[ca] Barcelona no ha estat aliena als fenòmens de segregació urbana, fins i tot la posada en marxa de les seves primeres reformes a la fi de la S. XIX van comportar el desplaçament de classes socials menys afavorides a causa de l'encariment de el cost de vida a les zones intervingudes. Aquestes dinàmiques han donat lloc a processos de gentrificació, que si bé es configuren com un fenomen: estructural, permanent i general de les ciutats, no queden exempts de trets particulars que defineixen una realitat pròpia. Així, des de la seva gran transformació per a les Olimpíades de l'92 fins al context actual, Barcelona ha aconseguit posicionar-se com a ciutat global, on la seva creixent activitat turística representa una de les principals dimensions dels processos de gentrificació.Aquest increment exponencial de turistes - població flotant cada vegada més present en el quotidià de la ciutat - ha impactat el teixit residencial al demanar més allotjaments turístics, esdevenint en l'alça el valor de l'habitatge i en l'aparició d'habitatges d'ús turístic (HUT s per les sigles en català). A això se suma, l'impacte en el seu entorn que ha transformat l'estructura de el teixit comercial; caracteritzada pel seu model de proximitat, forçant la seva adaptació al perfil i exigències dels nous consumidors, a causa de la rendibilitat que representa i deixant en segon pla les necessitats dels residents. Això, es reflecteix en la figura dels mercats d'alimentació, la vigència regida per les seves possibilitats de reinvenció, ha de contemplar la seva doble dimensió "econòmica - social", disputant el pes entre els seus rols d'activitat comercial i equipament públic.En aquest context, es planteja l'estudi de les repercussions en l'estructura urbana de la ciutat, puntualitzant sobre els impactes en el teixit residencial i en el teixit comercial, com efectes derivats dels processos de gentrificació desenvolupats en el marc d'una intensa activitat turística . Així mateix, aquesta realitat complexa tendeix a polaritzar encara més, si es manifesta en una "Barcelona de dues velocitats"; remetent-nos a la divergència en les trajectòries que experimenta el comportament socioeconòmic dels seus barris, acreixent les desigualtats entre els seus habitants i vivint en una constant competència entre residents i turistes.Es desenvoluparà una metodologia d'anàlisi quantitativa a partir de dades obtingudes en estudis previs i documents oficials de l'Ajuntament (informes, censos, webs). Considerant dos indicadors; el 1er: referit a el canvi d'ús de el teixit residencial expressat a través del registre d'habitatges d'ús turístic (HUT s) en els barris de l'àmbit municipal i el 2on: relacionat a la dinàmica de el teixit comercial respecte a les intervencions executades en els mercats de alimentació i el nombre d'establiments en actiu. Vinculant tot això a el nivell de renda familiar disponible (NRFD) dels residents, a fi d'establir la incidència de la capacitat de despesa de la població.Els resultats permeten apreciar una relació entre l'evolució a l'interior dels mercats d'alimentació; expressat en nombre d'establiments, en funció a el teixit residencial dels barris que els alberguen. Al seu torn, aquesta evolució es pot vincular amb una de les principals conseqüències de la gentrificació: la presència HUT s, que impacta en els usos tradicionals. Es destaca que els HUT 's troben una convivència suportable en barris consolidats com el cas de la Dreta de l'Eixample; el qual posseeix una població majoritàriament benestant, així com un elevat índex de les activitats terciàries, permetent un entorn idoni perquè aquests comerços puguin desenvolupar la seva doble dimensió: innovant com a activitat comercial i com a servei públic que atén les necessitats de la comunitat.Finalment, el present estudi no només s'ha remès a una revisió teòrica i descriptiva sobre els processos de gentrificació a Barcelona, sinó que aposta per analitzar-los a través d'indicadors i els interrelaciona, amb l'objectiu de tenir una visió conjunta dels seus efectes concatenats a el marc d'una ciutat on cada vegada són més perceptibles les diferències socioeconòmiques de la població.

[es] Barcelona no ha sido ajena a los fenómenos de segregación urbana, incluso la puesta en marcha de sus primeras reformas a finales del S. XIX conllevaron el desplazamiento de clases sociales menos favorecidas debido al encarecimiento del coste de vida en las zonas intervenidas. Dichas dinámicas han dado lugar a procesos de gentrificación, que si bien se configuran como un fenómeno: estructural, permanente y general de las ciudades, no quedan exentos de rasgos particulares que definen una realidad propia. Así, desde su gran transformación para las Olimpiadas del 92 hasta el contexto actual, Barcelona ha logrado posicionarse como ciudad global, donde su creciente actividad turística representa una de las principales dimensiones de los procesos de gentrificación.Este incremento exponencial de turistas – población flotante cada vez más presente en el cotidiano de la ciudad – ha impactado el tejido residencial al demandar más alojamientos turísticos, deviniendo en el alza del valor de la vivienda y en la aparición de viviendas de uso turístico (HUT's por sus siglas en catalán). A ello se suma, el impacto en su entorno que ha transformado la estructura del tejido comercial; caracterizada por su modelo de proximidad, forzando su adaptación al perfil y exigencias de los nuevos consumidores, debido a la rentabilidad que representa y dejando en segundo plano las necesidades de los residentes. Ello, se refleja en la figura de los mercados de alimentación, cuya vigencia regida por sus posibilidades de reinvención, debe contemplar su doble dimensión "económica – social", disputando el peso entre sus roles de actividad comercial y equipamiento público. En este contexto, se plantea el estudio de las repercusiones en la estructura urbana de la ciudad, puntualizando sobre los impactos en el tejido residencial y en el tejido comercial, como efectos derivados de los procesos de gentrificación desarrollados en el marco de una intensa actividad turística. Asimismo, esta realidad compleja tiende a polarizarse aún más, si se manifiesta en una "Barcelona de dos velocidades"; remitiéndonos a la divergencia en las trayectorias que experimenta el comportamiento socioeconómico de sus barrios, acrecentándose las desigualdades entre sus habitantes y viviendo en una constante competencia entre residentes y turistas.Se desarrollará una metodología de análisis cuantitativo a partir de datos obtenidos en estudios previos y documentos oficiales del Ayuntamiento (informes, censos, webs). Considerando dos indicadores; el 1ero: referido al cambio de uso del tejido residencial expresado a través del registro de viviendas de uso turístico (HUT's) en los barrios del ámbito municipal y el 2do: relacionado a la dinámica del tejido comercial respecto a las intervenciones ejecutadas en los mercados de alimentación y el número de establecimientos en activo. Vinculando todo ello al nivel de renta familiar disponible (NRFD) de los residentes, a fin de establecer la incidencia de la capacidad de gasto de la población.Los resultados permiten apreciar una relación entre la evolución al interior de los mercados de alimentación; expresado en número de establecimientos, en función al tejido residencial de los barrios que los albergan. A su vez, dicha evolución se puede vincular con una de las principales consecuencias de la gentrificación: la presencia HUT's, que impacta en los usos tradicionales. Se destaca que los HUT's encuentran una convivencia llevadera en barrios consolidados como el caso de la Dreta de l'Eixample; el cual posee una población mayoritariamente bien estante, así como un elevado índice de las actividades terciarias, permitiendo un entorno idóneo para que estos comercios puedan desarrollar su doble dimensión: innovando como actividad comercial y como servicio público que atiende las necesidades de la comunidad.Finalmente, el presente estudio no sólo se ha remitido a una revisión teórica y descriptiva sobre los procesos de gentrificación en Barcelona, sino que apuesta por analizarlos a través de indicadores y los interrelaciona, con el objetivo de tener una visión conjunta de sus efectos concadenados en el marco de una ciudad donde cada vez son más perceptibles las diferencias socioeconómicas de su población.