[ca] La Relativitat General va predir l'existència d'ones gravitatòries l'any 1916. No obstant això, no va ser fins el 14 de setembre de 2015 que els interferòmetres LIGO van fer la primera detecció d'ones gravitatòries. Després de diverses anàlisis, es podria concloure que la font d'aquestes ones gravitatòries va ser la fusió d'un binari de forats negres, anomenat així per la seva data de detecció, GW150914. Fins a la data, aproximadament 100 deteccions han estat reclamades per la xarxa de dos interferòmetres LIGO i l'interferòmetre Virgo. Aquestes deteccions han estat possibles gràcies a l'augment de la sensibilitat dels detectors, fruit de diverses actualitzacions que han sofert els interferòmetres. Un dels principals culpables que compromet la sensibilitat és el soroll ambiental. Caracteritzar correctament aquests sorolls permet o bé restar-los de l'anàlisi o trobar possibles maneres de reduir-los. Un d'aquests sorolls és la llum dispersa, que es pot reduir utilitzant dispositius mecànics anomenats deflectors que absorbeixen aquesta llum. Aleshores, la llum dispersa absorbida es perd en la seva majoria. Tanmateix, la llum dispersa conté informació important sobre el dispersor. S'ha dissenyat un nou tipus de deflectors equipats amb fotodíodes per recuperar la informació de la llum dispersa que es perdia fins ara. Com a part de les actualitzacions de Advanced Virgo, aquests deflectors s'instal·laran al voltant de les masses de prova principals de l'interferòmetre. Les ones gravitacionals no només són sondes importants de cossos astrofísics asimètrics massius, sinó que també poden sondar models més enllà del model estàndard a l'Univers inicial. Es creu que aquests models cosmològics, juntament amb la contribució d'un gran nombre d'objectes astrofísics no resolts, com ara estrelles de neutrons binaris i forats negres, generen un fons d'ones gravitacionals. La detecció d'aquest fons proporcionaria informació essencial sobre l'Univers molt primerenc. Tanmateix, l'amplitud d'aquest fons és molt inferior a la de les ones gravitatòries procedents de fusions de forats negres binaris. Per tant, es realitza una correlació creuada entre les dades de diferents interferòmetres per intentar estimar l'amplitud del fons, tot i que la sensibilitat actual dels detectors terrestres d'ones gravitatòries encara no és suficient per fer una detecció. No obstant això, s'ha derivat un formalisme rigorós que permet limitar els models que descriuen el rerefons. Com s'ha esmentat anteriorment, el fons es modela com la superposició d'una contribució astrofísica i una cosmològica. Dues d'aquestes fonts cosmològiques són les transicions de fase de primer ordre i els forats negres primordials, que es poden limitar segons el formalisme esmentat anteriorment.

[en] General Relativity predicted the existence of gravitational waves in 1916. However, it was not until September 14th, 2015 that the LIGO interferometers made the first gravitational wave detection. After several analyses, it could be concluded that the source of these gravitational waves was the merger of a binary of black holes, named after its detection date, GW150914. To this date, roughly 100 detections have been claimed by the network of two LIGO interferometers and the Virgo interferometer. These detections have been possible thanks to the increased sensitivity of the detectors, the result of several upgrades the interferometers have undergone. One of the main culprits that compromises the sensitivity is environmental noise. Properly characterizing these noises allows to either subtract them from the analysis or find possible ways to reduce them. One of these noises is scattered light, which can be reduced by using mechanical devices called baffles that absorb this light. The absorbed scattered light is then lost in its majority. However, scattered light contains important information about the scatterer. A new type of baffles instrumented with photodiodes has been designed to retrieve the information from scattered light that was lost until now. As part of the upgrades for Advanced Virgo, these baffles will be installed around the main test masses of the interferometer. Gravitational waves are not just important probes of massive asymmetric astrophysical bodies, but they can also probe models Beyond the Standard Model in the early Universe. These cosmological models, alongside the contribution from a large number of unresolved astrophysical objects such as binary neutron stars and black holes, are believed to source a background of gravitational waves. The detection of this background would provide essential information about the very early Universe. However, the amplitude of this background is much lower than that of gravitational waves coming from mergers of binary black holes. Hence, a cross-correlation between data from different interferometers is performed to try to estimate the amplitude of the background, though the current sensitivity of the gravitational wave ground-based detectors is still not enough to make a detection. Nevertheless, a rigorous formalism has been derived that allows to constrain the models describing the background. As mentioned above, the background is modeled as the superposition of an astrophysical contribution and a cosmological. Two of these cosmological sources are first-order phase transitions and primordial black holes, which can be constrained according to the above-mentioned formalism.