteristics of individuals with EWC. Finally, the final objective was to identify the potential influences of executive functions on the clinical outcomes of individuals with EWC.