BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Aquest article revisa l'estreta relació entre la negativa a donar òrgans i la percepció de que els mecanismes d'assignació no sempre estan motivats per necessitats mèdiques, sinó per factors aparentment injustos com són l'estatus, els ingressos, l'origen ètnic o les connexions individuals. La falta d'òrgans per a trasplantaments és un dels majors obstacles que han d'afrontar els sistemes de trasplantament a tot el món i el trasplantament és l'únic camp tecnològicament avançat de la medicina que depèn totalment de la comprensió i el suport públic, la qual cosa ofereix fortes raons per augmentar-ne la transparència i la confiança de la comunitat fent que les llistes d'espera siguin públiques.

[es] Este artículo revisa la estrecha relación que ha sido observada entre la negativa a donar órganos y la percepción de que los mecanismos de asignación no están, siempre, motivados por la necesidades médicas, sino que por factores aparentemente injustos como el estatus, los ingresos, el origen étnico o las conexiones. La falta de órganos para trasplante es uno de los mayores obstáculos que enfrentan los sistemas de trasplante en todo el mundo y el trasplante es el único campo tecnológicamente avanzado de la medicina que depende totalmente de la comprensión y el apoyo público, lo que ofrece fuertes razones para aumentar la transparencia y la confianza de la comunidad haciendo las listas de espera públicas.
[ca] En aquest estudi es posen al descobert les creences d'una professora d'anglès no nativa sobre la pronunciació en LE. Per fer-ho, els recursos metodològics utilitzats són el text reflexiu i l'entrevista semiestructurada. La creença principal està relacionada amb la necessitat de dur a terme un procés d'immersió en el país de la LE per assolir l'excel·lència en pronunciació; tot i que també n'hi ha d'altres que fan referència a la tasca i als materials d'ensenyament-aprenentatge de la pronunciació. Aquesta recerca ha permès, doncs, conèixer les representacions (explícites i implícites) d'una docent no nativa d'anglès LE sobre l'excel·lència en pronunciació i comprovar si els resultats estan d'acord amb altres estudis duts a terme. En futures investigacions seria interessant de contrastar els resultats amb les seves pràctiques, per tal de veure si es relacionen o es contradiuen amb les creences obtingudes.

[es] En este estudio se ponen al descubierto las creencias de una profesora de inglés no nativa sobre la pronunciación en LE. Para ello, los recursos metodológicos utilizados son el texto reflexivo y la entrevista semiestructurada. La creencia principal está relacionada con la necesidad de llevar a cabo un proceso de inmersión en el país de la LE para conseguir la excelencia en pronunciación; aunque también hay otras que se refieren a la tarea y a los materiales de enseñanza-aprendizaje de la pronunciación. Esta investigación ha permitido conocer la representaciones (explícitas e implícitas) de una docente no nativa de inglés LE acerca de la excelencia en pronunciación y comprobar si los resultados están de acuerdo con otros estudios realizados. En futuras investigaciones sería interesante contrastar los resultados con las prácticas de esta profesora, con la finalidad de observar si se relacionan o se contradicen respeto las creencias manifestadas.
[ca] Les crisis del nou mil·lenni han alimentat el debat sobre la gestió dels mercats lliures, en algunes parts d'Europa. Això està tenint conseqüències considerables per a les companyies que necessiten recaptar fons per invertir en instal·lacions de creació d'ocupació o per millorar la productivitat necessària per competir amb nous productors d'Àsia. L'augment dels volums de comerç requeria històricament regles i regulacions governamentals. En aquest article s'utilitzen marcs teòrics organitzatius per entendre el dinamisme i el canvi en les operacions financeres, i en aquesta línia s'aborden les regles com ajustos legals progressius a les bones pràctiques. L'evidència històrica és la metodologia que s'utilitza en aquest treball, per destacar canvis significatius en la conceptualització sobre les organitzacions que han de subministrar serveis financers, especialment quan els xocs externs afecten les pimes i les seves necessitats.

[es] Las crisis del nuevo milenio han alimentado el debate sobre la gestión de los mercados de funcionamiento libre en algunas partes de Europa. Esto está teniendo consecuencias considerables para las compañías que necesitan recaudar fondos para invertir en instalaciones que creen empleo o en mejorar la productividad necesaria para competir con los nuevos productores de Asia. Históricamente, los volúmenes crecientes de comercio requerían reglas y regulación gubernamental. En este artículo se utilizan marcos teóricos organizacionales para comprender el dinamismo y el cambio en las operaciones financieras, y en esta línea se abordan las reglas como ajustes legales progresivos a las buenas prácticas. La evidencia histórica es la metodología utilizada en este documento, para resaltar cambios significativos en la conceptualización sobre las organizaciones que deben brindar servicios financieros, especialmente cuando los choques externos afectan a las PYME y sus necesidades.
[ca] La dificultat i la complexitat que comporta parlar de salut intercultural fa necessari que s'abordi el tema amb rigor i des d'estudis sobre el terreny. Aquest article tracta de contribuir a l'anàlisi i l'estudi de la salut intercultural, de forma particular a Amèrica Llatina, on els processos de capacitació immersos en projectes de desenvolupament, lluny de traçar ponts entre els diferents sistemes mèdics, persegueixen hegemonitzar el model biomèdic participant en el manteniment de relacions etnocèntriques i asimètriques.

[es] La dificultad y la complejidad que conlleva hablar de salud intercultural hace necesario que se aborde el tema con rigurosidad y desde estudios sobre el terreno. Este artículo trata de contribuir en el análisis y el estudio de la salud intercultural, de forma particular en América Latina, donde los procesos de capacitación inmersos en proyectos de desarrollo, lejos de trazar puentes entre los diferentes sistemas médicos, persiguen hegemonizar el modelo biomédico participando en el mantenimiento de relaciones etnocéntricas y asimétricas.
[ca] Durant l'onada massiva de desplaçaments a Amèrica, els emigrants espanyols van perdre sovint el contacte amb els seus familiars i amics al lloc d'origen. En aquest article s'aborden les causes de les desaparicions de persones en els processos migratoris, els procediments de recerca que es duien a terme des dels consolats espanyols i els resultats de les indagacions. Prenem en consideració el cas dels immigrants radicats a Mèxic i ens hem donat suport, per això, en la documentació trobada en els fons del Consolat d'Espanya a Mèxic.

[es] Durante la oleada masiva de desplazamientos a América, los emigrantes españoles perdieron a menudo el contacto con sus familiares y amigos en el lugar de origen. En este artículo se abordan las causas de las desapariciones de personas en los procesos migratorios, los procedimientos de búsqueda que se llevaban a cabo desde los consulados españoles y los resultados de las pesquisas. Tomamos en consideración el caso de los inmigrantes radicados en México y nos hemos apoyado, para ello, en la documentación hallada en los fondos del Consulado de España en México.
[ca] INTRODUCCIÓ. El pensament crític és vital a la ciència i a la vida quotidiana per identificar evidències anecdòtiques, hipòtesis no falsables, recollida esbiaixada de dades o connexions causals poc fiables. L'objectiu d'aquest estudi va ser adaptar a l'espanyol la versió revisada de Lawson de l'Examen de Pensament Crític Psicològic (PCTE) i aplicar-la per avaluar-ne la millora durant una assignatura de raonament del grau en Psicologia. MÈTODE. Vuitanta-set estudiants de tercer curs van respondre als ítems imparells del PCTE original a l'inici del quadrimestre, i van resoldre els parells al final. Es va dedicar una sessió a discutir sobre les preguntes de pensament crític de Lawson, i es va avaluar la fiabilitat d'afirmacions suposadament científiques. RESULTATS. Les habilitats de pensament crític dels estudiants van millorar en la detecció de problemes (els voluntaris que inicialment no van detectar problemes metodològics, després sí que ho van fer) i en la detecció precisa del problema objectiu (qüestions relacionades amb la pregunta de pensament crític). DISCUSSIÓ. Considerem el PCTE una eina per avaluar i desenvolupar el pensament crític entre els estudiants universitaris. Suggerim que aquest estudi pugui servir com a material didàctic d'anàlisi per als estudiants per potenciar les seves habilitats de pensament crític.

[es] INTRODUCCIÓN. El pensamiento crítico es vital en ciencia y en la vida cotidiana para identificar evidencias anecdóticas, hipótesis no falsables, muestreo sesgado de datos o conexiones causales poco fiables. El objetivo de este estudio fue adaptar al español la versión revisada de Lawson del Examen de Pensamiento Crítico Psicológico (PCTE por sus siglas en inglés), y aplicarlo para evaluar su mejora durante una asignatura de razonamiento del grado de Psicología. MÉTODO. 87 estudiantes de tercer curso de Psicología respondieron a los ítems impares del PCTE original, al inicio del cuatrimestre, y a los pares al final. Se dedicó una sesión a discutir las preguntas de pensamiento crítico de Lawson, evaluando la fiabilidad de afirmaciones supuestamente científicas. RESULTADOS. Las habilidades de pensamiento crítico de los estudiantes mejoraron en la detección de problemas (los voluntarios que inicialmente no detectaron problemas metodológicos, luego sí que lo hicieron) y en la detección precisa del problema objetivo (cuestiones relacionadas con la pregunta de pensamiento crítico). DISCUSIÓN. Consideramos el PCTE una herramienta para evaluar y desarrollar el pensamiento crítico entre los estudiantes universitarios. Además, sugerimos que el propio estudio pueda servir como material didáctico de análisis para los estudiantes, potenciando sus habilidades de pensamiento crítico.
[ca] A partir de la revisió de l'experiència aportada per alguns conflictes socioambientals de caràcter urbà protagonitzats per pobles originaris assentats en el que avui és la Ciutat de Mèxic (capital de Mèxic), es recorre a la justícia espacial com a proposta teòrica-conceptual que permet una lectura i interpretació de les injustícies històricament enfrontades per aquestes comunitats que han perdut la seva llengua, i gran part de les seves terres i territori, i que resisteixen a la urbanització capitalista neoliberal i neoestatista. En la recerca del reconeixement dels seus drets socials i polítics ha emergit, cada vegada amb més força, la lluita per la seva autonomia política, cultural i territorial, essent aquest el context en què el dret que tenen els pobles a un medi ambient net en termes de justícia ambiental, pot virar i donar indicis d'una justícia ecològica des dels pobles originaris. Finalment, les reclamacions, accions i projectes tendents a la construcció d'una autonomia per als pobles originaris, ens situen novament davant la qüestió d'una justícia social universal que exigeix discutir les formes particulars d'enfrontar i concebre les injustícies espacials particulars.

[es] A partir de la revisión de la experiencia arrojada por algunos conflictos socioambientales de carácter urbano protagonizados por pueblos originarios asentados en lo que hoy es la Ciudad de México (capital de México), se acude a la justicia espacial como propuesta teórico-conceptual que posibilita una lectura e interpretación de las injusticias enfrentadas históricamente por estas comunidades que han perdido su lengua, y gran parte de sus tierras y su territorio y que, resisten a la urbanización capitalista neoliberal y neoestatista. En la búsqueda del reconocimiento de sus derechos sociales y políticos ha emergido, cada vez con mayor fuerza, la lucha por su autonomía política, cultural y territorial, siendo este contexto en el que el derecho que tienen los pueblos a un medio ambiente limpio en términos de una justicia ambiental, puede virar y dar atisbos de una justicia ecológica desde los pueblos originarios. Finalmente, los reclamos, acciones y proyectos tendientes a la construcción de una autonomía para los pueblos originarios, nos coloca nuevamente frente a la cuestión de una justicia social universal que exige discutir las formas particulares de enfrentar y concebir las injusticias espaciales particulares.
[ca] 938 / 5.000 Resultados de traducción Resultado de traducción star_border La comunicació estudia el procés de proletarització durant la fase prèvia al boom miner a l'enclavament de Linares mitjançant l'anàlisi de padrons i censos de població. Gràcies a ells es caracteritza la distribució per edat i gènere i l'estructura ocupacional, així com els canvis que van patir. Es conclou que el creixement de la població linarenca abans de la dècada del 1840 va ser significatiu i que les seves raons s'han de buscar en l'increment de la nupcialitat i un saldo migratori positiu. Els canvis en l'estructura socioprofessional de la població en els moments previs a l'enlairament de l'activitat miner i la caracterització de la immigració permet la formulació d'hipòtesis que relacionen aquest creixement amb transformacions probables en l'agricultura i la mineria. El procés d'agricolització i el desenvolupament d'una activitat minerometal·lúrgica més capitalitzada serien la base d'aquestes transformacions.

[es] La comunicación estudia el proceso de proletarización durante la fase previa al boom minero en el enclave de Linares mediante el análisis de padrones y censos de población. Gracias a ellos se caracteriza la distribución por edad y género, y la estructura ocupacional, así como los cambios que sufrieron. Se concluye que el crecimiento de la población linarense antes de la década de 1840 fue significativo y que sus razones han de buscarse en el incremento de la nupcialidad y un saldo migratorio positivo. Los cambios en la estructura socioprofesional de la población en los momentos previos al despegue de la actividad minero y la caracterización de la inmigración permite la formulación de hipótesis que relacionan este crecimiento con probables transformaciones en la agricultura y la minería. El proceso de agricolización y el desarrollo de una actividad minero-metalúrgica más capitalizada serían la base de dichas transformaciones.
[ca] L'article reconstrueix el funcionament d¡un port a la boca del riu Salado (Provincia de Buenos Aires, Argentina) durant la dècada de 1850. Erigit com alternativa als bloquejos soferts per la capital durant les dècades de 1830 i 1840, la desembocadura del Salado es va conformar per a les autoritats porteñas com un espai possible per constituir un port estable que servís per dinamitzar el comerç i l'economia de la campanya sud de Buenos Aires, i impulés l'ocupació permanent i el creixement poblacional de la regió.

[es] En el artículo se reconstruye el funcionamiento de un puerto en la boca del río Salado (Provincia de Buenos Aires, Argentina) durante la década de 1850. Erigido como alternativa a los bloqueos sufridos por la capital durante las décadas de 1830 y 1840, la desembocadura del Salado se conformó para las autoridades porteñas como un espacio posible para constituir un puerto estable que sirviese para dinamizar el comercio y la economía de la campaña sur bonaerense, e impulsara la ocupación permanente y el crecimiento poblacional de la región.
[ca] El present article se centra en la generació de mapes perceptuals dels rànquings de les percepcions i les expectatives dels graduats universitaris, els professors i els empresaris respecte al desenvolupament de competències. La informació parteix d'una enquesta realitzada entre llicenciats i acadèmics de la Facultat d'Economia i Empresa de la Universitat de Barcelona i empresaris catalans. En primer lloc, es jerarquitzen les competències i habilitats desenvolupades durant els estudis universitaris. Els rànquings es combinen per als tres col·lectius amb l'objectiu de projectar visualment el posicionament dels tres tipus de competències (genèriques, personals i específiques) en mapes perceptuals generats mitjançant diferents tipus de tècniques multivariants de reducció de la dimensionalitat per dades ordinals (escalament multidimensional i components principals categòrics). A partir de l'anàlisi realitzat, s'observa un elevat consens entre els tres col·lectius pel que fa referència a la rellevància de les competències. Els mapes perceptuals permeten captar el grau de similitud entre les competències analitzades en termes del seu posicionament. D'aquesta manera, destaquen, com a millor posicionades, l'organització i planificació entre las competències genèriques; la comunicació oral i escrita entre les personals; i la capacitat d'aprenentatge entre les específiques.

[es] El presente artículo se centra en la generación de mapas perceptuales de los ránkings de las percepciones y las expectativas de los graduados universitarios, los profesores y los empresarios en cuanto al desarrollo de competencias. La información parte de una encuesta realizada entre licenciados y académicos de la Facultad de Economía y Empresa de la Universidad de Barcelona y empresarios catalanes. En primer lugar se jerarquizan las competencias y habilidades desarrolladas durante los estudios universitarios. Los ránkings se combinan para los tres colectivos con el objetivo de proyectar visualmente el posicionamiento de los tres tipos de competencias (genéricas, personales y específicas) en mapas perceptuales generados mediante diferentes tipos de técnicas multivariantes de reducción de la dimensionalidad para datos ordinales (escalamiento multidimensional y componentes principales categóricos). A partir del análisis realizado, se observa un elevado consenso entre los tres colectivos por lo que respecta a la relevancia de las competencias. Los mapas perceptuales permiten captar el grado de similitud entre las competencias analizadas en términos de su posicionamiento. Así, destacan como mejor posicionadas la organización y planificación entre las competencias genéricas; la comunicación oral y escrita entre las personales; y la capacidad de aprendizaje entre las específicas.
[ca] Aquest treball estudia el discurs colonial espanyol sobre el Marroc des d'una perspectiva de gènere durant el període de les guerres del Rif. Se centra en els sectors més reaccionaris de l'africanisme militar. Analitza com, en aquest context colonial i en diàleg amb la imatge de l'home rifeny, es construeix un arquetip de virilitat espanyola molt concret: el soldat. Aquest model sorgeix en un període, els anys vint, de transformació i redefinició de la masculinitat normativa a Espanya. Aquest arquetip serà un element important en la cultura dels militars africanistes que es van aixecar contra la República.

[es] El presente trabajo estudia el discurso colonial español sobre Marruecos desde una perspectiva de género durante el periodo de las guerras del Rif. Se centra en los sectores más reaccionarios del africanismo militar. Analiza cómo, en este contexto colonial y en diálogo con la imagen del hombre rifeño, se construye un arquetipo de virilidad española muy concreto: el soldado. Este modelo surge en un periodo, los años veinte, de transformación y redefinición de la masculinidad normativa en España. Este arquetipo será un elemento importante en la cultura de los militares africanistas que se sublevaron contra la República.
[ca] Aquest treball d'investigació pretén fer una comparativa de caràcter descriptiu entre la prosòdia de pacients amb afàsia de Wernicke i la d'altres parlants que no experimenten aquest trastorn del llenguatge. En general, s'intenta observar el comportament idiosincràtic de la parla afàsica davant la no afàsica, sempre tenint en compte que, habitualment, l'afàsia fluent o de Wernicke es considera funcional i comuna des d'un punt de vista de l'articulació fonètica.

[es] Este artículo de investigación pretende hacer una comparativa de carácter descriptivo entre la prosodia de pacientes con afasia de Wernicke y la de otros hablantes que no presentan este trastorno del lenguaje. En general, se intenta observar el comportamiento idiosincrásico del habla afásica frente al habla no afásica, siempre teniendo en cuenta que, habitualmente, la afasia fluente o de Wernicke se considera funcional y común desde un punto de vista de la articulación fonética.
[ca] El present article proposa una relectura del paisatge de la muntanya de Montserrat com al·legoria crítica en Goethe, C.-A. Sainte-Beuve i Ernst Robert Curtius. Es tracta d'una revisió de com aquesta geografia incideix en propostes crítiques com aquestes, clau en la història de la crítica literària i de literatura comparada.

[es] El presente artículo propone una relectura del paisaje de la Montaña de Montserrat como alegoría crítica en Goethe, C.-A. Sainte-Beuve y Ernst Robert Curtius. Se trata de una revisión de cómo esta geografía incide en propuestas críticas como éstas, clave en la historia de la crítica literaria y de literatura comparada.
[ca] El NO-DO (Noticiarios y Documentales) va ser un dels mitjans de control utilitzats pel règim franquista per a la difusió de continguts, notícies i reportatges afins a la seva doctrina. La dona va jugar un paper fonamental quant a la seva difusió ens referim, ja que al mateix temps era el públic majoritari que visualitzava aquest tipus de continguts. Per tant, l'enfocament del NO-DO estava destinat a oferir una imatge submisa i relegada a l'àmbit de la seva llar, amb una finalitat doctrinal emparada pel règim. Tan fou així que, durant els anys que aquest noticiari va estar vigent, concretament entre finals del 1942 i mitjans del 1981, es van difondre nombrosos reportatges sobre la Secció Femenina de Falange i sobre la dona i els seus oficis. Pel que fa a l'art i les seves funcions, així com grans noms del panorama artístic i plàstic, van ser divulgats al llarg dels anys amb certa assiduïtat i recurrència al NO-DO. Tanmateix, aquests reportatges, majoritàriament, contenen només noms masculins. Hi ha una petita porció d'artistes dones que han estat objecte d'entrevistes al NO-DO. Sota una perspectiva de gènere i analitzant la mirada de l'espectador i el narrador extradiegètic -a través d'una metodologia historicoartística-, analitzarem les artistes femenines que han estat incloses al NO-DO a l'època postfranquista, així com les connotacions i com són representades en aquestes seccions del Noticiari-Documental.

[es] El NO-DO (Noticiarios y Documentales) fue uno de los medios de control utilizados por el régimen franquista para la difusión de contenidos, noticias y reportajes afines a su doctrina. La mujer jugó un papel fundamental en cuanto a su difusión nos referimos, pues era a su vez el público mayoritario que visualizaba este tipo de contenidos. Por lo tanto, el enfoque del NO-DO estaba destinado a ofrecer una imagen sumisa y relegada al ámbito del hogar de esta, con un fin doctrinal amparado por el régimen. Tan fue así que, durante los años que este noticiario estuvo vigente, concretamente entre finales de 1942 y mediados de 1981, se difundieron numerosos reportajes sobre la Sección Femenina de Falange y sobre la mujer y sus oficios. En lo referente al arte y sus funciones, así como grandes nombres del panorama artístico y plástico, fueron divulgados a lo largo de los años con cierta asiduidad y recurrencia en el NO-DO. Sin embargo, estos reportajes, en su gran mayoría, contienen sólo nombres masculinos. Existe una pequeña porción de artistas mujeres que han sido objeto de entrevistas en el NO-DO. Bajo una perspectiva de género y analizando la mirada del espectador y al narrador extradiegético -a través de una metodología histórico-artística-, analizaremos las artistas femeninas que han sido incluidas en el NO-DO en la época postfranquista, así como las connotaciones y cómo son representadas en estas secciones del Noticiario-Documental.