[ca] La publicació del volum complementari del MCER ha fet avançar notablement la consideració de la mediació en l'educació plurilingüe, pluricultural i multimodal, tot reconeixent la seva contribució vital al desenvolupament de competències orientades a l'acció en la interacció social. Investigar la mediació és de gran importància per diverses raons: 1) la naturalesa teòrica i abstracta del concepte pot no estar totalment alineada amb les realitats pràctiques plurilingües, pluriculturals i multimodals de la comunicació en diferents entorns educatius, socials i professionals; 2) les formulacions complexes i la manca d'especificitat en el volum complementari del MECR en dificulten la comprensió i poden ser un obstacle en la pràctica docent; 3) la investigació empírica actual sobre la mediació s'ha centrat principalment en la comprensió de com s'ensenya, s'aprèn i s'avalua la mediació en entorns pedagògics controlats; els casos de mediació en temps real i la seva organització interaccional han estat comparativament poc explorats. La present tesi doctoral pretén proporcionar evidències empíriques detallades de com es desenvolupen les pràctiques de mediació en temps real i en el món real. La tesi té en compte com la mediació lingüística i cultural implica diversos recursos i competències, que inclouen habilitats, coneixements, actituds, etc., que es mobilitzen en interaccions en temps real, especialment en contextos educatius multilingües, multiculturals i multimodals. Concretament, aquest estudi s'emmarca dins d'un projecte de narració digital extraescolar a Catalunya que inclou participants adolescents i adults de diferents orígens lingüístics i culturals. Aquest estudi és de naturalesa qualitativa i utilitza principalment l'anàlisi conversacional (AC) per fonamentar la tesi teòricament i metodològicament i per analitzar les dades. La tesi per compendi s'estructura al voltant de quatre publicacions empíriques centrades en el tema principal de la mediació. La publicació núm. 1 descriu el funcionament bàsic de la mediació lingüística i els rols dels participants, i inclou l'ús d'eines digitals; la publicació núm. 2 i la publicació núm. 3 detallen els processos interaccionals de la mediació lingüística a través de l'anàlisi deseqüències de reparació conversacional; la publicació núm. 4 aprofundeix en aquests coneixements i explora la mediació cultural, el cosmopolitisme i la mobilització de fons de coneixement. Les conclusions principals que es sintetitzen en les quatre publicacions demostren que: 1) la construcció d'activitats de mediació és un procés complex i interaccional de caràcter multimodal, col·laboratiu, plurilingüe i pluricultural; 2) la mediació mostra diferents formes i diferents nivells de complexitat i es construeix a partir d'una convergència dinàmica d'elements lingüístics, culturals, ètics, tecnològics, relacionals, emocionals i cognitius; 3) la resolució satisfactòria de la mediació exigeix competència plurilingüe i pluricultural, habilitats tecnològiques, diferents tipus de coneixements i sensibilitat relacional, etc., per part dels diferents participants en la interacció; 4) les activitats de mediació poden contribuir al desenvolupament de nous recursos i competències, que inclouen habilitats, coneixements, actituds, etc., entre els participants. Aquest estudi representa una contribució significativa al camp de l'educació plurilingüe i pluricultural donat que usa un enfocament analític conversacional (AC) per identificar i analitzar activitats de mediació en temps real i en un entorn educatiu real, i així superar la bretxa existent entre els constructes teòrics i les aplicacions pràctiques. Advoca per un enfocament holístic de l'educació que tingui en compte la diversitat cultural i lingüística inherent als entorns educatius. L'estudi proporciona coneixements útils per al desenvolupament d'estratègies didàctiques lingüísticament i culturalment inclusives per preparar els joves com a mediadors actius i col·laboratius en la societat multilingüe i multicultural del segle XXI.

[es] La publicación del volumen complementario del MCER ha hecho avanzar notablemente la consideración de la mediación en la educación plurilingüe, pluricultural y multimodal, reconociendo su contribución vital al desarrollo de competencias orientadas a la acción en la interacción social. Investigar la mediación es de gran importancia por varias razones: 1) la naturaleza teórica y abstracta del concepto puede no coincidir plenamente con las realidades prácticas plurilingües, pluriculturales y multimodales de la comunicación en diferentes entornos educativos, sociales y profesionales; 2) las formulaciones complejas y la falta de especificidad en el volumen complementario del MCER dificultan su comprensión y pueden ser un obstáculo en la práctica docente; 3) la investigación empírica actual sobre la mediación se ha centrado principalmente en la comprensión de cómo se enseña, se aprende y se evalúa la mediación en entornos pedagógicos controlados; las instancias de mediación en tiempo real y su organización interaccional han sido comparativamente poco exploradas. La presente tesis doctoral pretende aportar evidencias empíricas detalladas de cómo se desarrollan las prácticas de mediación en tiempo real y en el mundo real. La tesis tiene en cuenta cómo la mediación lingüística y cultural implica diversos recursos y competencias, que incluyen habilidades, conocimientos, competencias, actitudes, etc., que se movilizan en interacciones en tiempo real, particularmente en contextos educativos multilingües, multiculturales y multimodales. En concreto, este estudio se enmarca en un proyecto extraescolar de narración digital en Cataluña, en el que participan adolescentes y personas adultas de diversos orígenes lingüístico-culturales. Este estudio es de naturaleza cualitativa y utiliza principalmente el análisis conversacional (AC) para fundamentar teórica y metodológicamente la tesis y para analizar los datos. La tesis por compendio se estructura en torno a cuatro publicaciones empíricas centradas en el tema principal de la mediación. La publicación núm. 1 describe el funcionamiento básico de la mediación lingüística y los roles de los participantes, incluyendo el uso de herramientas digitales; las publicaciones núm. 2 y núm. 3 detallan los procesos interaccionales de la mediación lingüística a través del análisis de secuencias de reparación conversacional; la publicación núm. 4 profundiza en estos conocimientos y explora la mediación cultural, el cosmopolitismo y la movilización de fondos de conocimiento. Las principales conclusiones sintetizadas en las cuatro publicaciones demuestran que: 1) la construcción de actividades de mediación es un proceso complejo e interaccional de naturaleza multimodal, colaborativa, plurilingüe y pluricultural; 2) la mediación muestra diferentes formas y distintos niveles de complejidad y se construye a partir de una convergencia dinámica de elementos lingüísticos, culturales, éticos, tecnológicos, relacionales, emocionales y cognitivos; 3) la resolución satisfactoria de la mediación exige competencias plurilingües y pluriculturales, habilidades tecnológicas, distintos tipos de conocimientos y sensibilidad relacional, etc., por parte de los distintos participantes en la interacción; 4) las actividades de mediación pueden contribuir al desarrollo de nuevos recursos y competencias, que incluyen habilidades, conocimientos, actitudes, etc., entre los participantes. Este estudio representa una contribución significativa al campo de la educación plurilingüe y pluricultural al emplear un enfoque analítico conversacional (AC) para identificar y analizar actividades de mediación en tiempo real en un entorno educativo real, y así salvar la brecha existente entre los constructos teóricos y las aplicaciones prácticas. Aboga por un enfoque holístico de la educación que tenga en cuenta la diversidad cultural y lingüística inherente a los entornos educativos. El estudio aporta conocimientos útiles para el desarrollo de estrategias didácticas inclusivas desde el punto de vista lingüístico y cultural para preparar a los jóvenes como mediadores activos y colaboradores en la sociedad multilingüe y multicultural del siglo XXI.