[ca] La tesi doctoral té com a principal objectiu l'anàlisi de l'aplicabilitat de les normes constitucionals ambientals i dels obstacles als quals s'enfronta la seva efectivitat. La investigació es circumscriu als ordenaments jurídics del Brasil i Portugal, en raó que en les respectives constitucions es regula el dret a un medi ambient sa i la seva aproximació històrica-cultural presenta un atractiu afegit per observar com ambdues regulacions han coexistit paral·lelament a una realitat canviant. Els ordenaments d'aquests països han experimentat una comunicació constant dels seus sistemes constitucionals i si bé la determinació d'un dret a un medi ambient sa en tots dos casos ha demostrat ser prematura en la seva configuració, en termes espacials i temporals, els problemes seculars inherents han estat visiblement diversos i amb riscos atemporals, que han determinat la seva efectivitat. En els seus aspectes metodològics, els propòsits són exploratoris i descriptius. La internacionalització i, per tant, la constitucionalització de les normes ambientals han contribuït a la configuració atemporal del dret a un medi ambient. La indeterminació de l'aplicació temporal d'aquest dret no ha estat un obstacle perquè tant en el cas del Brasil com en el Portugal, el legislador constituent hagi ratificat la responsabilitat de tots els actors socials, promovent així una major efectivitat d'aquest dret. La resposta a la hipòtesi sobre el règim jurídic per a l'aplicabilitat de les normes constitucionals ambientals confirma la seva aproximació al nucli dels drets fonamentals i, en conseqüència, del règim jurídic especial de protecció d'aquests. En definitiva, la present tesi doctoral, mitjançant l'anàlisi comparativa, defensa un règim d'aplicabilitat immediata de les normes constitucionals del dret fonamental a un medi ambient sa, per procurar la seva efectivitat jurídica, en benefici de les generacions presents i futures i com a paradigma transformador d'un model de desenvolupament, altament depredador dels recursos naturals.

[es] La tesis doctoral tiene como principal objetivo el análisis de la aplicabilidad de las normas constitucionales ambientales y de los obstáculos a los que se enfrenta su efectividad. La investigación se circunscribe a los ordenamientos jurídicos de Brasil y Portugal, en razón de que en sus respectivas constituciones se regula el derecho a un medio ambiente sano y su aproximación histórica-cultural presenta un atractivo añadido para observar como ambas regulaciones han coexistido paralelamente a una realidad cambiante. Los ordenamientos de estos países han experimentado una comunicación constante de sus sistemas constitucionales y si bien la determinación de un derecho al ambiente sano en ambos casos ha demostrado ser prematura en su configuración, en términos espaciales y temporales, los problemas seculares inherentes han sido visiblemente diversos y con riesgos atemporales, que han determinado su efectividad. En sus aspectos metodológicos, los propósitos son exploratorios y descriptivos. La internacionalización y la constitucionalización de las normas ambientales han contribuido a la configuración atemporal del derecho a un medio ambiente. La indeterminación de la aplicación temporal de este derecho no ha sido un obstáculo, en el caso de Brasil y el Portugal, el legislador constituyente haya ratificado la responsabilidad de todos los actores sociales, promoviendo así una mayor efectividad de este derecho. La respuesta a la hipótesis sobre el régimen jurídico para la aplicabilidad de las normas constitucionales ambientales confirma su aproximación al núcleo de los derechos fundamentales y, en consecuencia, del régimen jurídico especial de protección de estos. En definitiva, la presente tesis doctoral, mediante el análisis comparativo, defiende un régimen de aplicabilidad inmediata de las normas constitucionales del derecho fundamental a un medio ambiente sano, para procurar su efectividad jurídica, en beneficio de las generaciones presentes y futuras y como paradigma transformador de un modelo de desarrollo, altamente depredador de los recursos naturales.