BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] El sector agrícola s'enfronta a la necessitat de produir més aliments en una superficie cultivable menor, amb menys mà d'obra i amb el problema de l'escassetat d'aigua. Per aquest motiu, "l'Agricultura de Precisió" apareix com una alternativa, ja que aplica una estratègia de gestió per millorar l'eficiència en l'ús de recursos, la productivitat, la qualitat, la rendibilitat i la sostenibilitat de la producció agrícola. En aquest estudi, aquesta nova agricultura s'aplica en un cultiu de soja, amb el propòsit d'estimar paràmetres com l'àrea foliar, l'alçada vegetativa i el contingut d'humitat del sòl, a través d'una camara multiespectral. Es va determinar la humitat del sòl de forma gravimètrica i també mitjançant sensors d'humitat. Per determinar l'altura i l'Índex d'Àrea Foliar (LAI), es van utilitzar mètodes destructius. Els resultats han mostrat que la humitat a més profunditat va ser més elevat que a la superfície, i que la distribució de la humitat variava segons la zona de la parcel·la mostrejada. Tot i això, no s'ha trobat una relació clara entre la humitat del sòl i l'Índex de Vegetació de Diferència Normalitzada (NDVI), obtingut amb la càmera multiespectral. D'altra banda, s'observa una relació positiva entre l'NDVI, l'alçada de la planta i el LAI. Aquestes fets poden ser útils per a la gestió agrícola i l'optimització dels recursos hídrics als camps de cultiu. Es recomana fer investigacions addicionals per obtenir una comprensió més completa d'aquests fenòmens.

[es] El sector agrícola se enfrenta a la necesidad de producir más alimentos en una menor superficie cultivable, con menor mano de obra y con el problema de la escasez de agua. Por ese motivo " la Agricultura de Precisión" aparece como una alternativa, ya que aplica una estrategia de gestión para mejorar la eficiencia en el uso de recursos, la productividad, la calidad, la rentabilidad y la sostenibilidad de la producción agrícola. En el presente estudio, se aplica esta nueva agricultura en un cultivo de soja, con el propósito de estimar parámetros como el área foliar, la altura vegetativa y el contenido de humedad del suelo, a través de una cámara multiespectral. Se determinó la humedad del suelo de forma gravimétrica y también mediante sensores de humedad. Para la determinación de la altura y Índice de Área Foliar (LAI), se utilizaron métodos destructivos. Los resultados han mostrado que la humedad a mayor profundidad fue mayor que en la superficie, y que la distribución de la humedad variaba según la zona de la parcela muestreada. Sin embargo, no se ha encontrado una relación clara entre la humedad del suelo y el Índice de Vegetación de Diferencia Normalizada (NDVI), obtenido con la cámara multiespectral. Por otro lado, se observa una relación positiva entre el NDVI, la altura de la planta y el LAI. Estos hallazgos pueden ser útiles para la gestión agrícola y la optimización de los recursos hídricos en los campos de cultivo. Se recomienda realizar investigaciones adicionales para obtener una comprensión más completa de estos fenómenos.
[ca] Aquest article ofereix els resultats d'una exploració empírica sobre l'eficiència de la política xilena d'habitatges, caracteritzada per un enfocament subsidiari que, malgrat mantenir un augment sostingut de la inversió interanual, no aconsegueix reduir el dèficit d'habitatges de manera estructural. A això s'hi afegeix que els programes d'habitatges del Ministeri d'Habitatge i Urbanisme no compten amb sistemes d'avaluació dels efectes socioeconòmics i d'habitatges dels habitatges que financen. L'únic mecanisme de seguiment que competeix a aquest ministeri es basa a identificar si els recursos van ser transferits als privats i si es van efectuar les iniciatives finançades. Davant d'aquesta absència d'un sistema de seguiment i verificació de l'eficàcia del sistema subsidiari, l'article desenvolupa una avaluació exploratòria sobre la base d'una regressió lineal múltiple agregada a nivell nacional amb unitats municipals com a observacions comparades i un estudi per regressions geogràficament ponderades aplicades a les 7 ciutats principals buscant avaluar si la provisió de subsidis d'habitatges es relaciona de manera estadísticament significativa amb el nivell socioeconòmic dels beneficiaris o amb reduir el dèficit. Els resultats indiquen que aquestes relacions no són estadísticament significatives, davant la qual cosa cal revisar si el model subsidiari xilè és realment eficaç i quines alternatives es poden seguir per resoldre les seves contradiccions.

[es] El presente artículo ofrece los resultados de una exploración empírica sobre la eficiencia de la política habitacional chilena, caracterizada por un enfoque subsidiario que a pesar de mantener un aumento sostenido de la inversión interanual no logra reducir el déficit habitacional de forma estructural. A esto se suma que los programas habitacionales del Ministerio de Vivienda y Urbanismo no cuentan con sistemas de evaluación de los efectos socioeconómicos y/o habitacionales de las viviendas que financian. El único mecanismo de seguimiento que le compete a este ministerio se basa en identificar si los recursos fueron transferido a los privados y si se efectuaron las iniciativas financiadas. Ante esta ausencia de un sistema de seguimiento y verificación de la eficacia del sistema subsidiario, el artículo desarrolla una evaluación exploratoria en base a una regresión lineal múltiple agregada a nivel nacional con unidades municipales como observaciones comparadas y un estudio por regresiones geográficamente ponderadas aplicadas a las 7 principales ciudades buscando evaluar si la provisión de subsidios habitacionales se relaciona de manera estadísticamente significativa con el nivel socioeconómico de los beneficiarios o con reducir el déficit. Los resultados indican que estas relaciones no son estadísticamente significativas, ante lo cual se hace necesario revisar si el modelo subsidiario chileno es realmente eficaz y cuales alternativas se pueden seguir para resolver sus contradicciones.
[ca] El programa definit a la Cimera de Rio s'ha desenvolupat amb grans dificultats, augmentades encara més per la dinàmica de mundialització dels mercats. La idea central d'aquest programa, el desenvolupament sostenible, no ha trobat encara una definició conceptual lliure d'equívocs. Una primera fase de debats teòrics ha donat pas a una sèrie d'intents d'elaborar esquemes operacionals, amb la consegüent proliferació de sistemes d'indicadors i mesures integrades, sovint divergents i incompatibles. Rio+10, a més, ha de fer front als desacords i als problemes d'indefinició en un context internacional extremadament desfavorable.

[es] El programa definido en la Cumbre de Río se ha desarrollado con grandes dificultades, aumentadas aún más por la dinámica de mundialización de los mercados. La idea central de este programa, el desarrollo sostenible, no ha encontrado aún una definición conceptual libre de equívocos. Una primera fase de debates teóricos ha dado paso a una serie de intentos para elaborar esquemas operacionales, con la consiguiente proliferación de sistemas de indicadores y mediciones integradas, con frecuencia divergentes e incompatibles. Rio+10, además, ha de hacer frente a los desacuerdos y a los problemas de indefinición en un contexto internacional extremadamente desfavorable.
[ca] En aquest projecte s'ha desenvolupat una eina per a la docència que permeti crear una activitat amb un format de pregunta-resposta amb correcció automàtica, especialment enfocada a preguntar de manera interactiva sobre material visual (mapes, fotografies, diagrames). Aquesta eina estarà incorporada en un plugin dins un editor de text en línia, com és el CkEditor, que serveixi pel professorat com a eina per crear activitats interactives per als alumnes mitjançant imatges. El professor podrà inserir mapes dins les imatges i afegirhi quadres de text que contindran preguntes i apareixeran quan l'alumne cliqui sobre ells. La intenció del projecte és que aquesta eina sigui fàcilment usable per qualsevol usuari, que ofereixi al professor moltes possibilitats per personalitzar l'activitat que entregarà a l'alumne i que aquesta sigui adaptable a diversos àmbits d'estudi.

[es] En este proyecto se ha desarrollado una herramienta para la docencia que permite crear una actividad con un formato de pregunta-respuesta con corrección automática, especialmente enfocada a preguntar de forma interactiva sobre material visual (mapas, fotografías, diagramas). Esta herramienta estará incorporada en un plugin dentro de un editor de texto en línea, como es CkEditor, que sirva al profesorado como herramienta para crear actividades interactivas a sus alumnos mediante imágenes. El profesor podrá insertar mapas dentro de las imágenes e introducir cuadros de texto que contendrán preguntas i aparecerán cuando el alumno clique sobre ellos. La intención del proyecto es que esta herramienta sea fácilmente usable para cualquier usuario, que ofrezca al profesor muchas posibilidades para personalizar la actividad que entregará al alumno y que sea adaptable a diversos temas de estudio.
[ca] A la present memoria es recopila el diseny d'un sistema de gestió domòtica per una vivenda, enfocada en l'estalvi energètic d'aquesta. El diseny d'aquest sistema está basat en un microcontrolador Atmel, el qual s'ha programat mitjançant l'entorn de desenvolupament d'Arduino, on es realitza el diseny de dos prototips: un prototip es basa en una PBC amb el microcontrolador esmentat anteriormente, que mostrarà el 100% de les funcionalitats del sistema; i un segon prototip de proves, basat en una placa Arduino UNO. Cal destacar que el primer prototip esmentat es adaptable en el nombre de entrades i sortides, a més de les funcionalitats en funció de les necessitats de la vivienda on s'instal·larà. Per aconseguir aquest estalvi energètic, s'han plantejat una serie de funcionalitats, entre les cuals es troba l'apertura i tancament depersianes en funció de la lluminositat de l'exterior; detectors de presencia per al control de la llum; un interruptor centralitzat per aturar totes les llums de la casa; la monitorització de la positició de les finestres en cas de tenir encès un sistema de climatització, a més de la mesura de la temperatura; la programación d'encès de certs endolls de la casa, activant-se en el momento que desitgi l'usuari; i, finalmente, la mida de la potencia consumida per poder contrastar el que s'está consumint amb el límit de potencia contractat.

[es] En la presente memoria se recopila el diseño de un sistema de gestión domótica para una vivienda, enfocada en el ahorro energético de esta. El diseño de este sistema se ha hecho basándose en un microcontrolador Atmel, el cual ha sido programado mediante el entorno de desarrollo Arduino, donde se realiza el diseño de dos prototipos: un prototipo en la cual se diseña la PCB con el microcontrolador mencionado anteriormente, que implementará el 100% de las funcionalidades propuestas; y un segundo prototipo de pruebas basado en una placa Arduino UNO R3. Cabe destacar que el primer prototipo mencionado es adaptable en el número de entradas y salidas, además de las funcionalidades en función de las necesidades que plantee la vivienda donde va a ser instalado. Para conseguir este ahorro energético, se ha planteado una serie de funcionalidades, entre las cuales se encuentra la apertura y cierre de las persianas en función de la luminosidad exterior, detectores de presencia para el control de la luz, un interruptor centralizado para el apagado de todas las luces de la casa, la monitorización de la posición de las ventanas en caso de tener un sistema de climatización encendido, además de la medición de la temperatura; la programación de los enchufes de electrodomésticos, los cuales se activan a la hora que decida el usuario; y finalmente la medición de la potencia para que se pueda contrastar su valor en un momento determinado con el del límite de potencia contratado.
[ca] En un món on l'automatització i la mecanització dels processos cada vegada està adquirint més importància, que els propis sistemes d'adquisició de dades les puguin analitzar i prendre decisions a l'instant són els que més predominen en l'actualitat. El desenvolupament de la intel·ligència artificial i els seus vessants ha estat clau per a aquesta automatització, sobretot en el camp de la visió artificial en, per exemple, el filtrat i tractament d'imatges. Un altre camp bastant desenvolupat incideix en el reconeixement de senyals d'àudio, i molts productes se centren en aquest reconeixement per a implementar-se, per exemple, en les llars intel·ligents. En aquest treball la idea general és molt semblant a la de les aplicacions que s'acaben d'esmentar, però en aquest cas s'aplica a un robot capaç de rebre ordres senzilles i executar-les, per a aconseguir aquest objectiu s'utilitzaran diferents processos de caracterització dels senyals d'àudio, juntament amb una xarxa neuronal encarregada de classificar-les. No obstant això, la implementació d'aquest procés no és l'única part essencial del treball, perquè ho és realitzar un estudi de com funcionen les xarxes neuronals en comparació amb altres algorismes bàsics aplicats de Machine Learning.

[es] En un mundo donde la automatización y la mecanización de los procesos cada vez está adquiriendo más importancia, que los propios sistemas de adquisición de datos las puedan analizar y tomar decisiones al instante son los que más predominan en la actualidad. El desarrollo de la inteligencia artificial y sus vertientes ha estado clave para esta automatización, sobre todo en el campo de la visión artificial en, por ejemplo, el filtrado y tratamiento de imágenes. Otro campo bastante desarrollado incide en el reconocimiento de señales de audio, y muchos productos se centran en este reconocimiento para implementarse, por ejemplo, en los hogares inteligentes. En este trabajo la idea general es muy parecida a la de las aplicaciones que se acaban de mencionar, pero en este caso se aplica a un robot capaz de recibir órdenes sencillas y ejecutarlas, para conseguir este objetivo se utilizarán diferentes procesos de caracterización de las señales de audio, junto con una red neuronal encargada de clasificarlas. Sin embargo, la implementación de este proceso no es la única parte esencial del trabajo, pues lo es realizar un estudio de cómo funcionan las redes neuronales en comparación con otros algoritmos básicos aplicados de Machine Learning.
[ca] Davant l'emergència ambiental que estem sofrint juntament amb la pujada de preus a causa de la inflació en tots els sectors, cal qüestionar-se com pot ser afectada l'arquitectura. Des de les últimes dècades té cada vegada major importància la consciència energètica, raó per la qual s'han creat diversos estàndards energètics. Un dels més coneguts és l'Estàndard Passivhaus, que va ser creat a Alemanya per a un clima fred, però avui dia troba aplicació en el clima espanyol sent necessaris alguns ajustos per la diferència de temperatura tant a l'hivern com a l'estiu. El present document fa referència a la recerca sobre l'estàndard Passivhaus en el clima mediterrani-balear i els criteris necessaris per a la certificació d'una casa unifamiliar situada a Eivissa. Per a això s'analitzarà tres tipologies constructives de façanes, aplicades a la mateixa distribució de casa unifamiliar, aconseguint així la comparació energètica d'aquests i quines mesures es requereix per a complir amb els criteris. Per a aquest procés s'usarà l'eina PHPP (Passive House Planning Package) creada pel Passivhaus Institut. S'afegiran com a annex els documents amb els resultats obtinguts a través de l'eina que s'utilitzaria per a la certificació. També es mostraran els plans del cas d'estudi a major escala.

[es] Ante la emergencia ambiental que estamos sufriendo junto con la subida de precios a causa de la inflación en todos los sectores, cabe cuestionarse cómo puede ser afectada la arquitectura. Desde las últimas décadas tiene cada vez mayor importancia la conciencia energética, razón por la que se han creado diversos estándares energéticos. Uno de los más conocidos es el Estándar Passivhaus, que fue creado en Alemania para un clima frío, pero hoy en día encuentra aplicación en el clima español siendo necesarios algunos ajustes por la diferencia de temperatura tanto en invierno como en verano. El presente documento hace referencia a la investigación sobre el estándar Passivhaus en el clima mediterráneo-balear y los criterios necesarios para la certificación de una casa unifamiliar ubicada en Ibiza. Para ello se analizará tres tipologías constructivas de fachadas, aplicadas a la misma distribución de casa unifamiliar, consiguiendo así la comparación energética de éstos y qué medidas se requiere para cumplir con los criterios. Para este proceso se usará la herramienta PHPP (Passive House Planning Package) creada por el Passivhaus Institut. Se añadirán como anexo los documentos con los resultados obtenidos a través de la herramienta que se utilizaría para la certificación. También se mostrarán los planos del caso de estudio a mayor escala.
[ca] Aquest treball anomenat "Disseny d'un prototip de carregador per a bateries" apareix a conseqüència dels problemes de contaminació que trobem a la societat actual. La necessitat que ens trobem com a societat actualment és la de reduir els nivells de CO2 emesos a l'atmosfera per tal de frenar el canvi climàtic. Aquesta necessitat ha suposat un augment de la demanda de bateries elèctriques per al sector del transport i per al sector de la generació d'energia. En aquest projecte es durà a terme l'estudi de com dissenyar un carregador de bateries, i també es farà la seva implementació per poder comprovar que el nostre disseny és correcte. També es durà a terme l'estudi de les corbes dels cicles de càrrega i descàrrega de les bateries emprades. Finalment, es fa un estudi de l'impacte ambiental que provoca la producció d'aquestes, i s'exposen maneres de com millorar aquest impacte, acord amb el treball. La finalitat d'aquest projecte és crear un prototip de càrrega de bateries per poder instaurar el fet d'utilitzar piles recarregables a la nostra vida quotidiana, disminuint així el nombre d'aquestes.

[es] Este trabajo llamado "Diseño de un prototipo de cargador para baterías" aparece a consecuencia de los problemas de contaminación que encontramos a la sociedad actual. La necesidad que nos encontramos como sociedad actualmente es la de reducir los niveles de CO2 emitidos a la atmósfera para frenar el cambio climático. Esta necesidad ha supuesto un aumento de la demanda de baterías eléctricas para el sector del transporte y para el sector de la generación de energía. En este proyecto se llevará a cabo el estudio de cómo diseñar un cargador de baterías, y también se hará su implementación para poder comprobar que nuestro diseño es correcto. También se llevará a cabo el estudio de las curvas de los ciclos de carga y descarga de las baterías empleadas. Finalmente, se hace un estudio del impacto ambiental que provoca la producción de estas, y se exponen maneras de cómo mejorar este impacto, acuerdo con el trabajo. La finalidad de este proyecto es crear un prototipo de carga de baterías para poder instaurar el hecho de utilizar pilas recargables en nuestra vida cotidiana, disminuyendo así el número de estas.
[ca] En aquest treball de fi de grau, en primer lloc s'ha realitzat l'estudi i la cerca d'informació i normativa referent a l'impacte de les descàrregues d'electricitat estàtica en vehicles elèctrics amb pila d'hidrogen (FCEV). S'exposen els perills i restriccions davant aquesta problemàtica segons la regulació normativa actual. En el transcurs d'aquesta cerca, es determina que la normativa existent és limitada i incongruent, motiu pel qual es decideix redirigir l'objectiu del projecte a l'estudi del perill que poden suposar les emissions d'hidrogen que emeten aquest tipus de vehicles. Per a això, s'estudia l'adaptació d'una cambra segellada destinada a mesurar emissions d'hidrocarburs en vehicles de combustible fòssil en parada calenta, a una càmera que permeti mesurar la concentració d'hidrogen que puguin emetre vehicles amb pila d'hidrogen. En aquest TFG s'inclouen tots els paràmetres i valors límit que haurien de ser objecte de comprovació en un estudi d'un FCEV per a determinar si aquest compleix la normativa d'emissions d'H2 en un espai sense ventilació.

[es] En este trabajo de fin de grado, en primer lugar se ha realizado el estudio y la búsqueda de información y normativa referente al impacto de las descargas de electricidad estática en vehículos eléctricos con pila de hidrógeno (FCEV). Se exponen los peligros y restricciones ante esta problemática acorde a la regulación normativa actual. En el transcurso de dicha búsqueda, se determina que la normativa existente es limitada e inconcluyente, por lo que se decide redirigir el objetivo del proyecto al estudio del peligro que pueden suponer las emisiones de hidrógeno que emiten este tipo de vehículos. Para ello, se estudia la adaptación de una cámara sellada destinada a medir emisiones de hidrocarburos en vehículos de combustible fósil en parada caliente, a una cámara que permita medir la concentración de hidrógeno que puedan emitir vehículos con pila de hidrógeno. En este TFG se incluyen todos los parámetros y valores límite que deberían ser objeto de comprobación en un estudio de un FCEV para determinar si este cumple la normativa de emisiones de H2 en un espacio sin ventilación.