[ca] Durant els darrers 40 anys, a Europa en general i concretament en moltes regions de muntanya s'han vist grans afectacions per forts episodis d'inundacions (més de 100) que han provocat més de 700 morts i milers de milions d'euros de pèrdues econòmiques. A nivell europeu podem destacar els desbordaments del Danubi i l'Elba l'estiu de 2002. A nivell mes específic en zones de muntanya i per tant a escala mes regional, podem remarcar desastres causats per fenòmens torrencials, com els aiguats d'Andorra del 1982, la tragèdia del Càmping las Nieves a Biescas l'any 1998 o el desbordament del Riu Garona l'estiu de l'any 2013. Gràcies a aquesta successió d'episodis i l'auge dels efectes del canvi climàtic cada vegada mes evidents en les regions de muntanya, tant les administracions com la població en general han anat prenent consciència respecte la perillositat i els riscos associats a fenòmens naturals, i com a tals, els relacionats amb la hidràulica fluvial i torrencial. Aquesta conscienciació combinada amb els avenços tècnics experimentats els últims anys en el camp de la hidràulica, han fet que es comencin a desenvolupar directives, lleis i plans de prevenció de riscos naturals (inundacions), els quals han tingut ¿a posteriori¿ grans repercussions a nivell urbanístic i per tant a nivell socioeconòmic. Malgrat la successió de normatives i directives aplicades els últims anys (tant a l'estat Andorrà, com en general a països amb problemàtiques torrencials), totes elles han estat principalment de caràcter estatal i orientades a planes d'inundació fluvial; quedant les zones de muntanya amb afectacions torrencials, absents de cartografia i normativa associada. La detecció, zonificació i avaluació de zones propenses a desencadenar fenòmens torrencials, o fenòmens tipus corrent d'arrossegalls, són difícils de preveure si no hi ha indicatius geomorfològics molt evidents i detectables amb treball de camp, memòria històrica, orto-imatges o fotografies aèries de varis anys, i sobretot dades de camp com: un històric de precipitacions, lectures de calats i cabals, sedimentogrames en fons de canals, anàlisi del sediment en torrents desbordats, anàlisis de seccions hidràuliques en punts de desguàs o anàlisis de sediments dipositats en cons de dejecció etc. Aquesta falta d'informació o un tractament limitat i mal estructurat de la poca informació de la que sovint es disposa, fa que sigui excessivament complicat el coneixement, estudi i realització d'una zonificació d'aquest tipus de perills associats a la dinàmica torrencial, a escala regional (exemple del Principat d'Andorra a escala 1/5000) i sense que sigui necessari desenvolupar estudis i simulacions numèriques de detall. En aquesta tesi s'han estudiat detingudament tots aquells paràmetres i indicadors torrencials, tant a nivell de conca com a nivell de llera, que poden tenir relació amb la dinàmica torrencial, i que per tant poden constituir indicis sobre la susceptibilitat de que es produeixin aquest tipus de successos en àrees determinades. Una vegada analitzats i classificats tots els paràmetres potencialment indicadors de dinàmiques torrencials en conca i llera, s'ha proposat una metodologia basada en l'agrupació dels paràmetres tractats en grans blocs analítics: anàlisis històriques , hidro-meteorològiques, hidràuliques, anàlisis geològiques-geotècniques i morfomètriques. L'anàlisi i estudi d'aquets grans blocs analítics i tots els paràmetres que els componen, s'ha elaborat amb l'objectiu últim de realitzar un tractament estadístic i obtenir uns criteris de decisió que permetin crear una zonificació qualitativa a escala regional, en funció de la perillositat potencial de les zones exposades. El resultat obtingut de la zonificació a escala regional, també ens ha de permetre, prendre la decisió de quins fenòmens s'analitzen, segons la seva rellevància, i com es tracten amb posterioritat : en base a la seva naturalesa, per mitjà de treball de camp o modelització numèrica.

[en] Over the last 40 years, in Europe in general and in many mountainous regions in particular, there have been major instances of severe flood episodes (more than 100) which have resulted in more than 700 deaths and billions of euros in economic losses. At European level, we can point out the floods of the Danube and the Elbe rivers in the summer of 2002. At a more specific level, in mountain areas and therefore on a more regional scale, we can mention the destruction caused by torrential phenomena, such as the floods of Andorra 1982, the tragedy of Camping las Nieves in Biescas in 1998 or the floods of the Garonne River in the summer of 2013. Thanks to this series of episodes and to the growing effects of climate change in mountain regions, both administrations and the general public have become aware of the dangers and risks associated with natural phenomena, and as such, with those related to river and torrential hydraulics. This awareness, combined with the technical advances experienced in recent years in the field of hydraulics, have led to the development of directives, laws and plans for the prevention of natural hazards (floods), which have subsequently had major repercussions in urban planning and therefore at a socioeconomic level. Despite the succession of regulations and directives applied in recent years (both in the state of Andorra and in general in countries with torrential problems), all of them have been mainly of a state nature and oriented to river flood plains; leaving mountain areas with torrential episodes, absent of cartography and associated regulations. The detection, zoning and evaluation of areas prone to triggering torrential phenomena, or current-type phenomena of dragging, are often difficult to predict if there are no evident and detectable geomorphological indications together with fieldwork, historic accounts, ortho photographs or aerial photographs of several years, and especially field data such as: precipitation history, readings of depths and flows, sedimentograms at the bottom of canals, sediment analysis in violent streams, analysis of hydraulic sections at drainage points, analysis of sediments deposited in alluvial fans etc. This lack of information or the limited and poorly structured treatment of the little information that is often available, makes it excessively complicated to know, study, and perform a zoning of such hazards associated with torrential dynamics, on a regional scale (for example of the Principality of Andorra on a scale of 1/5000) without having to develop detailed numerical studies and simulations. In this thesis, all those torrential parameters and indicators have been studied in detail, both at the basin and riverbed level, which may be related to the torrential dynamics, and therefore can give us clues as to the susceptibility of this occurrence of these types of events in certain areas. After analysing and classifying all the parameters potentially indicative of torrential dynamics in the basin and channel, a methodology has been proposed based on the grouping of the parameters treated in large analytical blocks: historical analysis, hydro-meteorological analysis, hydraulic analysis, geological -geotechnical analysis and morphometric analysis. The analysis and study of these large analytical blocks and all the parameters that compose them, have been elaborated with the ultimate goal of carrying out a statistical treatment and obtaining some decision criteria that allow us to create a qualitative zoning on a regional scale, depending on the potential danger of the exposed areas. The result obtained from zoning on a regional scale should also allow us to decide which phenomena have to be analyzed, according to their relevance, and how they are treated later and based on their nature, through fieldwork and numerical modelling.