[ca] Per a aquest conversatori sobre com s'entreteixeix allò social i allò farmacèutic en aquests temps de pandèmia, es va utilitzar la noció de "mindful body" en què Scheper-Hughes i Lock (1987:6-41) per la proposta d'una forma d'anàlisi del cos i la salut que pot ser aplicable al cas de l'ús de medicaments. Es va contextualitzar el debat respecte a la "medicalització" i "farmaceuticalització" que s'ha fet evident a la nostra societat a causa de la pandèmia. Des de les ciències humanes i les ciències farmacèutiques es van relacionar marcs teòrics de l'antropologia mèdica, l'antropologia del cos i l'experiència farmacoterapèutica. Per argumentar la vinculació entre allò social i allò farmacèutic es van utilitzar els llibres "Social Lives of Medicines" de Whyte, Van der Geest i Hardon (2002) i "Medicines and Society" de Britten (2008), els quals van ser proposats en conversa amb l'enfocament relacional a l'estudi de la salut col·lectiva de Menéndez (2009) i amb la perspectiva filosòfica de Byung-Chul Han (2018) desenvolupada a l'obra "La societat del cansament". Aquest conversatori es va convertir en un espai de reflexió i debat que va permetre escoltar els comentaris dels participants des de diferents parts del món, així com des d'enfocaments de disciplines acadèmiques diverses. Aquestes trobades van donar lloc a una visió més àmplia i profunda del que la pandèmia ha revelat, no només com a malaltia física, sinó en les dimensions psicològica, emocional, social i política que conflueixen en totes nosaltres com a éssers humans. PARAULES CLAU: antropologia de la salut; biopolítica; ciències humanes; ciències farmacèutiques; medicalització; medicamentalització; pandèmia COVID-19.

[en] For this discussion on how the Social and the Pharmaceutical issues are interwoven in these times of pandemic, the notion of "mindful body" was used in which Scheper-Hughes and Lock (1987: 6-41) proposed a form of analysis of the body and the health that can be applicable to the case of the use of medicines. The debate regarding the "medicalization" and "pharmaceuticalization" that has become evident in our society due to the pandemic was contextualized. From the human sciences and the pharmaceutical sciences, theoretical frameworks of medical anthropology, the anthropology of the body and the medication experience were linked. To argue the link between the social and the pharmaceutical, the books "Social Lives of Medicines" by Whyte, Van der Geest and Hardon (2002) and "Medicines and Society" by Britten (2008) were used, which were proposed in conversation with the relational approach in the study of collective health by Menéndez (2009) and with the philosophical perspective of Byung-Chul Han (2018) developed in the book "The Burnout Society". This discussion became a space for reflection and debate that made it possible to listen to the comments of the participants from different parts of the world, as well as from different academic disciplines. These meetings gave rise to a broader and deeper vision of what the pandemic has revealed, not only as a physical disease, but also in the psychological, emotional, social and political dimensions that converge in all of us as human beings. KEY WORDS: medical anthropology; biopolitics; human sciences; pharmaceutical sciences; medicalization; pharmaceutical; COVID-19 pandemic.