[ca] Aquesta tesi doctoral té com a finalitat contribuir als estudis de disponibilitat lèxica en estudiants d'espanyol com a llengua estrangera, prenent com a objecte analític alumnes sinohablantes al seu país d'origen i, concretament, a Tianjin, Xina. L'originalitat de la nostra investigació consisteix en analitzar el lèxic disponible dels informants tant en espanyol com a llengua estrangera com en la seva llengua materna, per comparar els resultats en les dues llengües. Prenent com a referència la metodologia establerta pel Projecte Panhispànic de Lèxic Disponible, vam determinar els nostres procediments metodològics de recollida de dades i la seva edició. El primer propòsit del present treball és recopilar el lèxic disponible en espanyol i en xinès dels informants procedents de centres educatius a Tianjin (288 estudiants en el corpus d'espanyol i 172 en el de xinès). El segon objectiu de la tesi és analitzar quantitativament les influències dels centres d'interès (els setze clàssics del Projecte Panhispànic) i de les variables extralingüístiques (nivell d'estudi, sexe, procedència, nivell de l'anglès i tipus de centre) en els resultats del lèxic disponible. Com hem avançat, la novetat del nostre treball és examinar les diferències i similituds en els resultats de les dues llengües contemplades. Pel que fa a les variables, s'intenta descriure les tendències que mostren els subgrups segons les variants pel que fa a la producció lèxica en les dues llengües. Així es pot tenir una idea de quant s'allunya el coneixement lèxic en espanyol dels estudiants de la seva competència lèxica en xinès. El tercer punt del qual s'ocupa la tesi és una anàlisi qualitativa consistent a revisar les convergències i divergències conceptuals que hi ha entre les llistes de paraules en espanyol i en xinès de cada centre d'interès. Es comparen els vocables altament disponibles dels alumnes en les dues llengües a la recerca dels homòlegs conceptuals dels vocables d'una llengua a l'altra. D'aquesta manera, si els alumnes aprenen a actualitzar en espanyol els conceptes que només són capaços de fer en xinès, es compensa considerablement la seva deficiència lèxica en la llengua espanyola.

[es] Esta tesis doctoral tiene como finalidad contribuir a los estudios de disponibilidad léxica en estudiantes de español como lengua extranjera, tomando como objeto analítico a alumnos sinohablantes en su país de origen y, concretamente, en Tianjin, China. La originalidad de nuestra investigación consiste en analizar el léxico disponible de los informantes tanto en español como lengua extranjera (ELE) como en chino como lengua materna (CLM), para comparar los resultados en las dos lenguas. Tomando como referencia la metodología establecida por el Proyecto Panhispánico de Léxico Disponible, determinamos nuestros procedimientos metodológicos de recogida de datos y su edición. El primer propósito del presente trabajo es recopilar el léxico disponible en español y en chino de los informantes procedentes de los centros educativos en Tianjin (288 estudiantes en el corpus de español y 172 en el de chino). El segundo objetivo de la tesis es analizar cuantitativamente las influencias de los centros de interés (los dieciséis clásicos del Proyecto Panhispánico) y de las variables extralingüísticas (nivel de estudio, sexo, procedencia, nivel de inglés y tipo de centro) en los resultados del léxico disponible. Como hemos adelantado, la novedad de nuestro trabajo es examinar las diferencias y similitudes en los resultados de las dos lenguas contempladas. En cuanto a las variables, se intenta describir las tendencias que muestran los subgrupos según las variantes en lo referente a la producción léxica en las dos lenguas. Así se puede tener una idea de cuánto se aleja el conocimiento léxico en español de los estudiantes de su competencia léxica en chino. El tercer punto de que se ocupa la tesis es un análisis cualitativo que consiste en revisar las convergencias y divergencias conceptuales que existen entre las listas de palabras en español y en chino de cada centro de interés. Se comparan los vocablos altamente disponibles de los alumnos en las dos lenguas en busca de los homólogos conceptuales de los vocablos de una lengua en la otra. De este modo, si los alumnos aprenden a actualizar en español los conceptos que solamente son capaces de hacer en chino, se compensa considerablemente su deficiencia léxica en la lengua española.