BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] En el present Treball de Fi de Grau hem realitzat un estudi sobre la formació de les Escoles Normals a Espanya i en especial, l'Escola Normal de Mestres de Castelló de la Plana. En primer lloc, abordem les diferents transformacions que va tindre que travessar la formació. Primer des del punt de vista metodològic, on abordem les diferents escoles i a continuació, centrant-nos en Espanya, aprofundim en aparell legal a través dels diferents Reials Decrets, Lleis i Plans d'Estudi, que la van anar configurant. Des del punt de vista cronològic, el nostre treball abasta des de finals del segle XVIII fins a l'actualitat, posant l'èmfasi als moments cim d'aquesta part de la història espanyola. La segona part es dedica íntegrament a l'Escola Normal a Castelló, per a això hem pogut comptar amb fonts primàries inèdites, gràcies al fons documental de magisteri que atresora la biblioteca de la nostra universitat. El que ens ha permès reconstruir l'evolució de l'Escola Normal de Mestres de Castelló de la Plana.

[es] En el presente Trabajo de Final de Grado hemos realizado un estudio sobre la formación de las Escuelas Normales en España y en especial, la Escuela Normal de Maestras de Castellón de la Plana. En primer lugar, abordamos las diferentes transformaciones que tuvo que atravesar la formación. Primero desde el punto de vista metodológico, donde abordamos las diferentes escuelas y a continuación, centrándonos en España, profundizamos en aparato legal a través de los diferentes Reales Decretos, Leyes y Plan de Estudios, que la fueron configurando. Desde el punto de vista cronológico, nuestro trabajo abarca desde finales del siglo XVIII hasta la actualidad, poniendo el énfasis a los momentos cumbre de esta parte de la historia española. La segunda parte se dedica íntegramente a la Escuela Normal en Castellón, para ello hemos podido contar con fuentes primarias inéditas, gracias al fondo documental de magisterio que atesora la biblioteca de nuestra universidad. Lo que nos ha permitido reconstruir la evolución de la Escuela Normal de Maestras de Castellón de la Plana.
[ca] Aquest estudi té com a finalitat determinar els efectes d'una estratègia d'aprenentatge autoregulat sobre la independència dels estudiants en l'ensenyament de la Lectura Literal. La Lectura Literal és una assignatura educativa que se centra en la comprensió literal i s'assigna a estudiants de 2n semestre. Aquest projecte es va dur a terme utilitzant una estratègia d'aprenentatge autoregulat amb les següents fases: (1) Fase de previsió i planificació, (2) Fase de supervisió del rendiment i (3) Fase d'autoreflexió. Es van seleccionar 120 estudiants com a participants, i es va fer un estudi de casos i un diari experimental per observar l'aplicació de l'estratègia utilitzada. Es va distribuir un qüestionari a aquests participants per tal de determinar els patrons mitjançant els quals l'estratègia d'aprenentatge autoregulat contribuïa al desenvolupament d'estudiants autònoms. Els resultats van mostrar que: (1) l'aplicació de l'estratègia d'aprenentatge feia èmfasi en la fixació d'objectius, l'emplenament del diari d'aprenentatge i la revisió dels comentaris dels professors; (2) la majoria dels estudiants percebien positivament l'estratègia d'aprenentatge autoregulat, ja que mostraven algunes característiques d'autonomia, com ara la fixació d'objectius acadèmics, la supervisió del procés d'aprenentatge i l'autoavaluació. Això indica que l'estratègia d'autorregulació va influir en el desenvolupament de la capacitat d'aprenentatge autònom dels estudiants.

[es] Este estudio tiene como finalidad determinar los efectos de una estrategia de aprendizaje autorregulado sobre la independencia de los estudiantes en la enseñanza de la Lectura Literal. La Lectura Literal es una asignatura educativa que se centra en la comprensión literal y se asigna a estudiantes de 2° semestre. Este proyecto se llevó a cabo utilizando una estrategia de aprendizaje autorregulado con las siguientes fases: (1) Fase de previsión y planificación, (2) Fase de supervisión del rendimiento y (3) Fase de autorreflexión. Se seleccionaron 120 estudiantes como participantes, y se realizó un estudio de casos y un diario experimental para observar la aplicación de la estrategia utilizada. Se distribuyó un cuestionario a estos participantes para determinar los patrones mediante los cuales la estrategia de aprendizaje autorregulado contribuía al desarrollo de estudiantes autónomos. Los resultados mostraron que: (1) la aplicación de la estrategia de aprendizaje hacía hincapié en la fijación de objetivos, la cumplimentación del diario de aprendizaje y la revisión de los comentarios de los profesores; (2) la mayoría de los estudiantes percibían positivamente la estrategia de aprendizaje autorregulado, ya que mostraban algunas características de autonomía, como la fijación de objetivos académicos, la supervisión del proceso de aprendizaje y la autoevaluación. Esto indica que la estrategia de autorregulación influyó en el desarrollo de la capacidad de aprendizaje autónomo de los estudiantes.
[ca] Quin camí cal seguir, en la construcció de la ciutat, és un dels debats d'actualitat en la disciplina arquitectònica, ja que implica una reformulació de la mateixa disciplina per a poder enfrontar-se al fet projectual. El present article il·lustra una sèrie d'estratègies possibles, que se suporten en una concepció de la ciutat a trav és de la relació individu-espai, mitjançant el desenvolupament d'una proposta d'"escola plural" en el marc de Projecte de Final de Carrera a l'Escola d'Arquitectura de València.

[es] Cuál es el camino a seguir en la construcción de la ciudad es uno de los debates de actualidad en la disciplina arquitectónica, pues implica una reformulación de la propia disciplina para poder enfrentarse al hecho proyectual. El presente artículo ilustra una serie de estrategias posibles, apoyadas en una concepción de la ciudad a través de la relación individuo-espacio, mediante el desarrollo de una propuesta de "escuela plural" en el marco de proyecto final de carrera en la Escuela de Arquitectura de Valencia.
[ca] El capital privatitza l'espai material de la ciutat alhora que potencia noves dimensions espacials de trobada i d'intercanvi virtual. A la ciutat contemporània es conjuguen trobades presencials i virtuals que es nuen entre si, alterant la nostra noció d'espai compartit. Un espai que es fragmenta alhora que s'expandeix i es multiplica a partir de l'aparició de noves zones de trobada intervingudes per un dispositiu tècnic. La paraula, que es transmet de boca a orella, i la fricció dels cossos en l'espai comú de la ciutat, es transmuten en l'espai virtual i es converteixen en dades, on la disposició a la multiplicitat fugaç de la informació configura un paisatge urbà reticular —punt a punt—, que disposa la ciutat contemporània a la manera d'un hipertext orgànic. Aquest article indaga sobre les lògiques i noves gramàtiques, que esdevenen d'aquest espai urbà i transurbà de nuament material i virtual.

[es] El capital privatiza el espacio material de la ciudad al tiempo que potencia nuevas dimensiones espaciales de encuentro y de intercambio virtual. En la ciudad contemporánea se conjugan encuentros presenciales y virtuales que se anudan entre sí, alterando nuestra noción de espacio compartido. Un espacio que se fragmenta a la vez que se expande y se multiplica a partir de la aparición de nuevas zonas de encuentro mediadas por un disposi- tivo técnico. La palabra, que se transmite de boca a oído, y la fricción de los cuerpos en el espacio común de la ciudad, se transmutan en el espacio virtual y se convierten en datos, donde la disposición a la multiplicidad fugaz de la información configura un paisaje urbano reticular —punto a punto—, que dispone la ciudad contemporánea a la manera de un hipertexto orgánico. El presente artículo indaga sobre las lógicas y nuevas gramáticas, que devienen de este espacio urbano y trans-urbano de anudamiento material y virtual.
[ca] Davant la necessitat de promoure perspectives que van més enllà de les narracions familiars dels problemes socials entre els joves, aquest article examina la seua contribució a la producció i al consum de la música popular a l'Àfrica. Les dades utilitzades per a aquest article es van extreure d'una revisió sistemàtica de la bibliografia pertinent i de les teories com ara l'estructuració, l'africologia, la difusió de la innovació i el comportament planificat. Aquestes teories es van sintetitzar per comprendre millor el paper que juguen els joves en la producció i el consum de la música popular a l'Àfrica. Les troballes van revelar que molts joves han contribuït significativament a la producció de música popular a l'Àfrica, mentre que alguns també han fomentat el seu consum mitjançant el desenvolupament de l'esperit emprenedor en la indústria de la música a l'Àfrica. En conclusió, la producció musical s'ha convertit en una font viable de supervivència per a molts joves, així com un mitjà segur d'entreteniment per a particulars i organitzacions corporatives a l'Àfrica. En examinar diversos casos de producció i consum de música a l'Àfrica, aquest article estableix una conversa intercultural sobre la visibilitat i la importància dels joves en la producció i el consum de la música popular a l'Àfrica. Això demostra que els responsables polítics i altres actors del desenvolupament juvenil poden animar els joves a explorar oportunitats empresarials en la indústria musical com a catalitzador del desenvolupament sostenible a l'Àfrica.

[es] En vista de la necesidad de promover perspectivas que van más allá de las narrativas familiares de los problemas sociales entre los jóvenes, este artículo examina su contribución a la producción y el consumo de música popular en África. Los datos utilizados para este artículo se tomaron de una revisión sistemática de la literatura relevante y de las perspectivas de teorías tales como la estructuración, la afrikología, la difusión de la innovación y el comportamiento planificado. Estas teorías fueron sintetizadas para una mejor comprensión del papel que los jóvenes juegan en la producción y el consumo de la música popular en África. Los resultados revelaron que muchos jóvenes han contribuido significativamente a la producción de música popular en África, mientras que otros también han fomentado su consumo mediante el desarrollo de la iniciativa empresarial en la industria de la música en África. En conclusión, la producción musical se ha convertido en una fuente viable de supervivencia para muchos jóvenes, así como un medio confiable de entretenimiento para individuos y organizaciones corporativas en África. Al examinar varios casos de producción y consumo de música en África, este artículo establece una conversación intercultural sobre la visibilidad y la importancia de los jóvenes en la producción y el consumo de música popular en África. Esto muestra que los encargados de formular políticas y otras partes interesadas en el desarrollo de la juventud pueden alentar a los jóvenes a explorar las oportunidades empresariales en la industria de la música como un catalizador para el desarrollo sostenible en África.
[ca] L'estol de col·laboradors captats a principis del segle xx per a l'elaboració de les obres lexicogràfiques és tan ampli i variat que, a hores d'ara, necessitem treballs de detall per calibrar quina fou l'aportació concreta de cada participant. Aquest treball sobre el nuler Trinitari Mariner Gimeno situa amb precisió un cas concret de persona compromesa amb la llengua des de la comarca de la Plana Baixa i pot servir com a model per a altres investigacions encara per fer sobre la gènesi dels nostres diccionaris.

[es] El grupo de colaboradores captados a principios del siglo xx para la elaboración de las obras lexicográficas es tan amplio y variado que, a estas alturas, son necesarios trabajos de detalle para calibrar cuál fue la aportación concreta de cada participante. Este trabajo sobre el nulero Trinitari Mariner Gimeno sitúa con precisión un caso concreto de persona comprometida con la lengua desde la comarca de la Plana Baixa y puede servir como modelo para otras investigaciones todavía pendientes sobre la génesis de nuestros diccionarios.
[ca] A pesar que el 75% de la demanda d'aigua de la província de Castelló se satisfà mitjançant aigües subterrànies, el grau de coneixement deis aqüífers i els mecanismes de control sobre aquests són clarament insuficients. En una primera aproximació, no sembla existir dèficit hídric, sinó que el principal problema és de qualitat de les aigües. La qualitat està molt deteriorada a causa de molt diversos processos de contaminació. Millorar la gestió, reutilitzar aigües residuals regenerades i establir actuacions de recàrrega artificial s'apunten com a línies d'intervenció per recuperar la qualitat original de l'aigua i satisfer la demanda.

[es] A pesar de que el 75% de la demanda de agua de la provincia de Castellón se satisface mediante aguas subterráneas, el grado de conocimiento de los acuíferos y los mecanismos de control sobre los mismos son claramente insuficientes. En una primera aproximación, no parece existir déficit hídrico sino que el principal problema es de calidad de las aguas, que está muy deteriorada a causa de muy variados procesos de contaminación. Mejorar la gestión, re utilizar aguas residuales regeneradas y establecer actuaciones de recarga artificial se apuntan como líneas de intervención para recuperar la calidad original del agua y satisfacer las demandas.
[ca] Aquest article connecta dues formes de coacció que poques vegades són analitzades de forma conjunta en els estudis socials i de la guerra. Es tracta de la experiència de la mà d'obra forçosa emigrant i l'experiència de ser soldat. Els nigerians orientals, i especialment els del grup ètnic igbo, van ser sotmesos a les dues formes de coerció durant els anys 60, que van quedar relacionades entre sí en el cas de molts homes que van experimentar-les. El reclutament per a treballs agrícoles a la illa de Fernando Po, part de la Guinea espanyola, des dels anys 30 als 60 i el reclutament dins de l'exèrcit de la República secessionista de Biafra durant la Guerra Civil nigeriana (1967-1970) van ser fets contemporanis entre sí, seguint en els dos casos patrons molt semblants de violència i arbitrarietat. Analitzar ambdós episodis de la història de Nigèria oriental en un sol marc interpretatiu suggereix que, per aquells implicats, la línia entre el servei militar i el treball forçat va ser molt borrosa.

[es] Este artículo conecta dos formas de coacción que raras veces son analizadas de forma conjunto en los estudios sociales y de la guerra. Se trata de la experiencia de la mano de obra forzosa emigrante y la experiencia de ser soldado. Los nigerianos orienta les, y especialmente los del grupo étnico igbo, fueron sometidos a estas dos formas de coerción en los años 60, que para los muchos hombres que las experimentaron quedaron relacionadas entre sí. El reclutamiento para labores agrícolas en la isla de Fernando Po, en la Guinea española, desde los años 30 o los 60 y el reclutamiento en el ejército de la República secesionista de Biafra durante la Guerra Civil nigeriana (l 967- 1970) fueron fenómenos contemporáneos entre sí, siguiendo en ambos cosos patrones muy sim lares de violencia y arbitrariedad. Analizar ambos episodios de lo historio de la Nigeria oriental en un solo marco interpretativo sugiere que, para aquéllos implicados, la línea entre el servicio militar y el trabajo forzoso fue tenue.
[ca] A través de la presentació de Body meets city, una experiència de caminada col·lectiva i actuació en l'espai públic duta a terme a Nova York el 2015, aquest estudi reflexiona sobre les possibilitats i eines que té la pràctica artística per a definir, qüestionar i repensar les relacions entre el cos i l'entorn urbà. El projecte consta d'una fase inicial d'investigació sobre el terreny, així com de contacte i discussió amb artistes i altres agents, i una segona en la qual culmina finalment en un esdeveniment d'art públic. Partint d'una base relativament àmplia d'experiències semblants desenvolupades en distints llocs del món, i de les propostes teòriques d'autors com ara Lefebvre o Careri, Body meets city emfatitza fonamentalment el caràcter artístic i col·laboratiu de les accions que l'integren, així com la importància del context local en el qual aquestes es desenvolupen.

[es] A través de la presentación de Body meets city, una experiencia de caminata colectiva y performance en el espacio público llevada a cabo en Nueva York en 2015, este estudio reflexiona acerca de las posibilidades y herramientas que tiene la práctica artística para definir, cuestionar y repensar las relaciones entre el cuerpo y el entorno urbano. El proyecto consta de una fase inicial de investigación sobre el terreno, así como de contacto y discusión con artistas y otros agentes, y una segunda en la que culmina finalmente en un evento de arte público. Partiendo de una base relativamente amplia de experiencias similares desarrolladas en distintos lugares del mundo, y de las propuestas teóricas de autores como Lefebvre o Careri, Body meets city enfatiza fundamentalmente el carácter artístico y colaborativo de las acciones que lo integran, así como la importancia del contexto local en el que éstas se desarrollan.
[ca] L'activitat física i l'esport estan sotmesos actualment a una anàlisi detallada i contínua. Entre els elements qüestionats, hi ha el treball de força, sobretot amb els infants. La força és una qualitat lligada al moviment humà i un requisit importantíssim per a la vida diària i per a la pràctica esportiva. Ara bé, el treball de força en xiquets i adolescents pot conduir a una sèrie de problemes, la qual cosa ha dut a crear una sèrie de mites molt estesos, com ara l'impediment del creixement, la perillositat dels exercicis, l'edat ideal per a alçar pesos, etc. Estudis recents han evidenciat els avantatges d'aquest tipus d'entrenament, això sí, sempre seguint una sèrie de pautes per a poder obtenir beneficis físics, motrius, preventius o psicosocials.

[es] La actividad física y el deporte estan sometidos actualmente a un análisis detallado y continuo. Entre los elementos cuestionados, se encuentra el trabajo con fuerza, sobre todo con niños y niñas. La fuerza es una cualidad ligada al movimiento humano y un requisito importantísimo para la vida diaria y para la práctica deportiva. Pero el trabajo de fuerza en niños y adolescentes puede conducir a una serie de problemas, cosa que ha propiciado la creación de una serie de mitos muy extendidos como el impedimento del crecimiento, la peligrosidad de los ejercicios, la edad ideal para levantar pesos, etc. Estudios recientes han puesto de manifiesto las ventajas de este tipo de entrenamientos, eso sí, siempre y cuando se sigan una serie de pautas para poder obtener beneficios físicos, motrices, preventivos o psicosociales.
[ca] L'article ofereix un catàleg de les gravacions de jazz produïdes per músics de Castelló. Presenta com a resultat una classificació i ordenació metòdica de cada document emprant un instrument propi de recollida de dades: la fitxa de gravació. Conclou amb una anàlisi comparativa de les diverses discogràfiques emprades en base a les dades estadístiques.

[es] El artículo ofrece un catálogo de las grabaciones de jazz producidas por músicos de Castellón. Presenta como resultado una clasificación y ordenación metódica de cada documento empleando un instrumento propio de recogida de datos: la ficha de grabación. Concluye con un análisis comparativo de las diversas discográficas empleadas en base a los datos estadísticos.
[ca] Les ciutats resulten molt propícies per a l'estudi de la diversitat cultural, tant en termes de percepció i impacte de la diversitat com en termes de reproducció política i cultural. Malgrat això, avui dia són pocs els estudis comparats amb un enfocament urbà, a causa de les dificultats metodològiques, entre altres qüestions. Aquest article proposa examinar un enfocament basat en instruments polítics per tal de detectar i comparar determinades característiques de l'elaboració de polítiques sobre diversitat cultural en l'àmbit urbà i fer-ne una comparació a escala internacional. Basant-nos en exemples il·lustratius sobre l'ús d'ajuts per al suport de la diversitat cultural en quatre ciutats d'Europa i d'Amèrica, aquest article investiga com es concep la política sobre diversitat cultural i com aquesta fomenta l'acció pública segons l'instrument polític adoptat. Aquest concepte, que requereix més atenció en el debat acadèmic i polític, ens permet analitzar i comparar les dimensions tècnica i política de les política sobre diversitat cultural.

[es] Las ciudades resultan muy propicias para el estudio de la diversidad cultural, en términos tanto de percepción e impacto de la diversidad como de reproducción política y cultural. Sin embargo, hoy en día no abundan los estudios comparados que incorporan un enfoque urbano, en parte debido a dificultades metodológicas. Este artículo propone examinar un enfoque basado en instrumentos políticos que sirva para detectar y comparar determinadas características de las políticas sobre diversidad cultural en el ámbito urbano y compararlas a escala internacional. Basándonos en ejemplos ilustrativos sobre el uso de ayudas para el apoyo de la diversidad cultural en cuatro ciudades de Europa y América, el artículo investiga cómo se concibe la política sobre diversidad cultural y cómo ésta fomenta la acción pública en entornos urbanos según el instrumento político adoptado. Este concepto, que requiere una mayor atención en el debate académico y político, nos permite analizar y comparar las dimensiones técnicas y políticas de la política sobre diversidad cultural.
[ca] L'estudi analitza l'impacte de les actituds lingüístiques en l'escriptura en una tercera llengua (anglès). Un total de 40 participants (20 del nivell B2 i altres 20 del nivell C2) d'una Escola Oficial d'Idiomes de la Comunitat Valenciana van participar en l'estudi. Les dades es van recollir mitjançant entrevistes semiestructuradas i un qüestionari adaptat de Lasagabaster i Huguet (2007), juntament amb una composició escrita avaluada mitjançant la taxonomia de Jacobs et al. (1981). Els resultats de l'estudi mostren que les actituds dels estudiants cap a les llengües estan d'acord amb l'estatus sociolingüístic de cada llengua a la Comunitat Valenciana. A més, el present estudio mostra que aquells alumnes que utilitzen totes dues llengües oficials (castellà i català) a casa obtenen millors resultats en l'avaluació dels seus escrits en anglès. Els nostres resultats indiquen l'impacte del multilingüisme en l'escriptura dels estudiants de L3 i suggereixen els avantatges del multilingüisme en l'aprenentatge de llengües.

[es] El estudio analiza el impacto de las actitudes lingüísticas en la escritura en una tercera lengua (inglés). Un total de 40 participantes (20 del nivel B2 y otros 20 del nivel C2) de una Escuela Oficial de Idiomas de la Comunidad Valenciana participaron en el estudio. Los datos se recogieron mediante entrevistas semiestructuradas y un cuestionario adaptado de Lasagabaster y Huguet (2007), junto con una composición escrita evaluada mediante la taxonomía de Jacobs et al. (1981). Los resultados del estudio muestran que las actitudes de los estudiantes hacia las lenguas están en consonancia con el estatus sociolingüístico de cada lengua en la Comunidad Valenciana. Además, el presente estudio muestra que aquellos alumnos que utilizan ambas lenguas oficiales (castellano y catalán) en casa obtienen mejores resultados en la evaluación de sus escritos en inglés. Nuestros resultados indican el impacto del multilingüismo en la escritura de los estudiantes de L3 y sugieren las ventajas del multilingüismo en el aprendizaje de lenguas