BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] En aquesta edició de l'Anuari destaquen un parell de tendències en l'àmbit de les biblioteques i centres patrimonials. La primera és la innovació, amb exemples d'experiències en què els bibliotecaris surten de la seva zona de confort per col·laborar amb altres investigadors al mateix nivell, aportant la seva expertesa i potenciant la utilització de les col·leccions que custodien, i generant continguts. Parlant també d'innovació, les humanitats digitals es consoliden amb múltiples projectes o grups de treball o espais de creació, com els digital labs, que contribueixen a democratitzar el patrimoni. La segona tendència que apuntem és la reuti-lització del patrimoni digital. La digitalització ha estat una bona eina de difusió del patrimoni, però els usos encara són molt limitats i se circumscriuen majoritàriament en els àmbits acadèmics i erudits. Cal trobar nous usos del patrimoni digital i això segurament requerirà de partenariats amb agents molt diversos, que siguem més flexibles i creatius, i sobretot que hi hagi un marc legal clar que ho reguli. Finalment, l'article repassa les principals novetats en matèria de formació, recerca, difusió i publicacions al llarg del bienni 2018-2019.

[en] This edition of the Anuari focuses on recent trends in the area of libraries and heritage centres. The first trend is innovation, with examples of experiences in which librarians abandon their comfort zone to work with other researchers at the same level, contributing their expertise, promoting the use of their collections, and generating new materials. The Digital Humanities are consolidating their position in the area of innovation with the creation of multiple projects, work groups, and creative spaces such as digital labs that contribute to the democratization of heritage. The second trend highlighted is the reuse of digital heritage. Digitization has been a good tool for disseminating heritage, but its uses are still very limited and are mostly confined to the academic and scholarly fields. New applications of digital heritage need to be found. This is likely to involve partnerships with very diverse agents and will require higher levels of flexibility and creativity. The establishment of a clear legal framework to regulate their uses is also mandatory. Finally, the article reviews the main developments in training, research, dissemination and publications in 2018 and 2019.
[ca] El fet que la ciutadania compti amb una esfera cada vegada més àmplia de drets, així com amb una consciència plena sobre la seva capacitat per a fer-los valer enfront dels altres, és, sens dubte, un avenç essencial en el camp de la justícia, però pot tenir alguns efectes negatius si no s'acompanya d'una educació, una cultura i unes institucions que facilitin una gestió més pacífica, racional i eficaç dels conflictes provocats per la inevitable fricció entre drets. Això és, precisament, el que pretenen aconseguir els diferents països amb el foment i implantació d'un conjunt de mètodes de resolució de conflictes alternatius a la via judicial, entre els quals es troba la mediació. La utilització d'un procediment com aquest, en el qual un tercer imparcial ajuda les parts en conflicte que siguin elles mateixes les que aconsegueixin un acord satisfactori per a les dues, requereix d'un canvi d'actitud i de llenguatge: en lloc de pensar i parlar, davant un conflicte, de drets i que es busqui una solució guanyar-perdre, cal que es pensi i es parli d'interessos i que el que es persegueixi sigui un acord.

[en] The fact that citizens have an increasingly broad sphere of rights and a full awareness of their ability to assert them against others is undoubtedly an essential advance in the field of justice, but it can have some negative effects if it is not accompanied by an education, a culture and institutions that facilitate more peaceful, rational and effective management of the conflicts caused by the inevitable friction between rights. This is precisely what different countries are trying to achieve by promoting and implementing a set of alternative dispute resolution methods in the judicial process, among which is mediation. The use of a procedure such as this, in which an impartial third party helps the parties in conflict to reach a satisfactory agreement for both, requires a change of attitude and language: instead of thinking and talking about rights and seeking a win-lose solution to a conflict, it is necessary to think and talk about interests and what is sought is an agreement.
[ca] L'ús creixent de les Tecnologies de la Informació i la Comunicació (TIC), en les més diverses dimensions i institucions de la vida social, imposa reptes als sistemes educatius que han d'acompanyar aquest avenç tecnològic. L'objectiu d'aquesta recerca era conèixer l'ús que fan els estudiants de la Universitat d'Évora dels suports tecnològics (ordinador i/o tauleta i telèfon mòbil), tant en l'àmbit acadèmic com personal. La mostra d'estudi està formada per un total de 308 alumnes als quals s'ha aplicat el qüestionari CUTIC sobre comportaments i opinions digitals sobre l'ús de les TIC. La recollida de dades s'ha dut a terme mitjançant Google Form, amb el consentiment informat previ. Segons els resultats, els alumnes fan un ús freqüent de l'ordinador i la tauleta en les seves tasques acadèmiques, essent menys freqüent l'ús del telèfon mòbil, mentre que les seves emocions i comportaments no es veuen alterades per l'ús i l'accés als suports tecnològics en cap de les dues. els dos nivells d'estudis analitzats (grau i postgrau).

[en] The growing use of Information and Communication Technologies (ICT), in the most diverse dimensions and institutions of social life, imposes challenges on the educational systems that must accompany this technological advance. The objective of this research was to know the use that the students of the University of Évora make of technological supports (computer and/or tablet and mobile phone), both in the academic and personal spheres. The study sample is made up of a total of 308 students to whom the CUTIC questionnaire (Jiménez, Alvarado &amp; Llopis, 2017) was applied on digital behaviors and opinions on the use of ICT. Data collection was carried out using Google Form, with prior informed consent. According to the results, the students make frequent use of the computer and the tablet in their academic tasks, the use of the mobile phone being less frequent, while their emotions and behaviors are not altered by the use and access to technological supports in neither of the two levels of studies analyzed (graduate and postgraduate).
[ca] La tradició ceràmica japonesa (i altres formes d'artesania tradicional) que va sorgir durant el període d'entreguerres sota el Moviment Mingei com una forma de reacció a la industrialització salvatge i expansiva que va arrasar el Japó des de la fi del segle XIX, va treure a la llum els valors tradicionals morals, filosòfics, funcionals, tècnics i estètics que havien començat a eliminar-se. En vetllar pel ressorgiment de la terrissa japonesa, grans artistes, crítics d'art i ceramistes japonesos, com Sōetsu Yanagi i Shōji Hamada, així com la personalitat emblemàtica del terrissaire anglès Bernard Leach, van considerar que havien de difondre la filosofia de la ceràmica tradicional japonesa per tot el món, i especialment als Estats Units de la postguerra. Allà hi van trobar una resposta significativa per part dels grans terrissaires i artistes de l'argila, però també del sistema educatiu del país. Aquest article té com a objectiu centrar-se precisament en la influència significativa que l'art ceràmic estatunidenc de postguerra va rebre dels ideals tradicionals de la ceràmica japonesa. Per tal de documentar els motius d'aquest nou ordre de coses, l'autor estudiarà i analitzarà l'obra d'importants ceramistes estatunidencs de l'època, i en destacarà el context social, filosòfic i cultural en què l'esmentat projecte va tenir lloc.

[en] The Japanese ceramic tradition that was to emerge along with other forms of traditional crafts through the Mingei Movement during the interwar period, as a form of reaction to the barbaric and expansive industrialization that swept Japan from the late nineteenth century, brought to light the traditional, moral, philosophical, functional, technical and aesthetic values that had begun to eliminate. Great Japanese artists, art critics and ceramists, such as Soetsu Yanagi and Shōji Hamada, as well as the emblematic personality of the English potter Bernard Leach, after caring for the revival of Japanese pottery, believed that they should disseminate the philosophy of traditional Japanese pottery around the world and especially in the post-war U.S.A. where it found a significant response from great American potters and clay artists, but also from the educational system of the country. This article aims to focus precisely on the significant influence that postwar American ceramic art received from traditional Japanese pottery ideals. The author in order to document the reasons for this new order of things, will study and analyze the work of important American potters and ceramic artists of the time, and will highlight the social, philosophical and cultural context of the time in which the whole endeavor took place.
[ca] Les publicacions realitzades des del camp de l'anàlisi del discurs en espanyol no inclouen habitualment les fórmules generalitzadores dins la categoria dels marcadors del discurs, una postura que també es defensa en aquest treball i que explica la carència d'estudis sobre aquestes unitats en l'àmbit hispànic. Per aquest motiu, aquest article presenta una descripció de les fórmules generalitzadores en l'espanyol peninsular centrada en tres aspectes fonamentals: les formes més freqüents, la seva naturalesa semàntica, i les funcions discursives que cobreixen. L'estudi es basa en una sòlida base empírica (3 700 000 mostres extretes de dos corpus orals, el Corpes XXI i el Corpus Val.Es.Co.) i, a més, té en compte diferents tipus de textos i gèneres discursius. L'anàlisi se centra en dues macro-funcions pragmàtiques interactives (cortesia, atenuació, intensificació) i metadiscursives (delimitació, marcació de llocs de transició discursiva i planificació sobre la marxa). Aquestes dues macro-funcions són el resultat de la pèrdua del significat referencial original causat per un procés de desemantització parcial que dona pas a uns usos relacionats amb el coneixement compartit en la interacció. Les dades de l'espanyol peninsular donen suport a la hipòtesi de l'existència de trets formals i funcionals compartits per les fórmules generalitzadores en llengües diverses. Per últim, les conclusions del treball suggereixen algunes línies d'investigació futures sobre aquests elements en espanyol.

[en] The majority of Spanish discourse analysts do not consider general extenders as a type of discourse marker (a position this paper adheres to) and as a result, not many studies have been devoted to determining their characteristics. This paper presents a description of the principal forms, semantic nature and discourse functions performed by general extenders in European Spanish. The analysis is based on a large amount of data (3 700 000 tokens from two spoken corpora, Corpes XXI and Val.Es.Co. Corpus) and considers different text types and discourse genres. The research focuses on two types of pragmatic functions attributed to general extenders that are the result of semantic bleaching, i.e., they have lost their original referential meaning in order to highlight common ground in interactions: interactive functions (politeness, hedging, intensification) and metadiscourse functions (delimitation, marking transitional relevance places and forward planning). Spanish data support the hypothesis that strong cross-linguistic similarities exist at both a formal and functional level. Further lines of research in the field of Spanish linguistics are highlighted in the final considerations.
[ca] Aquest article pretén reflexionar sobre el terme interfície, generant una visió o definició del mateix, que abasti tant en la comprensió, com en la conformació i disseny (espacial, formal i funcional) del seu espai físic, des del seu interès per a l'espai urbà.L'article pretén acostar la definició d'interfície a una concepció espacial del mateix, en relació a l'espai urbà públic. Aquesta concepció es genera des de dues visions complementaries: 1) des de la capacitat vinculant de l'espai públic (carrer) en relació als usos i funcions, i d'aquests amb les xarxes i sistemes estructurants de la ciutat, i 2) des de l'ordenament i repartiment físic dels interfases en l'espai urbà, que es defineix en part pels graus de complementarietat, compatibilitat i interconnexió dels mateix.La complexitat present, en relació a l'articulació dels diferents elements i agents urbans abans descrits, estableixen un perspectiva multi-escalar i canviant de la concepció teòrica i pràctica de la conformació de l'espai d'interfície a la ciutat.No obstant això, indistintament de la naturalesa canviant dels agents urbans, que certament presenta una indefinició teòrica i inestabilitat en la conformació de l'espai d'interfície, es pot establir, a priori, un acostament tant formal, espacial i funcional com teòric, sobre la base d'un espai comú de suport, contenció i articulació, que per a aquest cas d'estudi és l'espai públic i més específicament carrer.

[en] This article aims to reflect on the term interface, generating a vision or definition of it, covering both the understanding, as well as the conformation and design (spatial, formal and functional) of its physical space, from its interest for the urban space.The article aims to bring the definition of interface to a spatial conception of it, in relation to the public urban space. This conception is generated from two complementary views: 1) from the binding capacity of the public space (the street) in relation to the uses and functions, and of these with the networks and structuring systems of the city, and 2) from the ordering and physical distribution of the interfaces in the urban space, which is defined in part by the degrees of complementarity, compatibility and interconnection of the same.The present complexity, in relation to the articulation of the different elements and urban agents described above, establish a multi-scalar and changing perspective of the theoretical and practical conception of the conformation of the interface space in the city.However, regardless of the changing nature of urban agents, which certainly presents a theoretical lack of definition and instability in the conformation of the interface space, a formal, spatial and functional as well as theoretical approach can be established, a priori, on the basis of of a common space of support, containment and articulation, which for this case of study is the public space and more specifically the street.
[ca] Català: El present article analitza els conceptes de justícia i injustícia a partir de les obres de Simone Weil i Plató. Definides a partir de la seva relació amb altres conceptes com els de mesura, proporció o límit, la justícia, d'una banda, se'ns apareix com un bé per l'ànima d'aquella persona que la practica, atès que permet la llibertat; la injustícia, de l'altra, com un mal en ella mateixa, perquè implica l'esclavatge de les persones injustes. L'article pretén també mostrar que aquesta conceptualització de la justícia i la injustícia proporciona eines teòriques que poden ser útils per analitzar la societat actual.English: The present article analyses the concepts of justice and injustice from the works of Simone Weil and Platon. Defined by their relation with other concepts such as measure, proportion or limit, justice shows up as a good thing for the soul of the just, because it lets freedom be possible, and injustice as a bad thing in itself, because it brings slavery to those who are unjust. Also, the article wants to show that this conceptualization of justice and injustice gives us theoretical tools that can be useful in order to analyze today's society.

[en] The present article analyses the concepts of justice and injustice from the works of Simone Weil and Platon. Defined by their relation with other concepts such as measure, proportion or limit, justice shows up as a good thing for the soul of the just, because it lets freedom be possible, and injustice as a bad thing in itself, because it brings slavery to those who are unjust. Also, the article wants to show that this conceptualization of justice and injustice gives us theoretical tools that can be useful in order to analyze today's society.
[ca] En aquest article s'analitza com el Regne Unit va percebre tant la transició a la democràcia com la transició de la política exterior espanyola entre el 1975 i el 1986, i com el contenciós de Gibraltar va influir en la percepció i l'actitud del govern britànic davant aquests canvis. L'article està dividit en dues parts.A la primera part es fa un breu resum dels interessos del Regne Unit en la democratització espanyola i de la seva dis- creta intervenció en el procés de canvi polític. La segona part es basa en fonts primàries i se centra en l'actitud britànica cap a la transició de la política exterior espanyola. La combinació de les dues parts proporciona una perspectiva nova, més àmplia, sobre la percepció, els interessos i l'actitud del Regne Unit davant dels canvis produïts a Espanya entre els anys 70 i 80 del segle passat. El que surt a la llum és que, sense intervenir en excés, els britànics van veure complerts els objectius en la transició tant interna com externa espanyola. El govern britànic va intentar afavorir l'entrada i la permanència d'Espanya a l'otan mostrant-se concessiu respecte a Gibraltar.Alhora, els britànics no van dubtar a fer servir el desig espanyol d'entrar a la cee com un factor útil per pres- sionar a favor de la fi de les restriccions sobre el Penyal. Precisament aquest factor va permetre als britànics desvincular fins a cert punt el tema de l'entrada i la permanència d'Espanya a l'otan i el contenciós de Gibraltar, sense renunciar a mantenir la sobirania sobre el Penyal i acabar amb les restriccions vigents des del 1969.

[en] This article analyses how the United Kingdom perceived both the internal and external dimensions of the Spanish transition to democracy between 1975 and 1986. Furthermore, it analyses how the dispute over Gibraltar influenced the perceptions and the attitudes of the British government vis a vis these dimensions of the transition. The article is divided into two parts.The first one consists of a brief summary of the interests and the cautious intervention of the uk in the Spanish democratization.The second part is based on primary sources, and it focuses on the British attitude towards the Spanish foreign policy.The combination of both parts sheds new light on the per- ceptions, interests and attitudes of the uk towards the changes that occurred in Spain in the 1970s and 1980s.What emerges is that, while keeping a cautious attitude towards Spain, the British government saw its objectives in the Spanish internal and external transitions fulfilled.The British government tried to promote Spain's nato member- ship by being concessive on Gibraltar. At the same time, the uk did not hesitate to use the Spanish desire to join the eec as leverage for ending the restrictions Spain had im- posed on the Rock.Precisely this factor allowed the British government to dissociate as much as possible the issue of Spanish nato membership and the conflict over Gibraltar, while holding on to the goal of seeing the restrictions over the Rock lifted.
[ca] Aquest treball de caire qualitatiu es proposa presentar els canvis produïts en la manera de planificar i interactuar a l'aula d'una professora d'història d'educació secundària al Regne Unit, després d'haver rebut una formació en didàctica de l'escriptura basada en gèneres, més concretament, el model Reading to Learn (Llegir per Aprendre), basat en la Lingüística Sistèmico-Funcional. En el marc del curs preparatori per obtenir el Certificat General d'Educació Secundària, la formació incloïa l'anàlisi del llenguatge i dels gèneres textuals específics de la matèria, així com el coneixement d'estratègies de suport a la lectura i a l'escriptura per abordar la planificació docent. L'estudi de les pràctiques i de la interacció a l'aula mostren que la professora fou capaç d'abordar els textos de la seva disciplina a través de la lent del gènere discursiu, identificant així la bretxa present entre els gèneres dels llibres de text (informatius) i els gèneres escrits requerits als exàmens (valoratius). A més, la planificació d'estratègies de suport a la lectura i a les anotacions sobre el text van incidir positivament en la construcció conjunta a l'aula del gènere textual demanat.

[en] The qualitative study presented here shows how a secondary school history teacher in the United Kingdom transformed her lesson planning and classroom interactions with students following professional development in the genre-based Reading to Learn pedagogy grounded in Systemic Functional Linguistics. The teacher undertook Reading to Learn while teaching a history class preparing for the General Certificate of Secondary Education. The professional development enabled her to analyse the genres and linguistic features of history texts in order to support the development of subject knowledge via the implementation of the teaching strategies designed to support student reading and writing of the texts required by the examination curriculum. The study reporting on the teacher planning and classroom practices includes examples of teacher-student interaction that demonstrate how the teacher was able to approach her disciplinary texts through the lens of genre, thus identifying the existing gap between the reading of informative genres in textbooks and the requirement to write in less familiar evaluative genres in exams. Moreover, the careful planning of strategies to support reading and the annotation of texts, had a positive impact on the joint construction of the less familiar argumentative genre required.
[ca] En els darrers trenta anys, una de les principals característiques de l'economia mundial ha sigut l' augment dels moviments financers alhora que una disminució dels nivells de protecció laboral i de la qualitat dels serveis publics. Els agents econòmics són els protagonistes del model polític democràtic, però no tenen la capacitat de controlar la seva evolució. La crisi econòmica iniciada el 2008 s' ha vist acompanyada d' una crisi de la democràcia participativa i el neoliberalisme ha imposat un model econòmic que no depen de les polítiques gubernamentals. Aquest sistema no reconeix fronteres i tracta d'imposar-se arreu del món, i ara con ara sembla que només els nous moviments socials poden convertir-se en el seu oponent. Està en joc el futur de la societat del benestar.

[en] Some of the aspects of globalization have been the explosive growth of financial flows and a decrease in the levels of employment protection and tin he quality of public services. Traders are the protagonists of globalization but does not control its evolution. The economic crisis started in 2008 is accompanied by a crisis of representative democracy. Neoliberalism imposes a model that relies less and less on government policies. The system does not recognize borders and tries to impose and consolidate around the world. New social movements seem to be the only ones to oppose this system. Is at stake is the future of our society.