BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Aquest article revisa la literatura sobre la distribució desigual de places aèries. Els estudis d'oferta de places són útils per mostrar les possibilitats de viatjar i si el desenvolupament econòmic està concentrat en determinades regions. Durant les últimes dècades, els patrons de distribució de places aèries han estat redefinits pels creixents processos de desregularització del mercat del tràfic aeri i la liberalització de les línies aèries de bandera. En conjunt, hi ha un acord a la literatura a considerar que l'oferta de places per a vols intracontinentals ha tendit a desconcentrar-se. És a dir, les places estan repartides de manera més equilibrada al llarg de la població d'aeroports. D'altra banda, l'oferta de places per a vols intercontinentals, els més valuosos per a l'intercanvi d'informació cara a cara i les cadenes de producció globals, ha tendit a concentrar-se en menys aeroports. Així doncs, des del punt de vista quantitatiu, la desigualtat ha disminuït, tot i que en termes qualitatius aquesta s'ha incrementat.

[es] Este artículo revisa la literatura sobre la distribución desigual de plazas aéreas. Los estudios de oferta de plazas son útiles para mostrar las posibilidades de viajar y si el desarrollo económico está concentrado en determinadas regiones. Durante las últimas décadas, los patrones de distribución de plazas aéreas han sido redefinidos por los crecientes procesos de desregularización del mercado del tráfico aéreo y la liberalización de las aerolíneas de bandera. En conjunto, hay un acuerdo en la literatura en considerar que la oferta de plazas para vuelos intracontinentales ha tendido a desconcentrarse. Es decir, las plazas están repartidas de forma más equilibrada a lo largo de la población de aeropuertos. Por otro lado, la oferta de plazas para vuelos intercontinentales, los más valiosos para el intercambio de información cara a cara y las cadenas de producción globales, ha tendido a concentrarse en menos aeropuertos. Así pues, desde el punto de vista cuantitativo, la desigualdad ha disminuido, aunque, en términos cualitativos, esta se ha incrementado.
[ca] Aquest projecte proposa una aplicació innovadora, destinada a viatgers motxillers i entusiastes del slow travel, sota el nom de "Slowing". Davant les guies de viatge convencionals, Slowing oferirà informació detallada i visual sobre destins, posant el focus en la immersió cultural, l'estalvi i la seguretat. Fomentarà una comunitat activa on els usuaris compartiran experiències i recomanacions, que complementaran la demanda informativa dels mateixos viatgers. Slowing pretén ser una eina autosuficient d'informació per visualitzar viatges autèntics i econòmics, optimitzant la informació i millorant l'experiència del viatger. Tot oferit en un format digital complet que busca l'excel·lència.

[es] Este proyecto propone una aplicacion innovadora, destinada a mochileros y entusiastas del slow travel, bajo el nombre de "Slowing". Frente a las guías de viaje convencionales, Slowing ofrecera información detallada y visual sobre destinos, poniendo el foco en la inmersión cultural, el ahorro y la seguridad. Fomentará una comunidad activa donde los usuarios compartirán experiencias y recomendaciones, que complementaran la demanda informativa de los mismos viajeros. Slowing pretende ser una herramienta autosuficiente de información para visualizar viajes auténticos y económicos, optimizando la información y mejorando la experiencia del viajero. Todo ofrecido en un formato digital completo que busca la excelencia.
[ca] La tecnologia de la mà de la innovació ha influenciat de manera profunda l'estil de vida de la societat moderna. En aquests dies es parla d'una quarta revolució que ja és aquí i que porta amb si canvis en els processos productius, buscant l'eficiència i l'eficàcia dels recursos. Aquest treball aborda una anàlisi de l'evolució de la indústria periodística equatoriana en l'última dècada. De la mateixa manera observa els efectes que ha tingut la inserció de la indústria en les xarxes socials en relació als seus ingressos per venda. La investigació pretén aportar bases empíriques fiables per a aquest tipus d'estudis en la indústria de mitjans. Es va observar l'evolució de la circulació dels exemplars impresos, la relació que hi ha entre les variables, ingressos per vendes contra publicitat en expressen impresa i publicitat en premsa digital, a més es va estimar un model que busca determinar l'efecte de les xarxes socials en els ingressos monetaris dels mitjans periodístics amb presència en premsa digital.

[es] La tecnología de la mano de la innovación ha influenciado de manera profunda el estilo de vida de la sociedad moderna. En estos días se habla de una cuarta revolución que ya está aquí y que trae consigo cambios en los procesos productivos, buscando la eficiencia y la eficacia de los recursos. Este trabajo aborda un análisis de la evolución de la industria periodística ecuatoriana en la última década. De igual manera observa los efectos que ha tenido la inserción de la industria en las redes sociales en relación a sus ingresos por venta. La investigación pretende aportar bases empíricas fiables para este tipo de estudios en la industria de medios. Se observó la evolución de la circulación de los ejemplares impresos, la relación que existe entre las variables, ingresos por ventas contra publicidad en presan impresa y publicidad en prensa digital, además se estimó un modelo que busca determinar el efecto de las redes sociales en los ingresos monetarios de los medios periodísticos con presencia en prensa digital.
[ca] Actualment, la plataforma Wattwin disposa d'Assistents de captació, que són un conjunt de formularis que demanen informació a potencials clients per poder-li fer un pressupost a mida. Cada Assistent de captació ofereix un producte o servei. La qüestió és que la informació necessària varia per diferents factors, com por exemple pel tipus de client (particular o empresa), les característiques del producte o del servei que s'ofereix, entre altres. Es pretén que l'empresa que contracta els serveis de Wattwin disposi de la capacitat de crear i modificar Assistentes de captació mitjançant una interfície intuïtiva. La motivació és que avui dia per configurar un Assistent de captació és necessari coneixement tècnic, en conseqüència cada vegada que una empresa necessita oferir un nou producte/servei o portar a terme alguna modificació, ha de sol·licitar-lo a Wattwin perquè facin la configuració. Amb la nova interfície s'estalviaran un pas.

[es] Actualmente, la plataforma Wattwin dispone de Asistentes de captación, que son un conjunto de formularios que piden información a potenciales clientes para poder hacerle un presupuesto a medida. Cada asistente de captación ofrece un producto o servicio. La cuestión es que la información necesaria varía por distintos factores, como por ejemplo por el tipo de cliente (particular o empresa), las características del producto o del servicio que se ofrece, entre otros. Se pretende que la empresa que contrata los servicios de Wattwin disponga de la capacidad de crear y modificar Asistentes de captación mediante una interfaz intuitiva. La motivación es que hoy en día para configurar un Asistente de captación es necesario conocimiento técnico, en consecuencia cada vez que una empresa necesita ofrecer un nuevo producto/servicio o llevar a cabo alguna modificación, debe solicitarlo a Wattwin para que hagan la configuración. Con la nueva interfaz se ahorrarán un paso.
[ca] L'escultura de l'antiga ciutat de Teotihuacan ha generat poc interès en la investigació, malgrat que en nombroses col·leccions de museus es conserven exemplars que procedeixen d'aquesta cultura. Entre les problemàtiques a les quals ens enfrontem es troba la gran quantitat d'escultures que no procedeixen d'un context arqueològic fiable i que van arribar als museus mitjançant l'adquisició o la cessió per part de particulars. Un altre grup el constitueix aquells que compren les escultures que foren excavades a començaments del segle passat i que no disposen de dades suficients per poder-les ubicar en una cronologia. En conjunt, aquestes escultures que es troben en els museus son majors en nombre si les comparem amb aquelles que procedeixen d'excavacions controlades. Considerem que l'absència en la definició d'uns trets que permetin identificar per una banda la filiació a la ciutat de les escultures i per una altra, el seu probable anclatge temporal, en dificulten el seu estudi. De fet, les cronologies emprades actualment per situar una escultura no procedent d'excavació compren un període de 500 anys. En aquest article es proposa una revisió de l'estat de la qüestió i oferir un nou enfocament per apropar-nos a la idiosincrasia de la litoescultura antropomorfa teotihuacana.

[es] La escultura de la antigua metrópolis de Teotihuacan ha sido un tema que ha suscitado poco interés en la investigación, a pesar que en numerosas colecciones de museos se cuentan con algunos ejemplares. Entre las problemáticas a las que nos enfrentamos se encuentran por un lado, la gran cantidad de esculturas que no proceden de un contexto arqueológico fiable y que llegaron a los museos mediante la adquisición o cesión de particulares. Otro grupo lo constituye las que fueron excavadas a principios del siglo pasado y carecen de datos suficientes que permitan situarlas en una cronología. En conjunto estas esculturas que se hallan en los museos son mayores en número si las comparamos con las que proceden de excavaciones controladas. Consideramos que la ausencia en la definición de unos rasgos que permitan identificar por un lado la filiación a la ciudad de las esculturas y por otro su probable anclaje temporal, dificulta en su mayor parte su estudio. De hecho las cronologías que se manejan en la actualidad para fechar una esculturano procedente de excavación comprenden un período de más de 500 años. En este artículo se pretende ofrecer una revisión del estado de la cuestión y se propone un nuevo enfoque para tratar de dar con la idiosincrasia de la litoescultura antropomorfa teotihuacana.
[ca] Aquest assaig, centrat en la sèrie de paraments que es conserven al Museu Arqueològic Nacional de Madrid, forma part d'un estudi més general sobre les col·leccions d'art de Ramiro Felípez Núñez de Guzmán (1600-1668), duc de Medina de las Torres i virrei de Nàpols de 1637 a 1644. A més de la reconstrucció dels fets que van dur a la transferència d'aquesta sèrie de Nàpols a Madrid -i en particular al convent de Santa Teresa de Jesús, fundada pel seu fill Nicola Carafa-, es proporciona també una significativa obertura al coneixement de les col·leccions de paraments i tapissos propietat del virrei Medina, a partir d'una lectura de documents d'arxiu coneguts i inèdits i d'alguns testimonis literaris fins ara oblidats per la crítica.

[es] Este ensayo, centrado en la serie de paramentos que se conservan en el Museo Arqueológico Nacional de Madrid, forma parte de un estudio más general sobre las colecciones de arte de Ramiro Felípez Núñez de Guzmán (1600-1668), duque de Medina de las Torres y virrey de Nápoles de 1637 a 1644. Además de la reconstrucción de los hechos que llevaron a la transferencia de esta serie de Nápoles a Madrid -y en particular al convento de Santa Teresa de Jesús, fundada por su hijo Nicola Carafa-, se proporciona también una significativa apertura al conocimiento de las colecciones de paramentos y tapices propiedad del virrey Medina, a la luz de una lectura de documentos de archivo conocidos e inéditos y de algunos testimonios literarios hasta ahora olvidados por la crítica.
[ca] Un estudi, publicat a la revista Journal of Medicinal Chemistry pels investigadors Óscar Díaz, James Dalton i Jesús Giraldo de l'Institut de Neurociències, descriu el possible mecanisme d'activació del receptor cannabinoide 1 (CB1). Aquest receptor és activat pel principal component psicoactiu del cànnabis; així doncs, conèixer i comprendre el seu mecanisme d'activació afavorirà el desenvolupament de fàrmacs que modulen el seu funcionament de manera més econòmica i eficient.

[es] Un estudio, publicado en la revista Journal of Medicinal Chemistry por los investigadores Óscar Díaz, James Dalton y Jesús Giraldo del Instituto de Neurociencias, describe el posible mecanismo de activación del receptor cannabinoide 1 (CB1). Este receptor es activado por el principal componente psicoactivo del cannabis; así pues, conocer y comprender su mecanismo de activación favorecerá el desarrollo de fármacos que modulen su funcionamiento, de manera más económica y eficiente.
[ca] Segons investigadors de la UAB, la superfície de platges ha augmentat des de 1956 per la construcció d'espigons i ports, encara que algunes s'han erosionat. Una gestió adequada de les fràgils praderies submarines i de la vegetació dunar augmentarien la seva funció protectora de la costa, així com beneficiarien altres valors ambientals. La qualitat d'aigua i sorra és en general excel·lent, però algunes platges properes al centre de la ciutat han mostrat algun esdeveniment microbià. La densitat en superfície, distribució i composició dels residus a la platja, ofereix informació útil per estudiar el comportament dels usuaris. Per concloure, aquests investigadors destaquen que, en època de bany, la superfície disponible mitja es d'uns 9 m2/usuari, amb diferències importants entre platges. La concentració d'ocupació augmenta amb factors com llargada i superfície de la platja i disminueix amb la distància al centre de la ciutat. Aquest enfoc integrat i multiparamètric pot ser útil per promoure estratègies per una millor gestió de les platges a Sitges i arreu del món.

[es] Según investigadores de la UAB, la superficie de playas ha aumentado desde 1956 por la construcción de espigones y puertos, aunque algunas se han erosionado. Una gestión adecuada de las frágiles praderas submarinas y de la vegetación dunar aumentarían su función protectora de la costa, así como beneficiarían otros valores ambientales. La calidad de agua y la arena es en general excelente, pero algunas playas cercanas al centro de la ciudad han mostrado algún acontecimiento microbiano. La densidad en superficie, distribución y composición de los residuos en la playa, ofrece información útil para estudiar el comportamiento de los usuarios. A modo de conclusión, los investigadores destacan que, en época de baño, la superficie disponible media es de unos 9 m2/usuario, con diferencias importantes entre playas. La concentración de empleo aumenta con factores como longitud y superficie de la playa y disminuye con la distancia al centro de la ciudad. Este enfoque integrado y multiparamétrico puede ser útil para promover estrategias para una mejor gestión de las playas en Sitges y en todo el mundo.
[ca] A causa del seu tret de definitud i a l'absència de contingut descriptiu, els pronoms de tercera persona -explícits o tàcits- no poden emprar-se com a expressions referencialment autònomes, i requereixen un antecedent discursiu per a ser interpretats. No obstant això, no és impossible trobar exemples de pronoms sense antecedent (com el subjecte tàcit en En aquest poble, pro viuen com volen); un bon número d'ells són en algun sentit marginals (prengui's el subjecte tàcit en Prop de casa hi havia una xurreria. I, per cert, pro estaven boníssims).El cas dels pronoms sense antecedent planteja, d'una banda, el problema teòric de com formular una hipòtesi restrictiva sobre les seves condicions d'ús, i, per un altre, el problema pràctic de quines recomanacions han de fer-se per a la redacció de textos escrits. Els dos problemes estan lligats. Entre els factors que cal tenir en compte en l'anàlisi estan la distinció entre oralitat i escriptura -les condicions d'ús dels pronoms sense antecedent no són les mateixes-, la distinció explícit / tàcit -els pronoms tàcits es legitimen en condicions més permissives-, i la distinció singular / plural -la major part de les interpretacions possibles sense antecedent és possible solo amb plurals-. El maneig dels pronoms sense antecedent com a recurs gramatical en l'escriptura implica el control conscient d'aquests factors.

[es] Debido a su rasgo de definitud y a la ausencia de contenido descriptivo, los pronombres de tercera persona -explícitos o tácitos- no pueden emplearse como expresiones referencialmente autónomas, y requieren un antecedente discursivo para ser interpretados. Sin embargo, no es imposible encontrar ejemplos de pronombres sin antecedente (como el sujeto tácito en En este pueblo, pro viven como quieren); un buen número de ellos son en algún sentido marginales (tómese el sujeto tácito en Cerca de casa había una churrería. Y, por cierto, pro estaban buenísimos). El caso de los pronombres sin antecedente plantea, por un lado, el problema teórico de cómo formular una hipótesis restrictiva sobre sus condiciones de uso, y, por otro, el problema práctico de qué recomendaciones deben hacerse para la redacción de textos escritos. Los dos problemas están ligados. Entre los factores que hay que tener en cuenta en el análisis están la distinción entre oralidad y escritura -las condiciones de uso de los pronombres sin antecedente no son las mismas-, la distinción explícito / tácito -los pronombres tácitos se legitiman en condiciones más permisivas-, y la distinción singular / plural -la mayor parte de las interpretaciones posibles sin antecedente es posible solo con plurales-. El manejo de los pronombres sin antecedente como recurso gramatical en la escritura implica el control consciente de estos factores.
[ca] Aquesta tesi es centra en l'ús de la fermentació en estat sòlid (FES) com a mètode de producció de biopesticides fúngics a través de la valorització de residus sòlids (agroindustrials) com a substrats. Aquest estudi s'ha desenvolupat en el marc del procés "Estrategias de optimización de procesos de obtención de bioproductos a partir de residuos orgánicos mediante fermentación en estado sólido (BIOPRO, CTM2015-69513- R)" i correspon al primer treball orientat a la producció de biopesticides fúngics portat a terme en aquest grup de recerca. Concretament, en aquesta tesi s'han utilitzat dues soques fúngiques que presenten diferents aplicacions en el camp del control biològic, Beauveria bassiana (BB) i Trichoderma harzianum (TH). Diversos residus agro-industrials s'han analitzat com a substrat per a les dues soques, sent clofolla d'arròs i bagàs de cervesa els més estudiats en aquesta tesi. Gran part de la feina ha estat enfocada a la millora del reactor de llit empacat (RLE) com a forma d'operació, ja que és un dels reactors més prometedors però menys explotats en FES fora de l'escala de laboratori.

[es] Esta tesis está centrada en el uso de la fermentación en estado sólido (FES) como método de producción de biopesticidas fúngicos mediante la valorización de residuos sólidos (agro-industriales) como sustratos. Este estudio se ha ejecutado en el marco del proceso "Estrategias de optimización de procesos de obtención de bioproductos a partir de residuos orgánicos mediante fermentación en estado sólido (BIOPRO, CTM2015- 69513-R)" y corresponde al primer trabajo orientado a la producción de biopesticidas fúngicos de este grupo de investigación. Concretamente, en esta tesis se han utilizado dos cepas fúngicas que presentan diferentes aplicaciones en el campo del control biológico, Beauveria bassiana (BB) y Trichoderma harzianum (TH). Varios residuos agroindustriales se han analizado como sustrato para las dos cepas, con la cáscara de arroz y el bagazo de cerveza como los dos mas estudiados en esta tesis. Gran parte del trabajo ha sido enfocado a la mejora del reactor de lecho empacado (RLE) como modo de operación, por ser uno de los reactores mas prometedores peró menos explotados en FES fuera de la escala de laboratorio.
[ca] L'ús d'indicadors és una eina molt útil quan intervenen varis factors dins un mateix estudi o comparació. En aquest projecte s'ha proposat una metodologia per avaluar un programa específic d'accions per a la millora de la qualitat de l'aire (ProAire) a la ciutat de León (Guanajuato), a Mèxic. Es tracta de la proposta d'indicadors ambientals, de salut, econòmics i socials que puguin aplicar-se a accions del ProAire per valorar el seu funcionament y com, mitjançant tota la informació recopilada al llarg d'aquest estudi, s'aplicaran aquests indicadors, els quals volen donar una idea sobre com s'està desenvolupant el ProAire i si aquest necessita d'alguna modificació per a millorar. Al aplicar-se els indicadors, es realitza un balanç de quines són les accions més importants ambientalment i socialment i s'emfatitza la necessitat de prestar-los més atenció. També es descriuen vàries propostes de millora i consells a aplicar al programa per tal que aquest sigui més eficient i els actors implicats puguin desenvolupar les accions més ràpidament. Mitjançant aquest estudi es pot comprovar cóm en són d'importants la societat i els recursos econòmics dins de la problemàtica medi ambiental.

[es] El uso de indicadores es una herramienta muy útil cuando intervienen varios factores dentro de un mismo estudio o comparación. En el presente proyecto se ha propuesto una metodología para evaluar un programa específico de acciones para la mejora de la calidad del aire (ProAire) en la ciudad guanajuatense de León, México. Se trata de la propuesta de indicadores ambientales, de salud, económicos y sociales que puedan aplicar en acciones del ProAire para evaluar su puesta en marcha y cómo, mediante toda la información recopilada a lo largo de este estudio, se van a aplicar estos indicadores, que van a dar una idea sobre cómo se está desarrollando el ProAire y si éste requiere de alguna modificación para mejorar. Al aplicarse los indicadores, se realiza un balance de cuáles son las acciones más importantes ambientalmente y socialmente y se hace hincapié en la necesidad de prestarles mayor atención. También se describen varias propuestas de mejora y consejos a aplicar en el programa para que éste sea más eficiente y los actores implicados puedan desarrollar sus acciones con mayor rapidez. Mediante el presente estudio se puede comprobar cómo de importante es la sociedad y los recursos económicos dentro de la problemática medioambiental.
[ca] Els elements traça són elements que presenten una concentració de menys de cent parts per milió a la mostra, però que són de gran interès pels seus efectes nocius. L'increment de l'emissió d'elements traça en les últimes dècades degut a les activitats humanes n'ha implicat un augment de l'acumulació en sòls i sediments, augmentant el risc de contaminació per molts ecosistemes incloent els agrícoles. Tanmateix, la baixa concentració en què es solen trobar lligat amb el gran número de mostres que s'han d'analitzar fan difícils els estudis de control i monotorització de la contaminació dels elements traça en grans àrees. Això fa desitjable poder disposar de protocols analítics d'alta sensibilitat, de ràpida implementació i execució i a un cost raonable. Científics del CREAF han optimitzat aquests protocols.

[es] Los elementos traza son elementos que presentan una concentración de menos de cien partes por millón en la muestra, pero que son de gran interés por sus efectos nocivos. El incremento de la emisión de elementos traza en las últimas décadas debido a las actividades humanas ha implicado un aumento de la acumulación en suelos y sedimentos, aumentando el riesgo de contaminación de muchos ecosistemas incluyendo los agrícolas. Sin embargo, la baja concentración en que se suelen encontrar y el gran número de muestras a analizar dificultan los estudios de control y monitorización de la contaminación de los elementos traza en grandes áreas. Por ello, es deseable poder disponer de protocolos analíticos de alta sensibilidad, de rápida implementación y ejecución y a un coste razonable. Científicos del CREAF han optimizado estos protocolos.