[ca] Al desembre del 2019 es van reportar els primers casos de la COVID-19, un síndrome respiratori agut que evolucionava en un nombre important de casos cap a una insuficiència respiratòria greu, fracàs multiorgànic i fins i tot mort. En els primers estudis realitzats es descriu un quadre proinflamatori sever que comporta complicacions a nivell cardiovascular. En el moment en què el nostre primer estudi va ser dissenyat, les dades relacionades amb l'affectació multisistèmica i els predictors de mala evolució de la infecció eren escasses. La presència d'un QTc prolongat semblava poder empitjorar el pronòstic, però la majoria d'aquesta informació provenia d'estudis que analitzaven el tractament amb hidroxicloroquina i azitromicina. D'altra banda, la prolongació de l'interval QTc de causa no farmacològica s'havia relacionat prèviament amb estats proinflamatoris. El nostre treball va estudiar la prevalença d'un interval QTc basal prolongat en pacients infectats pel SARS-CoV-2, la seva evolució a mitjà termini i la seva implicació pronòstica. Es va observar que hi havia una prevalença d'un interval QTc basal prolongat a l'ingrés en gairebé un 10% dels pacients, el que es va associar de forma independent amb una major mortalitat durant el mateix. El seguiment clínic dels supervivents durant un any i l'electrocardiogràfic als 8 mesos van mostrar que la majoria dels pacients normalitzaven l'interval QTc durant el seguiment. No es va observar una relació significativa entre un QTc prolongat, ni basal ni durant el seguiment, amb una major mortalitat, reingrés hospitalari o nova arrítmia. Això indicaria que la prolongació de l'interval QTc en la infecció aguda per SARS-CoV-2 és freqüent i es relaciona, en fase aguda, amb una major mortalitat, resolent-se de forma espontània en la majoria dels pacients durant el seguiment i no condicionant un pitjor pronòstic a mitjà termini.

[en] In December 2019, the first cases of COVID-19 were reported, an acute respiratory syndrome that progressed to severe respiratory failure, multiorgan failure, and even death in a significant number of cases. The initial studies described a severe proinflammatory condition associated with cardiovascular complications. At the time our first study was designed, there was limited data regarding multisystem involvement and predictors of poor infection outcomes. The presence of a prolonged QTc interval appeared to worsen the prognosis, but most of this information was derived from studies analyzing the treatment with hydroxychloroquine and azithromycin. Additionally, the prolongation of the QTc interval due to non-pharmacological causes had previously been associated with proinflammatory states. Our study examined the prevalence of prolonged baseline QTc interval in patients infected with SARS-CoV-2, its medium-term evolution, and its prognostic implications. It was observed that nearly 10% of patients had a prolonged baseline QTc interval upon admission, which was independently associated with higher mortality during the same period. Clinical follow-up of survivors for one year, along with electrocardiographic monitoring at 8 months, revealed that the majority of patients normalized their QTc interval over the course of follow-up. No significant relationship was observed between prolonged QTc interval, either at baseline or during follow-up, and increased mortality, hospital readmission, or new arrhythmia. These findings suggest that the prolongation of the QTc interval in acute SARS-CoV-2 infection is frequent and acutely associated with higher mortality, but it resolves spontaneously in the majority of patients during follow-up and does not contribute to a worse medium-term prognosis.