BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Amb l'objectiu de tenir societats sanes i vigoroses que garantissin el futur de la nació, l'immigrant es va convertir en un subjecte social i polític a través delqual s'havien de construir els Estats nació "civilitzats". S'havien de seleccionar els més "aptes", aquells que portessin no solament els trets biològics necessaris per millorar la "raça" llatinoamericana, sinó també que tinguessin comportaments sociològics propis de societats "civilitzades". Es buscava estimular una immigració "desitjable" i prohibir l'entrada d'aquelles que fossin una amenaça per al component biològic de la nació. En aquest context sociopolític i científic, l'eugenèsia esva convertir en la ciència que permetia seleccionar el "bon" immigrant i descartar el "dolent" des d'una perspectiva sociobiològica. Colòmbia, un país que no va ser aliè a aquest fenomen transnacional, és el punt de partida d'aquest article.

[en] In search of healthy and vigorous societies, which could guarantee the future of nations, the migrant became a social and political subject thanks to whom Latin-American countries could grow to be "civilised". Only the "fittest" migrants, those bringing both biological traits needed to improve the Latin-American "race", and sociological attitudes typical of civilised societies, could be accepted. Migrant policies would stimulate a "desirable" migration – the white European individual – and ban those who could put at risk the nation's biological component. Within this socio-political and scientific scope, Eugenics became the science whose principles would help to select the "good" migrant and reject the "bad" one from a sociobiological perspective. Colombia, not oblivious to this transnational phenomenon, is the starting point of this article.
[ca] L'article exposa la necessitat d'adoptar l'avaluació autèntica en els entorns d'educació superior i el per què les rúbriques contribueixen a l'aplicació d'aquesta pràctica educativa. Ensenyament, aprenentatge i avaluació han de formar un tot orientat, i no sols transmetre coneixements propis de l'acadèmia, sinó també formar als estudiants en competències transferibles fora d'ella. Els estudiants han d'exercir-se activament a les aules per a construir coneixement autèntic, és a dir, aplicable al món real. L'ensenyament i l'avaluació han d'anar a la "cerca d'aquesta autenticitat". Les rúbriques són considerades instruments d'avaluació autèntica, perquè permeten l'avaluació de competències i coneixements complexos d'una manera sistemàtica, tot generant, així, un entorn real d'aprenentatge.

[en] The article discusses the need for authentic assessment in higher education and how rubrics contribute to its implementation. Teaching, learning and assessment must form a whole aimed not only to teach academic knowledge, but also to train students into transferable skills beyond the university. They must perform actively in classrooms in order to build authentic knowledge applicable to the real world. Teaching and assessment must search this authenticity by using resources that make it possible. Rubrics are considered authentic assessment tools, as they allow the evaluation of complex knowledge and skills in a systematic way, creating a real learning environment.
[ca] Després de la troballa al 2021 d'un niu per fusell metrallador a la vora del riu Ebre per part de l'Ajuntament de l'Aldea, l'agost de 2023 vam portar a terme la seva intervenció arqueològica, recuperant d'aquesta manera aquest singular vestigi de la Guerra Civil.

[en] After the discovery in 2021 of a machine gun nest on the banks of the Ebro River by the majoralty of l'Aldea, in August 2023 we carried out its archaeological intervention, thus recovering this unique vestige of the Spanish Civil War.
[ca] Conceptes com "reciprocitat", "incrustació" i "capital social" han estat instruments cabdals en la descripció i anàlisi de les relacions socials que són subjacents a les activitats econòmiques a les àrees geogrà- fiques definides com economies regionals o districtes industrials, que a Europa han esdevingut models d'un desenvolupament d'èxit. La historització d'aquests conceptes, en posar damunt la taula les agendes polítiques concretes dels intel·lectuals que les van produir, revela la seva condició paradoxal: malgrat tractar-se de conceptes abstractes, la seva veritable força radica en el seu caràcter situat, sia en termes socials, culturals, històrics o espacials. Aquesta situació apunta a la dificultat del "realisme etnogràfic" i a la necessitat de desenvolupar quelcom com un "realisme històric reflexiu" que faci més viable la comunicació antropològica.

[en] Concepts such as "reciprocity," "embeddedness," and "social capital" have been the main tools for description and analysis of social relations sustaining economic activities in areas defined as regional economies or industrial districts, becoming models for successful development in Europe. Histori-cizing these concepts, stressing the concrete political agendas of the scholars who produced them, reveals them as paradoxical in that, though they are abstract, their main force lies in their social, cultural, historical, and spatial situatedness. This situation points to the awkwardness of "ethnographic realism" and the need for a kind of "reflexive historical realism" to enhance viable anthropological communication
[ca] Itàlia i Japó, que formaven part de l'Eix en la dècada de 1930, tenien característiques comunes significatives pel que fa a les seves polítiques exteriors, encara que va haver algunes diferències estructurals en el procés de presa de decisions dels seus governs. Es van produir avenços decisius per a la seva confluència en política exterior en1936, quan Itàlia va intervenir en la Guerra Civil espanyola, i el 1937, quan Japó va començar la guerra total contra la Xina. El propòsit d'aquest assaig és establir una comparació de les polítiques dels dos governs, influïdes no només pel fet que fossin governs feixistes fanàtics i ultranacionalistes que van empènyer als seus països cap a l'adopció de polítiques exteriors agressives i imprudents, sinó que també van ser en bona mesura decisives les actuacions de les seves cancelleries tot i la imatge convenció al segons la qual els diplomàtics acostumen a ser més moderat si racionals.

[en] Italy and Japan, which were the component of the Axis in the 1930s, had significant common features in their foreign policies although there were some structural differences in decision-making process. There were decisive developments in 1936 when Italy intervened in the Spanish Civil War and in 1937 when Japan started the all-out war against China. By comparing them, it was not only fanatic Fascists and ultranationalists that respectively pushed their countries towards adopting aggressive and reckless foreign policies, but also their foreign ministries despite the conventional wisdom that diplomats are often seen as being more moderate and rational.
[ca] En aquest treball s'analitza la necessitat d'una nova edició crítica amb comentari de les Noctes Atticae d'Àulus Gel·li, prenent-hi, com cas d'estudi, la Praefatio de l'obra

[en] In this paper, we analyze the need of a new critical edition with commentary of Aulus Gellius's Noctes Atticae, considering as a study case, the Praefatio of the work
[ca] En el marc de l'estudi "Yafvluwaiñ Sanant des de les memòries. Enfortiment dels drets i l'apoderament de les dones maputxe, comunes de Lonquimay i Saavedra, Regió de La Araucanía", l'objectiu de la qual va ser: Avaluar els actuals programes de CONADI, entorn de la transversalització d'enfocaments d'igualtat i equitat de gènere, i a proposar millores en el procés, especialment en els temes de violència, gèneres, inter-culturalidad i drets humans, executat l'any 2023, ens vam proposar analitzar críticament la transversalització de la igualtat i equitat de gènere i interculturalitat en la Corporació Nacional de Desenvolupament Indígena (d'ara endavant CONADI) i la Subdi-recció Sud, en el període 2013-2023. Des d'un paradigma interpretatiu amb enfocament qualitatiu, l'estudi es va realitzar de juliol a novembre de 2023. Es van realitzar entrevistes semi-estructurades a professionals encarregades de diferents programes i Unitats. Els resultats exposen la continuïtat colonial, el patriarcat i les tensions polítiques.

[en] Within the framework of the study "Yafvluwaiñ Healing from memories. Strengthening the rights and empowerment of Mapuche women, communes of Lonquimay and Saavedra, La Araucanía Region", the objective of which was: Evaluate the current programmes of CONADI, around the mainstreaming of gender equality and equity approaches, and in proposing improvements in the process, especially on the issues of violence, gender, interculturality and human rights, implemented in the year 2023, we set out to critically analyse the mainstreaming of gender equality and equity and interculturality in the National Corporation for Indigenous Development (hereinafter CONADI) and the South Sub-Directorate, in the period 2013-2023. Using an interpretative paradigm with a qualitative approach, the study was conducted from July to November 2023. Semi-structured interviews were conducted with professionals in charge of different programmes and units. The results expose colonial continuity, patriarchy and political tensions.
[ca] Amb Els mallorquins, redactat entre 1963 i 1964, un jove Josep Melià va aconseguir completar la tasca de reflexió identitària iniciada per Jaume Vicenç Vives i continuada brillantment per Joan Fuster. Contra tot pronòstic, la censura va esser molt dura contra Els mallorquins. S'ha de destacar un informe procedent de la Delegación Provincial de Baleares de Información y Turismo que l'acusava de catalanista radical, de fer propaganda de personalitats separatistes i de distorsionar la realitat mallorquina. Aquest informe, així com un altre de més moderat que també era d'autoria mallorquina, demostrava que les autoritats franquistes tenien un bon coneixement dels cercles culturals mallorquins. Es va iniciar un llarg procés de negociació entre l'autor i les autoritats censores en el qual va intervenir personalment el director general d'Información, Carlos Robles Piquer. Finalment, el març de 1967 l'obra es va poder publicar. Tot i que s'havien suprimit nombrosos passatges i expressions com "nació" o "nacional", no es van desvirtuar les tesis principals de l'obra, que eren la catalanitat històrica i cultural de Mallorca i la denúncia d'un llarg procés de castellanització cultural, desenvolupat amb la col·laboració sobretot de la burgesia i l'apatia de la massa de la població.

[en] In&nbsp;Els mallorquins, written between 1963 and 1964, a young Josep Melià managed to successfully undertake the task of identity reflec­tion that had been initiated by Jaume Vicenç Vives and brilliantly contin­ued by Joan Fuster. Contrary to all expectations, the censorship was harsh against&nbsp;Els mallorquins. It is noteworthy to highlight a report from the Provincial Delegation of Information and Tourism in the Balearic Islands, which accused it of being a radical Catalanist work, propagating separatist personalities, and distorting the Mallorcan reality. This report, along with another, of a more moderate nature but also of Mallorcan authorship, demonstrated that the Francoist authorities had a good understanding of the cultural circles in Mallorca. A lengthy negotiation process ensued be­tween the author and the censoring authorities, in which the Director General of Information, Carlos Robles Piquer, personally intervened. Fi­nally, in March 1967, the work was able to be published. Although numer­ous passages and expressions such as "nation" and "national" had been suppressed, the main theses of the work were not distorted. These theses revolved around the historical and cultural Catalan identity of Mallorca and the denunciation of a long process of cultural Castilianization, pri­marily facilitated by the bourgeoisie and the apathy of the majority of the population.
[ca] L'Andorra medieval és analitzada –a partir d'unes fonts molt escasses– a través de la pressió senyorial –externa a les valls–, del paper de l'Església i de l'emergència de la comunitat local –i les seves cases principals– com a gestora dels aprofitaments del seu territori. La detracció senyorial es concentrava en el delme, tanmateix era feble. El paper fonamental de les activitats agrícoles a l'alta edat mitjana donà pas a una major dedicació a la ramaderia amb l'explotació organitzada de les pastures, l'establiment de circuits de transhumància i l'aparició de contactes comercials de gran abast, essencials ja en l'economia andorrana del segle XIV.

[en] Using a very small number of available sources, medieval Andorra is analysed by considering the pressure exerted by nobility (from outside the valleys), the role of the Church, and the emergence of the local community (and its main houses) as a force able to manage the uses of its land. Noble income was concentrated in tithes, but was nonetheless low. The fundamental role of farming activity during the High Middle Ages gave rise to a greater emphasis on stockbreeding with the organized exploitation of pastures, the establishment of transhumance routes and the development of wide-ranging commercial contracts, which by the fourteenth century formed an essential part of the Andorran economy.
[ca] Dominar l'accentuació dels mots és essencial per a l'aprenentatge de la llengua anglesa; és fonamental per reconèixer i entendre els elements lèxics. Els estudiants àrabs sovint es queixen que els patrons accentuals de l'anglès són desconcertants i difícils d'entendre. Aquest estudi examina la producció i percepció de l'accent en 90 paraules angleses poc comunes, de dues i tres síl·labes, amb diversos patrons d'accentuació i de diferents categories gramaticals. Primer, un total de 88 estudiants àrabs va produir els mots. Seguidament, després d'anar-los escoltant pronunciats per un parlant nadiu, van identificar-ne les síl·labes accentuades. Els resultats revelen que els àrabs tenen problemes per reproduir correctament l'accentuació de l'anglès —sobretot per la tendència a accentuar les síl·labes finals pesants, una estratègia freqüent en àrab— i que la percepció de l'accent és millor, però no sense errors, especialment en paraules de tres i quatre síl·labes. Per millorar l'aprenentatge de l'accentuació de l'anglès, els plans d'estudis haurien d'incloure exercicis d'accentuació que tinguessin en compte els patrons d'accentuació de cada L1.

[en] Mastering word stress is a crucial part of learning the English language because it is a vital part and parcel of word recognition and intelligibility. Arab EFL learners complain about the mystifying and elusive English stress patterns. This research examines their stress production and perception of di-, tri- and polysyllabic English words. Arab learners initially produced 90 infrequent English words with various syllable structures and word classes. They then identified the stressed syllables when hearing the words from native speakers. Analysis of the data showed that Arabs had a serious problem producing English word stress correctly owing to their tendency to mainly stress ultimate heavy syllables — a strategy usually employed in Arabic. Their performance on the stress identification task was much better than the production task but still gave problems, especially with tri- and tetrasyllabic utterances. Syllabi have to comprise stress drills in conjunction with their L1 stress patterns to help them overcome their difficulties in stressing English words.
[ca] Aquest treball argumenta que el NO-DO, un projecte visual que combinava notícies i propaganda, reflectia la visió de la modernitat i el progrés que tenia el règim franquista. Per això, calia ubicar la tradició en un lloc específic i recrear la idea d'un origen comú a tots els espanyols. Els balls tradicionals, per tant, esdevingueren un element clau per a la construcció de la modernitat franquista, la identitat nacional i la cohesió social. Tot i això, també assenyalem que l'arxiu del NO-DO presenta silencis i omissions que poden revelar molt sobre la societat i la cultura de l'època. En aquest sentit, el NO-DO es converteix en un document històric que mostra que no hi ha un relat únic per a tothom, sinó que hi ha trossos d'identitats i ruïnes que es poden interpretar de diferents maneres. En conclusió, es convida el lector a reflexionar sobre la complexitat del NO-DO com a producte cultural i document històric, i com els balls tradicionals s'entrellacen amb la propaganda política en la construcció de la identitat nacional durant el franquisme.

[en] This study argues that the NO-DO, a visual project blending news and propaganda, serves as a reflection of the Franco regime's vision of modernity and progress. To achieve this, it was necessary to position tradition in a specific context and reconstruct the concept of a shared origin for all Spaniards. Traditional dances, therefore, emerged as a pivotal element in the construction of Francoist modernity, national identity, and social cohesion. Nevertheless, it is essential to acknowledge that the NO-DO archive contains deliberate silences and omissions that offer valuable insights into the society and culture of the era. In this regard, the NO-DO functions as a historical document revealing not a singular narrative, but rather fragments of identities and remnants open to diverse interpretations. In conclusion, this analysis invites readers to contemplate the complexity of the NO-DO as both a cultural artifact and a historical document, highlighting the interplay of traditional dances with political propaganda in shaping national identity during the Franco era.
[ca] Aquest article és una introducció al present número monogràfic de la Revista d'Història Industrial – Industrial History Review sobre "Teoria i econometria en l'anàlisi històrica ". En primer lloc, revisa breument la bibliografia sobre l'evolució de la història econòmica des de l'anomenada revolució cliomètrica, és a dir, l'ús creixent de la teoria per emmarcar l'evidència històrica i també de tècniques quantitatives, sobretot per estudiar-ne la causalitat. En segon lloc, proporciona una descripció general de com una possible revolució en el tipus i l'ús de les dades, impulsada pel progrés tecnològic en la recopilació i el processament d'informació històrica, pot estar afectant la història econòmica. Finalment, proporciona un breu resum dels articles inclosos en aquest número especial, els quals destaquen de quina manera la teoria econòmica i les noves anàlisis quantitatives poden utilitzar-se per explorar una varietat de temes dins de la disciplina de la història econòmica, que abasten diferents països i períodes de temps.

[en] This article introduces the special issue of the Revista de Historia Industrial – Industrial History Review on theory and econometrics in historical analysis. First, it briefly reviews the literature on the evolution of economic history since the so-called cliometric revolution, i.e., the growing use of theory to frame historical evidence and the increasing use of quantitative techniques, particularly to study causality. Secondly, it provides an overview of how a potential data revolution – prompted by technological progress in historical-data collection and processing – may be affecting the field. Lastly, the introduction provides a succinct summary of the articles included in the special issue, which highlight how economic theory and new quantitative analysis can be used to explore a range of issues within economic history, spanning different countries and time periods.
[ca] Com és sabut, el 23 de juny de 2010 es va publicar en el Butlletí Oficial de l'Estat la Llei Orgànica 5/2010, de 22 de juny, per la qual es va modificar la Llei Orgànica 10/1995, de 23 de novembre, del Codi Penal. D'acord amb el que es disposa en la Disposició final setena, la LO 5/2010, de 22 de juny, va entrar en vigor als sis mesos de la seva completa publicació en el Butlletí Oficial de l'Estat, això és, el 23 de desembre de 2010. Una de les institucions de la Part General del Codi penal que es va veure sotmesa a més rellevants modificacions, amb no menys rellevants conseqüències pràctiques, va ser la prescripció del delicte.Quatre són, fonamentalment, les novetats introduïdes en la matèria per la LO 5/2010. D'una banda, es modifica l'àmbit d'aplicació de la regla de la imprescriptibilitat (art. 131.4 CP). Per una altra, s'elimina el termini de prescripció de tres anys, passant a prescriure als cinc anys els delictes que ho feien als tres (art. 131, par. 4° CP). En tercer lloc, s'introdueix una nova regla de determinació del termini de prescripció en cas de concurs de delictes i de delictes connexos (art. 131.5 CP) I, finalment, es modifica el règim d'interrupció de la prescripció (art. 132.2 CP). Les línies que segueixen tenen com a objectiu exposar els trets fonamentals de la primera d'aquestes novetats legals, així com formular algunes observacions crítiques sobre les mateixes. En les mateixes es demostrarà fins a quin punt està influint el populisme punitivista i la via retribucionista del Dret penal internacional en l'abast de clàusules de imprescriptibilitat com la prevista en l'art. 131.4 CP.

[en] As is known, the June 23, 2010 was published in the Official Gazette of Law 5/2010, of 22 June, which amended the Organic Law 10/1995, of 23 November, the Criminal Code. In accordance with the provisions of the seventh Disposal, LO 5/2010, of June 22, came into force six months after its complete publication in the Official Gazette, that is, the December 23, 2010. One of the institutions of the General Part of the Penal Code was subject to more significant changes, with no less relevant practical consequences, was the statute of limitations. Four are mainly the new developments in the art from the LO 5/2010. First, amending the scope of the applicability rule (art. 131.4 CP). Furthermore, it eliminates the limitation period of three years, to five years prescribed crimes they did three (art. 131, para. 4 CP). Third, we introduce a new rule for determining the limitation period in the event of insolvency of crime and related offenses (art. 131.5 CP) And finally, amends the interruption of prescription (art. 132.2 CP ). The following lines are intended to expose the fundamental features of the first of these new laws, and make some critical remarks about them. At the same will demonstrate how it is influencing populism and retributivist international criminal law in the scope of applicability clauses as provided in Art. 131.4 CP.