BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Objectiu: La literatura sobre els shopping centers mostra diferents posicions teòriques en relació a les modificacions que provoquen en l'estructura urbana. Hi ha una aproximació que l'acusa de ser una amenaça per a la ciutat, mentre altres corrents el defensen com una oportunitat. Amb aquesta anàlisi es pretén entendre el paper que exerceix el shopping center a la ciutat. Metodologia: S'abordarà la discussió del Quicentro Shopping Center (a la ciutat de Quito, Equador) des d'aquestes les dues perspectives esmentades, analitzant gràficament a la ciutat entre 1970 i 2015, des de la trialèctica de l'espai social -el espai concebut o planificat, el percebut o construït i el viscut o apropiat (Lipovetsky 2007, 2006), en escala de l'Quicentro Shopping i el sector de Iñaquito; àmbit on està inserit. Conclusions: Els shopping centers són fenòmens que no sempre constitueixen caixes tancades i desarticulades del seu entorn, sinó elements permeables que s'enllacen amb la ciutat i són utilitzats com a components per al desenvolupament i la reactivació urbana. Originalitat: No hi ha una investigació àmplia sobre els shopping centers des d'aquesta aproximació, de manera que serà una eina metodològica per a l'anàlisi i planificació, d'altres shopping centers que enllacin amb la ciutat, prèvia o posterior a la seva inserció.

[es] Objetivo: La literatura sobre los shopping centers muestra diferentes posiciones teóricas en relación a las modificaciones que provocan en la estructura urbana. Existe una aproximación que lo acusa de ser una amenaza para la ciudad, mientras otras corrientes lo defienden como una oportunidad. Con este análisis se pretende entender el rol que desempeña el shopping center en la ciudad. Metodología: Se abordará la discusión del Quicentro Shopping Center (en la ciudad de Quito, Ecuador) desde estas las dos perspectivas mencionadas, analizando gráficamente a la ciudad entre 1970 y 2015, desde la trialéctica del espacio social -el espacio concebido o planificado, el percibido o construido y el vivido o apropiado (Lipovetsky 2007, 2006), en escala del Quicentro Shopping y el sector de Iñaquito; ámbito donde está insertado. Conclusiones: Los shopping centers son fenómenos que no siempre constituyen cajas cerradas y desarticuladas de su entorno, sino elementos permeables que se enlazan con la ciudad y son utilizados como componentes para el desarrollo y la reactivación urbana. Originalidad: No existe una investigación amplia acerca de los shopping centers desde esta aproximación, por lo que será una herramienta metodológica para el análisis y planificación, de otros shopping centers que se enlacen con la ciudad, previa o posterior a su inserción.
[ca] Tot i viure en l'era de la globalització, encara podem percebre cert aïllament i rivalitat entre equips de desenvolupament de software què comparteixen objectius. Per a una reserca genèrica, un comú denominador pot ser detectat: tots intenten filtrar les millors idees del camp en qüestió i aplicar-ne noves millores què fagin de la seva implementació la millor del mercat en un seguit d'aspectes "tangibles" (i.e. rendiment, eficiència). No obstant, DeepCode proposa una cooperació entre rivals per aconseguir resultats més trascendents. DeepCode és una eina què, processant un data-set format per codis fonts què executen certa tasca A, aprèn com implementar esmentada tasca A i aconseguir resultats superiors a qualsevol individu en el data-set. Donada la complexitat i natura de DeepCode, dugues fases són definides: Phase 2, què, amb capes d'AI, aprèn quines idees en el data-set comporten bons resultats; i Phase 1, què estudia i munta una representació original del codi font amb l'objectiu de proveïr la Phase 2 un data-set procesable i òptim.

[es] Aún viviendo en la era de la globalización, podemos percibir cierto aislamiento y rivalidad entre equipos de desarrollo de software que comparten objetivos. Para un estudio genérico, un común denominador puede ser detectado: todos intentan filtrar las mejores ideas del campo en cuestión i aplicarle nuevas mejoras que hagan de su implementación la mejor del mercado en un seguido de aspectos "tangibles" (i.e. rendimiento, eficiéncia). No obstante, DeepCode propone una cooperación entre rivales para lograr resultados más trascendentes. DeepCode es una herramienta que, procesando un data-set compuesto por códigos fuente que ejecutan cierta tarea A, aprende como implementar dicha tarea A y consigue resultados superiores a cualquier individuo en el data-set. Dada la complejidad y naturaleza de DeepCode, dos fases son definidas: Phase 2, que, con capas de inteligéncia artificial, aprende que ideas en el data-set conllevan buenos resultados; y Phase 1, que estudia i monta una representación original del código fuente con el objetivo de proveer a la Phase 2 un data-set procesable y óptimo.
[ca] L'objectiu del treball és analitzar l'arbrat actual dels carrers de la ciutat de "Vila", a l'illa d'Eivissa i fer propostes de millora. S'ha realitzat un inventari de l'arbrat de tots els carrers d'Eivissa. Una vegada classificada la informació, es va agrupar l'arbrat en tres categories diferents en funció del seu estat: arbrat correcte, arbrat en voreres estretes i arbrat a canviar. Dins aquesta última categoria s'hi troben tres subcategories més: arbrat en mal estat, arbrat amb espècies inadequades i arbrat a unificar. A partir de les categories, es va decidir l'ordre d'intervenció als carrers, on serà més important actuar primer sobre els carrers amb arbrat a canviar, tot seguit els carrers amb arbrat a voreres estretes i, finalment, els carrers amb arbrat en bon estat. Al treball s'han fet noves propostes d'espècies a plantar, en funció de criteris medi ambientals i paisatgístics per tal d'aconseguir una correcta adaptació al medi. A més, també s'han proposat noves seccions de carrers i detalls dels forats de plantació amb la finalitat de poder aconseguir un arbrat de qualitat.

[es] El objetivo del trabajo es analizar el arbolado actual de las calles de la ciudad de "Vila", en la isla de Ibiza y hacer propuestas de mejora. Se ha realizado un inventario del arbolado de todas las calles de Ibiza. Una vez clasificada la información, se agrupó el arbolado en tres categorias diferentes en función de su estado: arbolado correcto, arbolado en aceras estrechas y arbolado a cambiar. Dentro de esta última categoria se encuentran tres categorías más: arbolado en mal estado, arbolado con especies inadecuadas y arbolado a unificar. A partir de la categorias, se decidió el orden de intervención en las calles, donde será más importante actuar primero sobre las calles con arbolado a cambiar, seguido de las calles con arbolado en aceras estrechas y, finalmente, las calles con arbolado en buen estado. En el trabajo se han hecho nuevas propuestas de especies a plantar, en base a criterios medio ambientales y paisagísticos con tal de conseguir una correcta adaptación al medio. Además, tambien se han propuesto nuevas secciones de calles y detalles de los agujeros de plantación con el fin de poder conseguir un arbolado de calidad.
[ca] Els efectes del canvi climàtic i l'illa de calor urbans ja no són discutits enlloc de el món, i les seves conseqüències seran el nou paradigma a el qual haurem d'enfrontar en el futur pròxim, de fet, molts d'aquests efectes ja els estem patint a la actualitat.Tot i això, no s'han produït canvis significatius en la metodologia de el desenvolupament d'intervencions urbanes, encara que el coneixement científic és bast i les eines per aplicar-ja es troben al nostre abast.Aquest article exposa la necessitat d'una comprensió metropolitana de l'entorn urbà, una anàlisi completa de l'àmbit d'actuació (demogràfic, socioeconòmic, mobilitat, normatiu, climàtic i d'efectes del canvi climàtic), el desenvolupament d'un mapa de comportament climàtic de Climatops , la corroboració d'existència de l'efecte d'illa de calor urbana a la regió, el desenvolupament d'un mapa de recomanacions climàtiques, i el posterior desenvolupament d'un projecte urbà climàtic al municipi de Palma de Mallorca centrat en tres eixos d'actuació: la millora del verd urbà, generació d'espai públic de qualitat, i el foment d'una mobilitat més sostenible.A més, se sotmetrà a el projecte a simulacions climàtiques per determinar i quantificar els efectes que tindrà en el comportament climàtic local, així també per verificar la seva contribució com mitigador de l'illa de calor urbana i els efectes del canvi climàtic.

[es] Los efectos del cambio climático y la isla de calor urbanos ya no son discutidos en ninguna parte del mundo, y sus consecuencias serán el nuevo paradigma al cual deberemos enfrentarnos en el futuro próximo, de hecho, muchos de estos efectos ya los estamos sufriendo en la actualidad.A pesar de esto, no se han producido cambios significativos en la metodología del desarrollo de intervenciones urbanas, aun cuando el conocimiento científico es basto y las herramientas para aplicarlo ya se encuentran a nuestra disposición.Este artículo expone la necesidad de una comprensión metropolitana del entorno urbano, un análisis completo del ámbito de actuación (demográfico, socio-económico, movilidad, normativo, climático y de efectos del cambio climático), el desarrollo de un mapa de comportamiento climático de Climatops, la corroboración de existencia del efecto de isla de calor urbano en la región, el desarrollo de un mapa de recomendaciones climáticas, y el posterior desarrollo de un proyecto urbano climático en el municipio de Palma de Mallorca centrado en tres ejes de actuación: la mejora del verde urbano, generación de espacio público de calidad, y el fomento de una movilidad más sostenible.Además, se someterá al proyecto a simulaciones climáticas para determinar y cuantificar los efectos que tendrá en el comportamiento climático local, así también para verificar su contribución como mitigador de la isla de calor urbana y los efectos del cambio climático.
[ca] El policentrisme és vist com un model desitjable d'estructura metropolitana. A l'estudi el punt de partida es basa en la conceptualització i identificació dels subcentres, per la qual cosa la família hegemònica es basa en l'anàlisi de la densitat. Grans esforços s'han dedicat a la consecució de models estadísticament robusts, però poca atenció s'ha dedicat a la conceptualització pròpia de la densitat. Aquest article presenta un enfocament diferent pel càlcul de la densitat a través de la introducció dels elements bàsics de la mobilitat i donant prioritat als subcentres, com aquells municipis que més s'apropen al paradigma urbà de ciutats centrals al Sud d'Europa, atractius tant per viure com per treballar. L'anàlisi realitzat a Barcelona i Madrid suggereix que la densitat composta permet seleccionar el que els experts locals definirien com un subcentre, descartant la majoria de municipis dormitori, adjacents al CBD i de menor mida, que es poden trobar pel mig de la densitat clàssica. Així mateix, els subcentres de densitat composta són més densos, contenen més activitats centrals i es troben estretament vinculats a altres municipis.

[es] El policentrismo es visto como un modelo deseable de estructura metropolitana. En su estudio, el punto de partida se basa en la conceptualización e identificación de los subcentros, para lo cual, la familia hegemónica se basa en el análisis de la densidad. Grandes esfuerzos se han dedicado a la consecución de modelos estadísticamente robustos, pero poca atención se ha prestado a la conceptualización misma de densidad. Este artículo presenta un enfoque diferente para el cálculo de la densidad a través de la introducción de los elementos básicos de la movilidad y dando prioridad a los sub-centros, como aquellos municipios que más se acercan al paradigma urbano de ciudades-centrales del sur de Europa, atractivos tanto para vivir como para trabajar. El análisis realizado para Barcelona y Madrid sugiere que la densidad compuesta permite seleccionar lo que los expertos locales definirían como un sub-centro, descartando la mayoría de municipios dormitorio, adyacentes al CBD y de menor tamaño, que se pueden encontrar por medio de la densidad clásica. Asimismo, los sub-centros de densidad compuesta son más densos, contienen más actividades centrales y se encuentran estrechamente vinculados a otros municipios.
[ca] Per al posicionament de les fibres del Multi-Espectrograf del Gran Telescopio de Canarias, s'ha dissenyat i implementat amb èxit un sistema encastat. Aquest, controla el moviment de dos motors pas a pas. Per a poder interactuar amb el sistema encastat, també s'ha dissenyat y posat en marxa una interfície d'usuari per a PC. El nucli del sistema encastat és un processador ARM, capaç de comunicar-se via CAN i via USB amb altres sistemes. La base del firmware és un buffer contenidor de tasques pendents. L'etapa de potència la formen dos controladors, d'última generació, de motors pas a pas. La interfície d'usuari permet treballar amb buses CAN i USB, i enviar al sistema encastat tant els passos que ha de donar cada motor, en funció del posicionament de la fibra, com la configuració interna dels controladors de potència.

[es] Para el posicionamiento de las fibras del Multi-Espectogràfo del Gran Telescopio de Canarias, se ha diseñado e implementado con éxito un sistema embebido. Éste controla el movimiento de dos motores paso a paso. Para poder interactuar con el sistema embedido, también se ha diseñado y puesto en funcionamiento una interfaz de usuario para PC. El núcleo del sistema embebido es un procesador ARM, capaz de comunicarse vía CAN y vía USB con otros sistemas. La base del firmware es un buffer contenedor de tareas pendientes. La etapa de potencia la forman dos controladores, de última generación, de motores paso a paso. La interfaz de usuario permite trabajar con buses CAN y USB, y enviar al sistema embebido tanto los pasos que debe dar cada motor, en función del posicionamiento de la fibra, como la configuración interna de los controladores de potencia.
[ca] Català: Són molts els fabricants que utilitzen programes comercials que integren mòduls d'extracció per estimar els paràmetres que modelen els seus dispositius en simuladors de circuits. L'objectiu del present treball és el desenvolupament d'una aplicació capaç d'estimar els paràmetres SPICE que modelen el transistor bipolar, tot això a partir de mesures experimentals reals proporcionades pel fabricant del dispositiu. A més, s'ofereix un compendi de mètodes i tècniques en forma de manual, on es descriu de manera detallada la teoria, si fa o no fa confidencial, amagada darrere de l'extracció de paràmetres en dispositius semiconductors.

[es] Castellano: Son muchos los fabricantes que utilizan programas comerciales que integran módulos de extracción para estimar los parámetros que modelan sus dispositivos en simuladores de circuitos. El objetivo del presente trabajo es el desarrollo de una aplicación capaz de estimar los parámetros SPICE que modelan el transistor bipolar, todo ello a partir de medidas experimentales reales proporcionadas por el fabricante del dispositivo. Además, se ofrece un compendio de métodos y técnicas en forma de manual, donde se describe de manera detallada la teoría, poco más o menos confidencial, escondida detrás de la extracción de parámetros en dispositivos semiconductores.
[ca] En aquest document, es presenta l'estudi d'una fàbrica de paper integrada en conjunt amb una central de cogeneració, amb especial importància al consum d'aigua i el consum energètic. Es defineix una fàbrica que produirà 100000 tones de paper l'any a base de fusta. Primerament, es farà una breu explicació sobre la història del paper i la situació actual per posar al corrent el lector. Posteriorment, començarà l'explicació teòrica, on s'aprofundirà amb les parts de la fàbrica de paper i el funcionament d'una planta de cogeneració. Seguidament, es calcularan les quantitats de matèria primera necessàries per abastir la producció i l'aigua requerida, realitzant el dimensionament de les canonades per la seva conducció. A continuació, es dimensionarà la secció d'assecatge de les làmines de paper, per determinar l'energia tèrmica requerida, i amb aquesta es determinarà la potència de la central de cogeneració. Finalment, s'analitzarà l'impacte econòmic i l'impacte ambiental d'aquesta fàbrica, tenint en compte el preu de les matèries primeres, el preu de l'energia elèctrica i del gas natural, el mercat del paper i la localització de la fàbrica.

[es] En este documento, se presenta un estudio de una fábrica de papel integrada en conjunto con una central de cogeneración, con especial importancia en el consumo de agua y el consumo energético. Se define una fábrica que producirá 100000 toneladas de papel al año a partir de madera. Primeramente, se hará una breve explicación sobre la historia del papel y la situación actual para informar al lector. Posteriormente, empezará la explicación teórica, donde se profundizará en las partes de la fábrica y el funcionamiento de una planta de cogeneración. Seguidamente, se calcularán las cantidades de materia primera necesarias para abastecer la producción y el agua requerida, realizando el dimensionamiento de las tuberías para su conducción. A continuación, se dimensionará la sección de secado de las láminas de papel, para determinar la energía térmica requerida, y con esta se determinará la potencia de la central de cogeneración. Finalmente, se analizará el impacto económico y el impacto ambiental de esta fábrica, teniendo en cuenta el precio de las materias primeras, el precio de la energía eléctrica i del gas natural, el mercado del papel y la localización de la fábrica.
[ca] Martine Dirven, de nacionalitat belga, és llicenciada en Economia Aplicada i màster en Planificació per al Desenvolupament. Treballa a les Nacions Unides des de 1977, a diversos llocs i a diferents països: PNUD/Bogotá, ONUDI/Viena, DTCD/New York i, des de 1988, a Santiago de Chile, a la Unidad de Desarrollo Agrícola de la CEPAL, la direcció de la qual ocupa des de maig de 2003. Les seves àrees d'interès són diverses: anàlisi sòcio-econòmic de les àrees rurals i del sector agrícola (educació, ocupació, grups etaris); economia espacial i institucional (distància econòmica, costos de transacció) i agro-indústria (cadenes i clústers).

[es] Martine Dirven, de nacionalidad belga, es licenciada en Economía Aplicada y master en Planificación para el Desarrollo. Trabaja en Naciones Unidas desde 1977, en diversos puestos y en distintos países: PNUD/Bogotá, ONUDI/Viena, DTCD/Nueva York y, desde 1988, en Santiago de Chile, en la Unidad de Desarrollo Agrícola de la CEPAL, en Santiago cuya jefatura ocupa desde mayo de 2003. Sus áreas de interés son variados: análisis socio-económico de las áreas rurales y del sector agrícola (educación, empleo, grupos etarios); economía espacial e institucional (distancia económica, costos de transacción), y agro-industria (cadenas y clusters). La CEPAL (Comisión Económica para América Latina) nació en febrero de 1948. Es una de las cinco comisiones regionales de las Naciones Unidas y su sede está en Santiago de Chile. Se fundó para contribuir al desarrollo económico de América Latina, coordinar las acciones encaminadas a su promoción y reforzar las relaciones económicas de los países entre sí y con las demás naciones del mundo. Posteriormente, en 1984, su labor se amplió a los países del Caribe (añadiendo a su nombre "y del Caribe") e incorporó el objetivo de promover el desarrollo social.
[ca] Aquest treball caracteritza i defineix les diferents acumulacions de restes de Posidonia Oceànica que es poden trobar al litoral. Les identifica en diferents trams del litoral sud de Catalunya, des de Calafell fins al Delta de l'Ebre, classificades segons els següents criteris: Segons estructura/formació: Identifica i classifica les acumulacions de Posidonia Oceànica segons la seva morfologia i mida. Aprofundint en les acumulacions de Posidonia Oceànica que generen estructures o no. Segons el procés de formació: Distingeix les acumulacions de Posidonia Oceànica segons si han estat formades per processos naturals, processos antròpics o processos mixtos. Segons l'edat: Fa distincions basades en l'edat relativa de l'acumulació en funció del nivell de compactació i sedimentació. També s'explica el marc actual de la gestió de les acumulacions de restes de Posidonia Oceanica a nivell general (europeu i estatal) i a nivell local (legislació, governança i gestió actual a l'àrea d'estudi).

[es] Este trabajo carectiza y define las distintas acumulaciones de restos de Posidonia Oceánica que podemos encontrar en el litoral. Identificándolas en distintos tramos del litoral sur Catalán, desde Calafell al Delte de l'Ebre , clasificadas bajo los siguientes criterios: Según estructura/formación: Identifica y clasifica las acumulaciones de Posidonia Oceánica según su morfología y dimensión. Profundizando en acumulaciones de Posidonia Oceánica que generan estructuras o no. Según proceso de formación: Diferencia las acumulaciones de Posidonia Oceánica según si han sido formadas por procesos naturales, procesos antrópicos o procesos mixtos. Según edad: Hace distinción a la edad relativa de la acumulación dependiendo del nivel de compactación de la acumulación y de sedimentación. También explica el marco actual de la gestión de las acumulaciones de restos de Posidonia Oceánica a nivel general (Europeo y Estatal) y a nivel local (legislación, gobernanza y gestión actual en el área de estudio).
[ca] Es desenvolupa una proposta alternativa a la solució projectada del pont tramviari a la Riera de l'Alforja, Cambrils. Es projecta un pont metàl·lic continu de 6 trams, amb la disposició 2x20.75m + 1x30.75m + 3x20.75m, en el vànol més llarg, es disposa un arc en forma triangular. Es presenten els documents corresponents, memòria, annexos, plànols i pressupost.

[es] Se desarrolla una propuesta alternativa a la solución proyectada del Puente tranviario en la Riera de Alforja, Cambrils. Se proyecta un puente metálico continuo de 6 vanos, con la disposición 2x20.75m + 1x30.75m + 3x20.75m, en el vano más largo se dispone un arco en forma triangular. Se presentan los documentos correspondientes, memoria, anejos, planos y presupuesto.
[ca] Projecte constructiu sobre el revestiment i millora d'una séquia al Delta de l'Ebre (T.M. Deltebre), per tal d'evitar fugues d'aigua i millorar el regadiu en els camps d'arròs.

[es] Proyecto constructivo sobre el revestimiento de una acequia en el Delta del Ebro (T.M. Deltebre), con tal de evitar fugas de agua y mejorar el regadío en los campos de arroz colindantes.