[ca] Les desigualtats educatives són un motiu de preocupació en el camp de la investigació educativa, atesa la importància del seu estudi per al foment de la prosperitat social en general, i per a la cerca de qualitat del sistema educatiu en particular. Concretament, l'educació superior es configura com un espai on aquestes desigualtats podrien veure's reduïdes, degut al recent procés d'expansió de l'educació superior tant en el context global, com específicament en els territoris de parla catalana. Tanmateix, les dades apunten que tot i l'augment i diversificació d'alumnat present a la universitat, no s'aconsegueixen superar les desigualtats en termes de classe social. A partir d'aquest context, el propòsit de l'estudi que es presenta, és l'anàlisi i comprensió de les trajectòries educatives amb accés a la universitat, per tal d'identificar quins són els diferents factors que han influït en la construcció d'aquestes, a així com les lògiques d'accés que han portat a cada jove a cursar uns estudis universitaris concrets. Mitjançant una metodologia qualitativa, basada en la realització d'entrevistes a joves de primer cicle (primer o segon de carrera), de diferents àrees de coneixement, que estudien a la Universitat Autònoma de Barcelona, es pretén indagar en les explicacions i lògiques subjacents a les pràctiques, més enllà dels resultats educatius o les regularitats estadístiques que ofereixen els informes de les institucions acadèmiques. Els resultats globals de l'anàlisi apunten que és de rellevant importància tenir en compte cada un dels elements que interaccionen en la construcció de la trajectòria, entre el subjecte i els agents del seu entorn, d'entre els quals destaca el rendiment acadèmic, la relació amb el context tant social com escolar, i les situacions personals que emergeixen. A més, s'identifica com aquests elements estan estretament vinculats als mecanismes familiars que, en funció de l'origen social, s'articulen, i que s'acaben traduint, en el moment de transició a la universitat, en lògiques específiques que majoritàriament responen a expectatives i aspiracions de classe.

[es] En el campo de la investigación educativa, las desigualdades son una preocupación, por la importancia de su estudio en relación al fomento de la prosperidad social general, y por la investigación de la calidad educativa en particular. Concretamente, la educación superior se configura como un espacio donde estas desigualdades podrían verse reducidas debido al reciente proceso de expansión de la educación superior, tanto a nivel global como también específicamente en los territorios de habla catalana. Aun así, los datos apuntan a que, aunquehaya habido un aumento y una diversificación del presente alumnado en la universidad, nose consiguen superar las desigualdades en términos de clase social. A partir de este contexto,el estudio que se presenta a continuación tiene como objetivo analizar y comprender las trayectorias educativas del presente alumnado universitario, para identificar los diferentesfactores que han influido en la construcción de las mismas, y las lógicas de acceso que han llevado a cada joven a cursar unos estudios universitarios concretos. Este estudio se desarrolla mediante una metodología cualitativa, basada en la realización de entrevistas a jóvenes de primer ciclo de diferentes áreas de conocimiento, que estudian en la Universidad Autónoma de Barcelona. Se pretende indagar en las explicaciones y lógicas subyacentes en las prácticas, más allá de los resultados educativos o las regularidades estadísticas que ofrecen los informes de las instituciones académicas. Los resultados globales del análisis apuntan que es de suma relevancia tener en cuenta cada uno de los elementos que interaccionan en la construcción de la trayectoria, entre el sujeto y los agentes de su entorno. De éstos, destacan el rendimiento educativo, la relación con el contexto tanto social como escolar, y las situaciones personales que acontecen. Además, se identifica que estos elementos están estrechamente vinculados a los mecanismos familiares que, en función del origen social, se articulan y se acaben traduciendo, en el momento de transición a la universidad, en lógicas específicas que mayoritariamente responden a expectativas y aspiraciones de clase.