[ca] Les infermeres necessiten adaptar-se a un context professional dinàmic i tenir habilitats per prendre decisions. Aquestes habilitats són difícils d'adquirir sobretot, quan es cuida a pacients amb malalties cròniques. Entre les principals competències que han de desenvolupar les infermeres, la presa de decisions és una de les més complexes. Això es deu, a que la capacitat de prendre decisions és un concepte ampli i difícil de transferir a la pràctica assistencial amb aquests pacients. Els resultats d'aprenentatge d'aquesta competència no estan definits ni emmarcats en aquest context laboral. Aquesta investigació respon a tres objectius: (i) definir i consensuar els resultats d'aprenentatge de les competències associades a la pràctica de la infermeria en la presa de decisions per a la cura de pacients crònics amb necessitats complexes, (ii) desenvolupar aquestes competències a través d'una formació basada en la pràctica reflexiva i el pensament crític i (iii) avaluar l'eficàcia d'aquesta formació. El propòsit d'aquesta investigació és promoure la reflexió dels infermers per comprendre el fenomen de la presa de decisions. Es tracta d'una investigació de metodologia mixta que inclou mètodes qualitatius i quantitatius que es complementen. Per assolir el primer objectiu, es va realitzar un estudi exploratori qualitatiu utilitzant un grup nominal amb experts en cronicitat i gerontologia. D'altra banda, es va realitzar un disseny integrat multinivell concurrent per aconseguir el segon i tercer objectiu. D'aquesta manera, va ser possible abordar la complexitat del concepte de presa de decisions d'infermeria en pacients crònics amb necessitats complexes. Els resultats van mostrar la necessitat de definir els resultats de l'aprenentatge per aclarir les competències relacionades amb la presa de decisions. Es van obtenir 139 resultats de les 6 competències proposades. Tots els resultats es van associar a les dimensions de competències prèviament identificades, sobretot a les de coneixements i habilitats. L'actitud va ser més difícil d'associar per la falta d'objectivitat d'aquesta dimensió. Al mateix temps, es va consensuar el grau d'implementació dels 35 ítems de l'instrument IEMACH / ARCHO com a model de gestió dels dos hospitals de l'estudi. També es van consensuar les 25 decisions més preses per les infermeres, així com la implementació de les 20 propostes de millora més consensuades. El Health Consensus va ser una de les estratègies docents utilitzades durant la formació i va aportar eficàcia i valor pedagògic perquè va potenciar la reflexió i el pensament crític. En relació amb la transferència dels aprenentatges i la implementació de les propostes de millora destacar com a elements que les faciliten el suport dels seus responsables, sentir-se valorat, alt grau d'implicació, seguretat, motivació i rebre feedback dels aprenentatges i propostes instaurades. Es van implementar 22 propostes de millora en diferents serveis. Els participants van destacar la seva utilitat i rellevància, encara que van qüestionar la seva permanència en el temps. La conclusió, els resultats obtinguts en aquesta investigació, responen a les preguntes de recerca i permeten assolir els objectius plantejats per avançar en el tema d'estudi. Seria interessant aprofundir en la investigació per determinar si la formació basada en la pràctica reflexiva permet desenvolupar altres competències transversals en la pràctica diària de la infermeria.

[es] Las enfermeras necesitan adaptarse a un contexto profesional dinámico y tener habilidades para tomar decisiones. Esas habilidades son más difíciles de adquirir cuando se cuida de pacientes con enfermedades crónicas. Entre las principales competencias que deben desarrollar las enfermeras, la toma de decisiones es una de las más complejas. Esto puede deberse a que la capacidad de tomar decisiones es un concepto amplio y difícil de transferir en la práctica asistencial con esos pacientes. Los resultados de aprendizaje de esta competencia no están previamente definidos ni enmarcados en este contexto laboral. Esta investigación responde a tres objetivos: (i) definir y consensuar los resultados de aprendizaje de las competencias asociadas a la práctica de la enfermería en la toma de decisiones para el cuidado de pacientes crónicos con necesidades complejas, (ii) desarrollar estas competencias a través de una formación basada en la práctica reflexiva y el pensamiento crítico y (iii) evaluar la eficacia de dicha formación. El propósito de esta investigación es promover la reflexión de los enfermeros para comprender el fenómeno de la toma de decisiones. Se trata de una investigación de metodología mixta que involucra métodos cualitativos y cuantitativos para que los métodos se complementen. Se realizó un estudio exploratorio cualitativo utilizando un grupo nominal con expertos en cronicidad y gerontología para alcanzar el primer objetivo. Por otro lado, se realizó un diseño integrado multinivel concurrente para lograr el segundo y tercer objetivo. De esta forma, fue posible abordar la complejidad del concepto de toma de decisiones de enfermería en pacientes crónicos con necesidades complejas. Los resultados mostraron la necesidad de definir los resultados del aprendizaje para aclarar las competencias relacionadas con la toma de decisiones. Se obtuvieron 139 resultados de las 6 competencias propuestas. Todos los resultados se asociaron a las dimensiones de competencias previamente identificadas. Los resultados se asociaron fácilmente a las dimensiones de conocimientos y habilidades. La dimensión de la actitud fue más difícil de asociar por la falta de objetividad de esta dimensión. Al mismo tiempo, se acordó el grado de implementación de los 35 ítems del instrumento IEMACH / ARCHO como modelo de gestión de los dos hospitales del estudio. También se acordó 25 de las decisiones más tomadas por las enfermeras, así como la implementación de 20 de las propuestas de mejora más consensuadas. El Health Consensus fue una de las estrategias docentes utilizadas durante la formación y aportó eficacia y valor pedagógico porque potenció la reflexión y el pensamiento crítico. En relación con la transferencia de los aprendizajes y la implementación de las propuestas de mejora destacar como elementos que las facilitan el soporte de sus responsables, sentirse valorado, alto grado de implicación, seguridad, motivación y recibir feedback de los aprendizajes y propuestas instauradas. Se implementaron 22 propuestas de mejora en diferentes servicios. Los participantes destacaron su utilidad y relevancia, aunque cuestionaron su permanencia en el tiempo. La conclusión, los resultados obtenidos en esta investigación, responden a las preguntas de investigación y permiten alcanzar los objetivos planteados para avanzar en el tema de estudio. Sería interesante profundizar en la investigación para determinar si la formación basada en la práctica reflexiva permite desarrollar otras competencias transversales en la práctica diaria de la enfermería.