[ca] El treball de recerca que presentem és un estudi descriptiu - analític en el qual es planteja el següent objectiu general: analitzar les competències que segons el parer dels docents d'ensenyament mitjà es estarien requerint per oferir un millor servei educatiu als alumnes que estan accedint a l'ensenyament mitjà. El disseny de l'estudi inclou dos grans blocs: el marc teòric contextual de referència i el marc aplicatiu. A la primera part, el marc teòric contextual de referència, es tracten els següents tòpics: L'organització del sistema educatiu xilè, donant a conèixer els nivells en què s'organitza, la forma de finançament de tot el sistema educatiu, els mecanismes d'avaluació aplicats en els diferents moments del procés educatiu i una caracterització dels professors en exercici, aprofundint en aquells que exerceixen en l'ensenyament mitjà. En aquest primer punt, pretenem donar a conèixer les particularitats del sistema educatiu xilè que és on els professors estan cridats a exercir la seva tasca professional. Les competències professionals dels docents d'ensenyament mitjà. En aquest treball s'assumeix que els professors d'ensenyament mitjà són professionals de l'educació, considerant les aportacions que s'ofereixen des de la sociologia del treball i especialment des d'un enfocament que a poc a poc s'ha anat introduint també a l'àmbit de l'educació: l'enfocament de competències. Partint d'aquesta base, es recull el procés que tant en la teoria com en la pràctica s'ha anat desenvolupant en alguns països que, directament o indirectament, han servit de referents al procés implementat a Xile (Estats Units, Regne Unit, Espanya). Finalment, es dóna a conèixer a grans trets el procés que s'ha seguit a Xile respecte del tema de la formació inicial i contínua dels docents d'ensenyament mitjà, mostrant els desafiaments que a la llum de les escasses investigacions realitzades encara persisteixen en el mateix. A la segona part, marc aplicatiu, es descriu el disseny i el desenvolupament de la investigació, l'anàlisi dels resultats obtinguts, a partir del qual s'elaboren les conclusions, la discussió entre les diverses troballes de l'estudi i el que hem recollit en el marc teòric contextual i algunes propostes que sorgeixen a partir de tot el procés realitzat. En el disseny de l'estudi de camp es assumeixen els objectius de la recerca i es dóna compte del tipus d'estudi que es desenvolupa. Es fa un recorregut donant compte de la població i, específicament, de la mostra de l'estudi, els instruments de recollida d'informació (elaboració i procés de validació i fiabilitat) i de les incidències que es van produir durant el procés. El resultat d'aquest procés queda reflectit en el qüestionari, el guió de les entrevistes i dels focus group. L'anàlisi dels resultats es realitza a partir de les dades recollides per mitjà dels instruments abans esmentats, informació que posteriorment és sotmesa a un procés de triangulació que permet contrastar la informació recollida per mitjà dels instruments i dels actors informants. Les conclusions de la investigació són conseqüència dels resultats obtinguts. En la presentació d'aquestes es segueix la lògica dels objectius específics de la recerca: respecte del referent de competències elaborat, del qüestionari construït, de la percepció dels professors sobre la formació inicial docent, de l'acompanyament del procés d'aprenentatge, del treball en equip dels professors, de la formació contínua i innovació, al que s'agreguen altres conclusions que donen informació no previstes en els objectius específics. A continuació, hi ha una discussió entre els resultats obtinguts i els avenços realitzats al voltant d'alguns dels tòpics recollits en aquesta recerca. La discussió està organitzada de la manera següent: respecte de la formació pedagògic disciplinar, de la desconnexió entre el procés de formació inicial i la pràctica en els contextos del liceu, de la manca d'estratègies d'ensenyament aprenentatge, del procés de formació contínua i innovació. Finalment, es troben les propostes estructurades a tres nivells: les dirigides al procés de formació inicial docent, al procés d'inducció a l'exercici professional dels nous professors i al procés de formació contínua i innovació.

[es] El trabajo de investigación que presentamos es un estudio descriptivo - analítico en el que se plantea el siguiente objetivo general: analizar las competencias que, según la percepción de los docentes de enseñanza media, se estarían requiriendo para ofrecer un mejor servicio educativo a los alumnos que están accediendo a la enseñanza media. El diseño del estudio incluye dos grandes bloques: el marco teórico contextual de referencia y el marco aplicativo. En la primera parte, el marco teórico contextual de referencia, se abordan los siguientes tópicos: La organización del sistema educacional chileno, dando a conocer los niveles en que se organiza, la forma de financiamiento de todo el sistema educativo, los mecanismos de evaluación aplicados en los distintos momentos del proceso educativo y una caracterización de los profesores en ejercicio, profundizando en aquellos que ejercen en la enseñanza media. En este primer punto, pretendemos dar a conocer las particularidades del sistema educacional chileno que es donde los profesores están llamados a desempeñar su labor profesional. Las competencias profesionales de los docentes de enseñanza media. En este trabajo se asume que los profesores de enseñanza media son profesionales de la educación, considerando las aportaciones que se ofrecen desde la sociología del trabajo y especialmente desde un enfoque que poco a poco se ha ido introduciendo también al ámbito de la educación: el enfoque de competencias. Partiendo de esta base, se recoge el proceso que tanto en la teoría como en la práctica se ha ido desarrollando en algunos países que, directa o indirectamente, han servido de referentes al proceso implementado en Chile (Estados Unidos, Reino Unido, España). Finalmente, se da a conocer a grandes rasgos el proceso que se ha seguido en Chile respecto del tema de la formación inicial y continua de los docentes de enseñanza media, mostrando los desafíos que a la luz de las escasas investigaciones realizadas aún persisten en el mismo. En la segunda parte, marco aplicativo, se describe el diseño y el desarrollo de la investigación, el análisis de los resultados obtenidos, a partir de lo cual se elaboran las conclusiones, la discusión entre los hallazgos del estudio y lo que hemos recogido en el marco teórico contextual y algunas propuestas que surgen a partir de todo el proceso realizado. En el diseño del estudio de campo se asumen los objetivos de la investigación y se da cuenta del tipo de estudio que se desarrolla. Se hace un recorrido dando cuenta de la población y, específicamente, de la muestra del estudio, los instrumentos de recogida de información (elaboración y proceso de validación y confiabilidad) y de las incidencias que se produjeron durante el proceso. El resultado de este proceso queda reflejado en el cuestionario, el guión de las entrevistas y de los focus group. El análisis de los resultados se realiza a partir de los datos recogidos por medio de los instrumentos antes mencionados, información que posteriormente es tensionada por medio de la triangulación que permite contrastar la información recogida por medio de los instrumentos y de los actores informantes. Las conclusiones de la investigación son consecuencia de los resultados obtenidos. En la presentación de éstas se sigue la lógica de los objetivos específicos de la investigación: respecto del referente de competencias elaborado, del cuestionario construido, de la percepción de los profesores sobre la formación inicial docente, del acompañamiento del proceso de aprendizaje, del trabajo en equipo de los profesores, de la formación continua e innovación, a lo que se agregan otras conclusiones que arrojan información no previstas en los objetivos específicos. A continuación, se encuentra una discusión entre los resultados obtenidos y los avances realizados en torno a algunos de los tópicos recogidos en esta investigación. La discusión esta organizada como sigue: respecto de la formación pedagógico disciplinar, de la desconexión entre el proceso de formación inicial y la práctica en los contextos del liceo, de la falta de estrategias de enseñanza aprendizaje, del proceso de formación continua e innovación. Finalmente, se encuentran las propuestas estructuradas a tres niveles: las dirigidas al proceso de formación inicial docente, al proceso de inducción al ejercicio profesional de los nuevos profesores y al proceso de formación continua e innovación.