[ca] Aquesta tesi es basa en tres estudis per investigar el costat fosc de l'comportament de ciutadania organitzacional i els seus impactes adversos en el benestar dels empleats i el funcionament en el lloc de treball. Els dos primers estudis es basen principalment en la teoria de la conservació dels recursos. Per tant, amb base en la teoria de la conservació dels recursos, l'Estudi 1 analitza la relació entre l'experiència dels empleats de la pressió ciutadana i l'exercici laboral, així com el paper mediador de la fatiga ciutadana i el paper moderador de l'compromís de continuïtat. Les dades de fonts múltiples revelen que els sentiments dels empleats que no tenen més remei que participar en un comportament aparentment voluntari perjudiquen el seu acompliment laboral a causa de l'esgotament d'energia induït per la fatiga ciutadana. No obstant això, el compromís de permanència dels empleats modera la relació indirecta de la pressió ciutadana i l'exercici laboral. La creença dels empleats que les seves alternatives d'ocupació són limitades canvia la seva percepció sobre el comportament ciutadà com oportunitats en lloc d'amenaces. L'estudi 2 investiga com el comportament de ciutadania obligatòria afecta l'energia i la motivació dels empleats per participar en altres comportaments voluntaris, com el comportament organitzacional orientat a el servei i la creativitat a través de la sobrecàrrega de rols. Argumentar que la intensitat d'aquest efecte és diferent per a diferents generacions (millennials versus no millennials). En l'estudi 2, els resultats d'una anàlisi SEM de covariància suggereixen que la sobrecàrrega de rols resultant de l'comportament de ciutadania obligatòria pot soscavar el OCB orientat a el servei i la creativitat dels empleats millennials. No obstant això, aquests efectes poden ser més moderats entre els no millennials que "viuen per treballar". L'estudi 3 es basa en la teoria de la concessió de llicències morals per proposar un model que expliqui els conflictes de relació a través de variables mediadores i moderadores. Suggerim que el dret psicològic mitjana la relació entre les iniciatives individuals i els conflictes de relació. També sostenim que els motius de l'maneig d'impressions moderen aquest efecte mediador. Basat en la teoria de l'autorepresentació, suggerim que el la relació entre la iniciativa individual i el dret psicològic s'enforteix quan els empleats prenen iniciatives individuals amb la intenció de participar en un motiu de gestió d'impressions reeixit. Els resultats d'una anàlisi PLS-SEM de el model de moderació intervinguda van suggerir diferents fortaleses de la relació entre la iniciativa individual i els drets psicològics i els conflictes de relació en nivells més baixos i més alts de motius de gestió d'impressions. Es discuteixen altres implicacions interessants del nostre estudi.

[es] Esta tesis se basa en tres estudios para investigar el lado oscuro del comportamiento de ciudadanía organizacional y sus impactos adversos en el bienestar de los empleados y el funcionamiento en el lugar de trabajo. Los dos primeros estudios se basan principalmente en la teoría de la conservación de los recursos. Por lo tanto, con base en la teoría de la conservación de los recursos, el Estudio 1 analiza la relación entre la experiencia de los empleados de la presión ciudadana y el desempeño laboral, así como el papel mediador de la fatiga ciudadana y el papel moderador del compromiso de continuidad. Los datos de fuentes múltiples revelan que los sentimientos de los empleados de que no tienen más remedio que participar en un comportamiento aparentemente voluntario perjudican su desempeño laboral debido al agotamiento de energía inducido por la fatiga ciudadana. Sin embargo, el compromiso de permanencia de los empleados modera la relación indirecta de la presión ciudadana y el desempeño laboral. La creencia de los empleados de que sus alternativas de empleo son limitadas cambia su percepción sobre el comportamiento ciudadano como oportunidades en lugar de amenazas. El estudio 2 investiga cómo el comportamiento de ciudadanía obligatoria afecta la energía y la motivación de los empleados para participar en otros comportamientos voluntarios, como el comportamiento organizacional orientado al servicio y la creatividad a través de la sobrecarga de roles. Argumentamos que la intensidad de este efecto es diferente para diferentes generaciones (millennials versus no millennials). En el estudio 2, los resultados de un análisis SEM de covarianza sugieren que la sobrecarga de roles resultante del comportamiento de ciudadanía obligatoria puede socavar el OCB orientado al servicio y la creatividad de los empleados millennials. Sin embargo, estos efectos pueden ser más moderados entre los no millennials que "viven para trabajar". El estudio 3 se basa en la teoría de la concesión de licencias morales para proponer un modelo que explique los conflictos de relación a través de variables mediadoras y moderadoras. Sugerimos que el derecho psicológico media la relación entre las iniciativas individuales y los conflictos de relación. También sostenemos que los motivos del manejo de impresiones moderan este efecto mediador. Basado en la teoría de la autorrepresentación, sugerimos que el la relación entre la iniciativa individual y el derecho psicológico se fortalece cuando los empleados toman iniciativas individuales con la intención de participar en un motivo de gestión de impresiones exitoso. Los resultados de un análisis PLS-SEM del modelo de moderación mediada sugirieron diferentes fortalezas de la relación entre la iniciativa individual y los derechos psicológicos y los conflictos de relación en niveles más bajos y más altos de motivos de gestión de impresiones. Se discuten otras implicaciones interesantes de nuestro estudio.