BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Aquest article analitza el fenomen de les empreses transnacionals, amb especial enfocament en el "xantatge locacional" i el "buit jurídic", que els permet operar sovint fora de l'abast efectiu de les regulacions estatals. El xantatge locacional es refereix a la capacitat d'aquestes empreses per pressionar els governs locals mitjançant l'amenaça de traslladar les seves operacions a països amb condicions més favorables, cosa que genera una flexibilització de les lleis laborals, fiscals i ambientals. Això no només desafia la sobirania estatal, sinó que exacerba les desigualtats globals, afavorint les regions desenvolupades i marginant aquelles amb menors connexions amb el capital transnacional. L'article aborda com el "buit jurídic" al voltant de les activitats de les empreses transnacionals es pot entendre a través de l'ètica de la responsabilitat de Hans Jonas. Segons Jonas, l'ètica ha d'expandir-se per considerar les conseqüències a llarg termini de les accions humanes sobre el medi ambient i les generacions futures. Així mateix, s'introdueix el concepte de "turboglobalització" de Gonçal Mayos, que descriu una fase de globalització accelerada i descontrolada, on les grans empreses transnacionals utilitzen el seu poder per modelar les polítiques dels Estats al seu favor, aprofundint les desigualtats i debilitant la capacitat dels governs per protegir els drets dels seus ciutadans.

[pt] Este artigo analisa o fenômeno das empresas transnacionais, com foco especial na "chantagem locacional" e no "vácuo legal" que permite que elas operem, muitas vezes, fora do alcance efetivo das regulamentações estatais. A chantagem locacional refere-se à capacidade dessas empresas de pressionar os governos locais, ameaçando transferir suas operações para países com condições mais favoráveis, o que leva a uma flexibilização das leis trabalhistas, tributárias e ambientais. Isso não apenas desafia a soberania do Estado, mas exacerba as desigualdades globais, favorecendo as regiões desenvolvidas e marginalizando aquelas com menos conexões com o capital transnacional. O artigo discute como o "vácuo legal" que envolve as atividades das empresas transnacionais pode ser entendido por meio da ética da responsabilidade de Hans Jonas. De acordo com Jonas, a ética deve ser ampliada para considerar as consequências de longo prazo das ações humanas sobre o meio ambiente e as gerações futuras. O conceito de "turbo-globalização" de Gonçal Mayos também é apresentado, descrevendo uma fase de globalização acelerada e descontrolada, em que grandes corporações transnacionais usam seu poder para moldar as políticas dos Estados a seu favor, aprofundando as desigualdades e enfraquecendo a capacidade dos governos de proteger os direitos de seus cidadãos.
[ca] Aquest article busca comprendre les tensions produïdes per les mesures formals de protecció que es van aplicar en territoris amb característiques biològiques i ètniques a la zona fronterera entre Xile i Bolívia, del 2001 al 2020 (regions: Arica i Parinacota, Tarapacá i departaments: Oruro i Potosí). Es genera una anàlisi cartogràfica i històrica, sostinguda en entrevistes i revisió documental, sobre els canvis que van patir les àrees protegides i els territoris indígenes. Les troballes s'exposen per a les dues bandes de la frontera en tres eixos d'anàlisi: 1) les tensions entre corredors comercials, biològics i explotació minera; 2) els intents fallits de protecció de la biodiversitat i 3) la centralitat de les oportunitats de desenvolupament davant de l'autodeterminació de territoris indígenes. Així, s'aporta a discutir l'articulació entre la protecció ambiental i ètnica a la multiplicitat de territoris transfronterers i fronterers en aquesta regió andina.

[pt] Este artigo busca compreender as tensões produzidas a partir das medidas formais de proteção que foram aplicadas em territórios com características biológicas e étnicas na zona fronteiriça entre Chile e Bolívia, durante os primeiros 20 anos do século XXI, nas regiões de Arica e Parinacota. , Tarapacá e os departamentos de Oruro e Potosí. Com base em revisão documental e entrevistas com funcionários, é gerada uma análise cartográfica e histórica com foco nas mudanças sofridas pelas áreas protegidas e territórios indígenas durante o período do estudo. Três eixos de análise são construídos e as tensões multiterritoriais de cada lado da fronteira são contrastadas: 1) as tensões entre corredores, exploração mineira e conservação biológica; 2) as tentativas fracassadas de proteger a biodiversidade e 3) a centralidade das oportunidades de desenvolvimento diante da autodeterminação dos territórios indígenas.
[ca] Després de l'inici de la guerra civil a Espanya, la diplomàcia alineada amb els nacionals al Brasil va començar a perseguir ciutadans espanyols sota orientació del govern de Burgos. Les accions dutes a terme per antics funcionaris del Ministeri d'Estat no eren tradicionalment les pròpies de l'òrgan de política exterior. Sustentem que els diplomàtics desenvolupaven la funció típica de les policies creades amb la constitució dels Estats moderns a partir del final del segle XVIII per a reprimir la delinqüència política. Els mètodes d'acció posats en pràctica per representants del Ministeri d'Afers exteriors (MAE) i els instruments adoptats s'assemblaven a aquells utilitzats per les policies secretes, especialment la recopilació d'informació, la constitució de xarxa d'informants, la participació en la detenció de persones, l'ús de mitjans per a la coacció i l'eliminació de l'enemic. En el territori brasiler, ciutadans espanyols van resistir a la dictadura franquista a través de la seva producció intel·lectual crítica i de la seva actuació política. L'exili en aquest país seria considerat com un veritable perill per a les autoritats franquistes que intentaven mantenir la supervivència del règim.&nbsp;

[pt] Após a eclosão da Guerra Civil na Espanha, a diplomacia alinhada aos nacionalistas no Brasil passou a perseguir cidadãos espanhóis neste país sob a orientação do Governo de Burgos. As ações empreendidas pelos ex-funcionários do Ministério de Estado não eram tradicionalmente próprias de um órgão de política exterior.&nbsp; Sustentamos que os diplomatas desempenhavam função típica das polícias criadas com a constituição dos estados modernos a partir do final do século xviii para reprimir a delinquência política. Os métodos de ação colocados em prática pelos representantes do Ministério de Assuntos Exteriores (MAE) e os instrumentos adotados se assemelhavam àqueles utilizados pelas polícias secretas, especialmente a recopilação de informação, a constituição de rede de informantes, a participação na detenção de pessoas, o uso de meios para coação e a eliminação do inimigo. No território brasileiro, cidadãos espanhóis ali permaneceram resistindo à ditadura franquista por meio de sua produção intelectual crítica e de sua atuação política. O exílio neste país passaria a ser considerado como verdadeiro risco para as autoridades franquistas que zelavam pela manutenção do regime.&nbsp;
[ca] La urbanització ha afectat significativament les condicions ambientals de São Paulo, especialment en el context dels canvis de temperatura superficials. Aquest estudi investiga la relació entre les variacions de la temperatura de la superfície a la ciutat i la legislació municipal, centrant-se en el cartografia de les diferències de temperatura i la revisió de les polítiques públiques rellevants per reduir les conseqüències del canvi climàtic. Utilitzant imatges del satèl·lit Landsat 8, dades de Dynamic World, Local Climatic Zones i YCEO, l'estudi va identificar illes de calor urbà (UCI) i zones amb temperatures més baixes en aquesta ciutat, revelant una diferència de fins a 7°C entre regions altament urbanitzades i altres, amb predomini de la vegetació natural. Una revisió de la legislació municipal, incloent la Llei núm. 14.933/2009 i la Llei núm. 17.975/2023, analitza l'enfocament de la política climàtica i posa de manifest una desconnexió entre les lleis relacionades amb el canvi climàtic i la seva aplicació pràctica. Les conclusions confirmen que, tot i que la legislació de São Paulo reconeix la importància de mitigar el canvi climàtic, el seu planejament urbanístic manca de l'aplicació efectiva de mesures coherents que abordin l'augment de la temperatura superficial i les seves conseqüències. Així, l'estudi destaca la necessitat de polítiques més sòlides i aplicables per mitigar els efectes de les illes de calor urbà i millorar la resiliència de la ciutat al canvi climàtic.

[pt] A urbanização impactou significativamente as condições ambientais de São Paulo, particularmente no contexto das mudanças de temperatura da superfície. Este estudo investiga a relação entre as variações de temperatura superficial na cidade e a legislação municipal com foco no mapeamento das diferenças de temperatura e na revisão de políticas públicas relevantes para reduzir as consequências das mudanças climáticas. Utilizando imagens do satélite Landsat 8, dados do Dynamic World, Zonas Locais Climáticas e YCEO, o estudo identificou ilhas de calor urbano (ICU) e áreas com temperaturas mais baixas nesta cidade, revelando um diferencial de até 7°C entre regiões altamente urbanizadas e outras com predominância de vegetação natural. Uma revisão sobre a legislação municipal, incluindo a Lei n° 14.933/2009 e a Lei n° 17.975/2023, analisa a abordagem com relação à política climática, e revela uma desconexão entre as leis relacionadas com a mudança climática e a sua aplicação prática. As conclusões confirmam que, embora a legislação de São Paulo reconheça a importância da mitigação das alterações climáticas, falta, no seu planejamento urbano, a implementação eficaz de medidas consistentes que abordem o incremento de temperatura da superfície e suas consequências. Assim, o estudo destaca a necessidade de políticas mais robustas e aplicáveis para mitigar os efeitos das ilhas de calor urbano e melhorar a resiliência da cidade às alterações climáticas.
[ca] Aquest estudi se centra en el projecte Lectura Furiosa, una trobada anual, a Portugal i a França, entre escriptors, il·lustradors i grups de persones que viuen el seu dia a dia allunyats de l'escriptura i la lectura, de la qual resulten textos i il·lustracions signats col·lectivament. A través d'un propòsit artístic i educatiu, amb la intenció de combatre l'analfabetisme, Lectura Furiosa neix del contacte entre artistes i persones en risc o en situacions de vulnerabilitat social, vinculades a associacions i institucions. El projecte vol tant donar a conèixer als col·lectius la importància de l'escriptura i la lectura com ampliar l'escolta en l'esfera pública de les veus d'aquests grups, provinents de contextos més invisibilitzats. A partir de l'anàlisi de la metodologia del projecte, es busca contextualitzar la Lectura Furiosa com una manifestació artística que es resisteix a una categorització estable i que té algunes característiques de les "literatures de camp", però també una dimensió participativa i comunitària, d'acord amb el pensament de François Matarasso. Es pretén també evidenciar el caràcter dialògic del projecte, recorrent al pensament de Paulo Freire, i demostrar com l'exercici de l'escolta té un paper fonamental en la dinàmica del projecte, que desemboca en una pràctica artística centrada en la idea d'"escriure amb". A través de l'anàlisi d'alguns dels materials literaris elaborats en cocreació, aquest article procura mostrar com la proposta de Lectura Furiosa se centra en una poètica de l'escolta.

[pt] Este estudo pretende apresentar algumas das especificidades do projeto Leitura Furiosa, um encontro anual, em Portugal e em França, entre escritores, ilustradores e grupos de pessoas que vivem o seu quotidiano afastadas da escrita e da leitura, do qual resultam textos e ilustrações assinados coletivamente. Tendo simultaneamente um propósito artístico e educativo, visando o combate à iliteracia, a Leitura Furiosa tanto procura dar a conhecer aos grupos a importância da escrita e da leitura como também busca ampliar a escuta das vozes destes grupos, provenientes de contextos mais invisibilizados, na esfera pública. A partir da análise da metodologia do projeto, procura-se contextualizar a Leitura Furiosa como uma manifestação artística que resiste a uma categorização estável, possuindo algumas características das "literaturas de campo", mas também uma dimensão participativa e comunitária, de acordo com o pensamento de François Matarasso. Pretende-se também evidenciar o caráter dialógico do projeto, recorrendo ao pensamento de Paulo Freire, e demonstrar como o exercício da escuta desempenha um papel fulcral na dinâmica do projeto, que desagua numa prática artística centrada na ideia do "escrever com". Através da análise de alguns dos materiais literários elaborados em cocriação, este artigo procura demonstrar como a proposta da Leitura Furiosa se centra numa poética da escuta.
[ca] Els plantejaments que s'esgrimeixen en aquest article breu busquen interpel·lar aquells llocs d'enunciació, producció i reproducció socials que s'han vist cooptats discursivament amb l'objectiu de perpetuar un determinat tipus d'alienació subjectiva i la consegüent inoperància política. Seguint trops extrets de lectures metamodernes en el camp de la política, epistemologia i sociologia, a més d'intuïcions i nocions provinents de casos clínics psicoanalítics discutits in extenso en camps de transferència i discussió entre analistes i analitzants, la pregunta que estructura el següent escrit és la següent: ¿on ha anat a parar l'agència política? ¿Què s'ha institucionalitzat al seu lloc? ¿Com recobrar aquesta dimensionalitat crítica?

[pt] As abordagens apresentadas neste breve artigo buscam questionar os lugares de enunciação, produção e reprodução social que foram cooptados discursivamente com o objetivo de perpetuar um certo tipo de alienação subjetiva e sua consequente ineficácia política. Seguindo tropos extraídos de leituras metamodernas nos campos da política, da epistemologia e da sociologia, bem como intuições e noções de casos clínicos psicanalíticos discutidos exaustivamente nos campos da transferência e da discussão entre analistas e analisandos, a pergunta que estrutura o artigo a seguir é a seguinte: para onde foi a agência política? O que foi institucionalizado em seu lugar? Como recuperar essa dimensionalidade crítica?
[ca] La violència obstètrica és una forma de violència contra les dones, vulnerant drets com la salut, seguretat, integritat física i psicològica, i, en els casos més extrems, el dret a la vida. Abordarem la violència que es produeix en el part a través d'insults, falta d'informació, falta de respecte a l'autonomia i autodeterminació de la dona i violació del consentiment informat. La pràctica de procediments mèdics com l'episiotomia, medicació excessiva, privació de moviment, maniobres de Kristeller, entre altres, són factors potencials de risc per a la salut i la vida del fetus/nen. Afirmem que la violència obstètrica és, en molts casos, no sols violència contra la dona, sinó també contra el nen. Els casos en què el nen neix amb malformacions o malalties resultants del maltractament que la mare va sofrir en el part, generen responsabilitat mèdica. Recorrem a treballs en l'àrea del Dret, la Bioètica i la Salut Reproductiva i textos jurídics internacionals i nacionals. Concloem que aquest tipus de violència contra la dona atenta directament contra les leges artis medicinae i constitueix una forma de greu discriminació de gènere que mereix la censura jurídica dels Estats i de la pròpia professió mèdica. Afirmem que l'episiotomia està qualificada actualment com una mena de mutilació genital femenina, sancionable penalment. Sostenim que el dret a estar acompanyada durant el part i a complir amb el pla de part elaborat per la dona o la parella són dos mecanismes essencials per a mitigar o eliminar la violència obstètrica.

[pt] A violência obstétrica constitui duas formas de violência contra a mulher, violando seus direitos humanos, como saúde, segurança, integridade física, integridade mental, respeito e, nos casos mais extremos, ou a própria vida . Abordaremos, as diversas tipologias, especialmente a violência física ocorrida fora do parto, através de insultos, falta de informação, desrespeito à autonomia e autodeterminação da mulher e violação do consentimento informado, livre e informado. Por outro lado, a prática de procedimentos médicos como episiotomia, excesso de medicação, privação de movimento, manobras como Kristeller, são potencializadores de risco para a saúde e a vida do próprio feto/infância. Portanto, afirmamos que a violência obstétrica não é apenas uma violência contra a mulher, mas também contra a criança. Revisamos, em termos bibliográficos, trabalhos e estudos na área do Direito, Bioética e Saúde Reprodutiva bem como, procedemos a uma exaustiva análise de diplomas legais internacionais e nacionais. Concluímos que a violência exercida contra a mulher em contexto obstétrico é um ataque frontal às artes jurídicas da medicina e constitui uma forma de grave discriminação de gênero que merece censura legal por dois Estados e pelas classes médica e de enfermagem. Afirmamos, com justificação, que a episiotomia é atualmente qualificada como uma espécie de mutilação genital feminina, punível criminalmente. Por fim, defendemos que o acompanhamento direto do não parto e o cumprimento do plano de parto elaborado pela mulher ou domiciliar são mecanismos preventivos da violência obstétrica.
[ca] La Commedia de Dante Alighieri va ser objecte de lectures públiques des de ben petit, que van acabar ramificant-se en lectures amb cert grau de posada en escena. Al costat d'aquests, la vida i l'obra del vate florentí també van ser la base de les adaptacions teatrals, que es van convertir en un fenomen no només a Itàlia sinó a nivell internacional. La presència de Dante al teatre a Portugal, com la seva recepció en aquest país, segueix sent un tema encara modestament estudiat. Sobre aquest tema és ben conegut el poema dramàtic de Teófilo Braga Frei Gil de Santarém - Lenda Faustina da Primeira Renascença (1905), en el qual Dante és un dels personatges. A això s'hi suma la trilogia presentada pel grup de teatre O Bando: Inferno - A Divina Comédia (2017), Purgatório - A Divina Comédia (2019), Paraíso (2022), que podria ser senyal d'una nova fortuna per la presència de Dante a Portugal.

[pt] A Commedia de Dante Alighieri desde cedo foi objeto de leituras públicas, que acabaram por se ramificar em leituras com algum grau de encenação. A par destas, a Vida e a obra do vate florentino foram também a base para adaptações teatrais, que se tornaram um fenómeno não só em Itália como internacionalmente. A presença de Dante no teatro em Portugal, tal como a sua receção neste país, permanece um assunto ainda modestamente estudado. Sobre este tema é conhecido o poema dramático de Teófilo Braga Frei Gil de Santarém - Lenda faustina da Primeira Renascença (1905), no qual Dante é uma das personagens. A este junta-se a trilogia levada a cena pelo grupo teatral O Bando: Inferno - A Divina Comédia (2017), Purgatório - A Divina Comédia (2019), Paraíso (2022), que poderão ser um sinal de uma nova fortuna da presença de Dante em Portugal.
[ca] Aquest article s'emmarca dins d'una investigació etnogràfica realitzada amb persones supervivents de la psiquiatria, i es centra en la trajectòria de vida d'una de les col·laboradores en particular. L'objectiu del text és analitzar i interpretar el relat de vida d'aquesta dona, superviventa de violències familiars i sexuals. Es pretén, a més, atendre una petició explícita de la col·laboradora, que desitja que s'abordi un succés concret de la seva vida: l'ocasió en què la seva mare, amb les seves pròpies paraules, va intentar matar-la. A través d'un enfocament qualitatiu etnogràfic i del diàleg interdisciplinari entre antropologia i literatura, es propicia un enfocament humanístic que inclou, d'una banda, una revisió mitocrítica en clau feminista, així com, d'altra banda, una aproximació teòrica a les aportacions dels Mad Studies. Aquest enfocament permet revisar temes extremadament complexos com la bogeria i el filicidi, situant-los dins de narratives culturalment significatives, com el mite de Medea. Així es supera l'anàlisi clínic tradicional, es posen en valor les veus i experiències de les persones afectades, i s'exploren les vessants emocionals i socioculturals del cas.

[pt] Este artigo se insere dentro de uma pesquisa etnográfica realizada com pessoas sobreviventes da psiquiatria, e foca na trajetória de vida de uma das colaboradoras em particular. O objetivo do texto é analisar e interpretar o relato de vida dessa mulher, sobrevivente de violências familiares e sexuais. Pretende-se, também, atender a um pedido explícito da colaboradora, que deseja que se aborde um acontecimento específico de sua vida: a ocasião em que sua mãe, em suas próprias palavras, tentou matá-la. Por meio de uma abordagem qualitativa etnográfica e do diálogo interdisciplinar entre antropologia e literatura, propõe-se uma abordagem humanística que inclui, por um lado, uma revisão mitocrítica com foco feminista, bem como, por outro lado, uma aproximação teórica às contribuições dos Mad Studies. Essa abordagem permite revisar temas extremamente complexos, como a loucura e o filicídio, situando-os dentro de narrativas culturalmente significativas, como o mito de Medeia. Assim, supera-se a análise clínica tradicional, valorizam-se as vozes e experiências das pessoas afetadas, e exploram-se as vertentes emocionais e socioculturais do caso.
[ca] Aquest TFG consisteix a desenvolupar un projecte editorial. D'una banda, s'ha fet una traducció de qualitat al català del conte Singularidades de uma rapariga loira, obra de l'escriptor portuguès José Maria de Eça de Queirós, i de l'altra, s'hi troba un comentari sobre la feina duta a terme, indicant aspectes com els problemes de traducció confrontats i justificant la manera com els he resolt, una fitxa de l'autor i una anàlisi de la seva obra literària. Atès que existeix una traducció d'aquest conte al castellà i al francès, s'hi fa una anàlisi contrastiva, en què es comparen les semblances i les diferències en les solucions adoptades. Cal esmentar que també s'hi inclou una breu introducció al conte en tant que gènere, així com també la història de l'evolució del conte en la literatura portuguesa

[pt] Este TFG consiste no desenvolvimento de um projeto editorial. Por um lado, apresenta- se uma tradução de qualidade para o catalão do conto Singularidades de uma rapariga loira, obra do escritor português José Maria de Eça de Queirós, e por outro lado, há um comentário sobre o trabalho feito, com aspectos como os problemas de tradução enfrentados e com o modo de os resolver, além disso, o trabalho consta de uma ficha do autor e uma análise da sua obra literária. Como existe uma tradução para o espanhol e o francês, realizou-se uma análise comparativa, na qual se confrontam as semelhanças e as diferenças nas soluções adotadas. Convém salientar que se inclui uma breve introdução ao conto, em relação ao género, assim como também a sua evolução na literatura portuguesa