[ca] La morfologia de la carrasca (Quercus rotundifolia Lam.) varia àmpliament entre poblacions i individus, les carrasques poden ser des de arbres fins matolls de diferents mides, nombre de tiges i densitats foliars. Aquests canvis estan relacionats tant amb pertorbacions climàtiques i maneig humà, com amb malalties patides al llarg del temps. A la Península Ibèrica, una de les preocupacions principals des dels anys 80 es la "seca" dels Quercus. És una malaltia complexa, promoguda pel fong Phytophthora cinnamomi Rands. Els seus símptomes principals són la defoliació i assecat de les branques, arribant fins i tot a causar la mort de l'arbre. Les nostres hipòtesis de partida van ser: a) que la morfologia de la carrasca està vinculada amb l'aparició de la "seca", i b) que tant la morfologia com l'estat (afectada o no per la "seca") de les carrasques determinen l'efecte sobre altres espècies vegetals i processos de l'ecosistema, com són la fixació de carboni. Vam seleccionar 43 carrasques disperses a una matriu arbustiva present en el P.N. del Carrascal de la Font Roja (Alcoi, Alacant) que es diferenciaven tant en la morfologia com en l'estat, analitzant: a) si l'alçària, l'àrea que ocupa, el nombre de tiges i la biomassa de rebrots estaven relacionats amb l'estat, i b) si els canvis en la morfologia i estat donen lloc a canvis en la riquesa d'espècies, la biomassa i nombre d'individus de plantes, el contingut de carboni en el sòl, la capacitat per emmagatzemar aigua, reciclar nutrients o resistir a l'erosió. L´índex d'àrea foliar (LAI) es va utilitzar com a variable representativa de l'estat; menys LAI correspon amb individus que han patit la "seca". Els resultats van mostrar que la morfologia de la carrasca no estava relacionada amb la presència de la "seca". També, vam observar un efecte negatiu de l'alçària en l'abundància i biomassa vegetal, i que els sòls sota les carrasques sanes presentaven millor capacitat de retenir l'aigua i reciclar els nutrients i, per últim, que l'estat altera l'efecte del nombre de tiges en el contingut de carboni i la riquesa (les carrasques sanes amb més tiges tenen més carboni al sòls i menys espècies vegetals, al contrari de les carrasques que han patit la "seca"). L'estudi demostra que els efectes de la carrasca sobre el seu voltant són diversos i dependents de factors que podem modificar amb el maneig (com la morfologia) i el seu estat de salut.

[en] Oak morphology (Quercus rotundifolia Lam.) varies between populations and individuals; they can be either trees or shrubs, with contrasting sizes, number of stems and leaf densities. These changes are related to climatic disturbances and human management and to diseases suffered over time. In the Iberian Peninsula, one of the main concerns since the 1980s has been the "oak decline". This is a complex disease promoted by a fungal infection (Phytophthora cinnamomi Rands ). Its main symptom is the progressive fall of leaves and death of upper branch tips, sometimes causing the death of the whole individual. Our hypotheses were: a) oak morphology can be linked to the "oak decline", and b) oak morphology and its state (affected or not by the "oak decline") determine the effect of oaks on other plant species or on ecosystem processes, such as carbon fixation. We selected 43 oaks present in the "P.N. del Carrascal de la Font Roja" (Alcoy, Alicante), that differed in their morphology and state. We analyzed a) if the height, the area, the number of stems and the biomass of sprouts were related to its state, and b) if the changes in morphology and state affected understorey plant species richness and other ecosystem attributes such as biomass and plant abundance, soil organic carbon (CO), water storage capacity, nutrient cycling and resistance to erosion. The leaf area index (LAI) was used as a representative variable of the state; lower LAI corresponded to a higher probability of presenting "oak decline". We concluded that the morphological structure was not linked to the presence of the "oak decline". However, we observed a negative effect of height on understorey plant abundance and biomass, that the soils under healthy oaks had a greater capacity for water storage and nutrient recycling and, lastly, that the state modulated the effect of the number of stems on CO and understorey richness (in affected oaks: a negative effect on soil CO and a positive effect on richness). Our study shows that oak effects on its environment are diverse and depend on factors that can be modified by management (such as its morphology) or its health state.