[ca] Aquesta tesi doctoral pretén ser una aproximació, des de la geografia relacional, als processos de transformació urbana esdevinguts a la Comunitat Valenciana a partir de la crisi del 2008 prenent com a exemple el projecte d'una zona franca al municipi de Paterna. Es busca respondre quatre preguntes de recerca referides al paper dels diferents actors en els processos de transformació urbana —i, en especial, al dels actors locals—, a la naturalesa dels conflictes i controvèrsies, a la utilitat i les limitacions de la geografia relacional i, finalment, la possibilitat de generalització dels resultats de l'anàlisi del cas concret estudiat al conjunt de la Comunitat Valenciana en el context de crisi. La tesi s'organitza en tres parts. La primera estableix un marc teòric a partir de la consideració de les limitacions de la teoria urbana crítica vinculada a l'economia política i de les aportacions des de la geografia relacional. A la segona part es presenta el context de crisi que afecta la Comunitat Valenciana des del 2008. A la tercera i última part s'analitza el cas de la Zona Franca de Paterna a partir de tres línies d'anàlisi. La primera línia s'articula al voltant de la consideració del projecte a través de la seva representació com a intervenció sobre una realitat o cosmograma. La segona línia procura descriure i analitzar la xarxa d'actors que es constitueix entorn del projecte i les pràctiques desenvolupades per a l'exercici del poder a través d'aquesta xarxa. Finalment, la tercera línia d'anàlisi aborda les controvèrsies sorgides en el projecte i que, finalment, van portar a cancel·lar-les. Els resultats mostren com un agent local, en aquest cas l'Administració local de Paterna, és capaç d'inserir la seva agenda en xarxes translocals on el desequilibri de recursos entre els actors limita la capacitat d'exercici de poder per aquesta Administració. També es mostren les controvèrsies que es generen entre grups que s'articulen al voltant de qüestions concretes, grups que, alhora, s'insereixen en xarxes més àmplies. En el cas de la Zona Franca de Paterna, les controvèrsies es produeixen quan el projecte s'insereix, d'una banda, a les xarxes globals d'inversió en infraestructures i, de l'altra, a les xarxes que qüestionen el model de desenvolupament urbà i econòmic existent a la Comunitat Valenciana. Així mateix, aquesta tesi procura posar en relleu la utilitat de la geografia relacional en la consecució dels resultats obtinguts i s'assenyalen possibles limitacions derivades de la impossibilitat de desenvolupar certes metodologies d'anàlisi. Finalment, s'efectua una interpretació de la situació de la Comunitat Valenciana en els anys del desenvolupament del projecte com a moment de redefinició d'actors, relacions de poder i espais.

[en] This thesis pretends to be an approximation, from the so called "relational geography", to the processes of urban transformation that have taken place in the Valencian Community since the 2008 crisis, taking the project for a Free Trade Zone in Paterna as an example. The aim is to answer four research questions referring to the role of the different actors in the urban transformation processes —and, in particular, that of local actors—, to the nature of conflicts and controversies, to the usefulness and limitations of relational geography and, finally, to the possibility of generalizing the results of the analysis of the Paterna case to the whole of the Valencian Community in the context of crisis. The thesis is organized in three parts. The first establishes a theoretical framework based on the consideration of the limitations of critical urban theory linked to political economy and the contributions from relational geography. In the second part, the context of the crisis that has affected the Valencian Community since 2008 is presented. In the third and final part, the case of the Paterna Free Trade Zone is studied from three lines of analysis. The first line is articulated around the consideration of the project through its representation as an intervention on a reality or cosmogram. The second line seeks to describe and analyze the network of actors that is constituted around the project and the practices developed for the exercise of power through this network. Finally, the third line of analysis deals with the controversies that arose in the project and that, finally, led to its cancellation. The results show how a local agent, in this case the municipality of Paterna, is able to insert its agenda in translocal networks in which the imbalance of resources between the actors limits the ability of this local administration to exercise power. The controversies that are generated between groups that are articulated around specific issues; these groups, at the same time, are inserted into broader networks. In the case of the Paterna Free Trade Zone, controversies arise when the project is inserted, on the one hand, in the global infrastructure investment networks and, on the other, in the networks that question the existing urban and economic development model of the Valencian Community. Likewise, this thesis seeks to highlight the usefulness of relational geography in achieving the results obtained; possible limitations derived from the impossibility of developing certain analysis methodologies are pointed out as well. Finally, an interpretation of the situation of the Valencian Community in the years of development of the project is made as a moment of redefinition of actors, power relations and spaces.