BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] La maternitat es pot entendre des de diferents perspectives; la història mostra que mare no és només qui gesta i dona a llum. En el cas del contracte de maternitat subrogada convergeixen les categories de gestació i intenció com a gènesi contractual d'un vincle filial que procura un lloc en el món jurídic. En el sistema legal colombià no existeix una reglamentació que permeti una seguretat jurídica real als subjectes intervinents; per acoblar aquest acord a la legislació, cal assimilar-ne el contingut a les diferents categories que conformen la teoria del contracte. En aquesta investigació, a partir dels requisits establerts en matèria de maternitat subrogada, en la sentència constitucional T-968 de 2009 es pretén determinar si aquest tipus de convenis són legalment eficaços i en conseqüència si les obligacions són executables. Es proposen algunes alternatives que ofereixin solucions als problemes jurídics que es poden suscitar en el compliment dels acords de maternitat, com la inscripció del nen al Registre Civil de la Registraduría Nacional del Estado Civil.

[es] La maternidad se puede entender desde diferentes perspectivas; la historia da cuenta que madre no solamente es quien gesta y da a luz. En el caso del contrato de maternidad subrogada convergen las categorías de gestación e intención como génesis contractual de un vínculo filial que procura un lugar en el mundo jurídico. En el sistema legal colombiano no existe una reglamentación que permita una real seguridad jurídica a los sujetos intervinientes; para acoplar este acuerdo a la legislación, se debe asimilar su contenido a las diferentes categorías que conforman la teoría del contrato. En esta investigación a partir de los requisitos establecidos en materia de maternidad subrogada, en la sentencia constitucional T-968 de 2009 se pretende determinar si este tipo de convenios son legalmente eficaces y en consecuencia si las obligaciones son ejecutables. Se proponen algunas alternativas que brinden soluciones a los problemas jurídicos que se pueden suscitar en el cumplimiento de los acuerdos de maternidad, como la inscripción del niño en la Registraduría Nacional del Estado Civil.
[ca] Aquest article aporta els primers resultats sobre l'estudi dels trets melòdics bàsics del parlar del pallarès. La investigació, de caràcter experimental, s'ha dut a terme al Laboratori de Fonètica Aplicada de la Universitat de Barcelona i està format per 96 enunciats de parla espontània emesos per 21 informants de diferents zones del Pallars Sobirà i del Pallars Jussà. S'han obtingut contorns dels sis primers patrons entonatius descrits en el català, i també diversos trets d'èmfasi bàsics (Font-Rotchés, 2007, 2011). Cal destacar la identificació de dos tipus d'èmfasi que, fins ara, només s'havien descrit per al menorquí: èmfasi de paraula ascendent-descendent i de paraula descendent-ascendent.

[es] Este artículo presenta los primeros resultados sobre el estudio de los patrones entonativos básicos de la habla del "pallarès". La investigación, de carácter experimental, se ha llevado a cabo en el Laboratorio de Fonética Aplicada de la Universidad de Barcelona y está formada por 96 enunciados de habla espontánea emitidos por 21 informantes de distintas zonas del Pallars Sobirà y del Pallars Jussà. Se han podido identificar los seis primeros patrones descritos en el catalán, así como los principales rasgos de énfasis (Font-Rotchés, 2007, 2011). Los resultados muestran dos rasgos que no habían sido descritos hasta el momento, solo en el menorquín, se trata del énfasis de palabra ascendiente-descendiente y el de palabra descendiente-ascendente.
[ca] En aquest treball tractarem concretament l'obra de Zambrano Claros del bosque, de l'any 1977, en la qual, segons diversos experts en la seva obra, veiem posada en pràctica la seva razón poética. En particular, ens centrarem en algunes parts del text que considerem més significatives en relació amb el tema que tractem aquí, és a dir, el paper de les paraules i el llenguatge dins la visió filosòfica més global de l'autora.&nbsp;

[es] En este trabajo trataremos concretamente de la obra de Zambrano Claros del bosque, del año 1977, en la que, según diversos expertos en su obra, pone en práctica su razón poética. En particular, nos centraremos en algunas partes del texto que consideramos más significativas en relación con el tema que aquí estudiamos, es decir, el papel de las palabras y el lenguaje en la visión filosófica más global de la autora.
[ca] En acabar la primera dècada del segle XXI la naturalització va prendre notorietat com a conseqüència de l'increment de cubans i cubanes que van aconseguir la nacionalitat equatoriana. Aquest tema va obrir el debat en l'opinió públicasobre un afer poc explorat des de l'acadèmia, però que els diferents governs de torn ja legislaven des dels seus orígens. L'objectiu d'aquest article es cobriren part aquest buit tot analitzant els criteris de l'Estat equatorià al llarg de la seva història per atorgar la carta a naturalització als estrangers i a qui es va concedir majoritàriament la nacionalitat equatoriana. Des del punt de vista metodològic, l'estudi es basa en la revisió dels marcs constitucionals des del 1830 al 2008, en l'anàlisi de les lleis de naturalització, en la revisió de les actes del 1889 al 1950 i en les dades estadístiques contemporànies sobre la matèria del 2017 al 2022.

[es] Al finalizar la primera década del siglo XXI, el tema de la naturalización adquirió notoriedad debido al incremento de cubanos y cubanas que obtuvieron la nacionalidad ecuatoriana. Este particular abrió el debate en la opinión pública sobre un asunto muy poco explorado desde la academia, pero que los diferentes gobiernos de turno vienen normando desde sus orígenes. El objetivo de este artículo es cubrir en parte este vacío al analizar cuáles han sido los criterios que el Estado ecuatoriano ha tenido a lo largo de su historia para otorgar la carta de naturalización a los extranjeros y a quiénes se ha concedido mayoritariamente la nacionalidad ecuatoriana. Metodológicamente el estudio se basa en la revisión de los marcos constitucionales de 1830 a 2008, el análisis de las leyes de naturalización, la revisión de las actas de 1889a 1950 y los datos estadísticos contemporáneos sobre esta materia de 2017 a 2022.
[ca] Malgrat l'escassa presència dels estudis medievals a les agendes i institucions compromeses amb la literatura comparada i la literatura mundial, les investigacions sobre l'Edat Mitjana apliquen amb naturalitat mètodes propis d'aquells altres paradigmes. Partint així de les friccions existents entre medievalisme, literatura comparada i literatura mundial, aquest treball pretén mostrar la pertinència d'apropar-se als texts del passat des del diàleg entre diferents, però al mateix temps complementaries, maneres de veure i fer. Per aconseguir-ho, es prendrà com a exemple la circulació, la traducció i la resemantització de certes obres ovidianes per part d'algunes literatures i arts de l'Edat Mitjana europea.

[es] A pesar de la escasa presencia de los estudios medievales en las agendas e instituciones comprometidas con la literatura comparada y la literatura mundial, lo cierto es que las investigaciones sobre la Edad Media aplican con naturalidad métodos propios de aquellos otros paradigmas. Partiendo así de las fricciones existentes entre medievalismo, literatura comparada y literatura mundial, este trabajo pretende mostrar la pertinencia de acercarse a los textos del pasado desde el diálogo entre diferentes, pero a su vez complementarios, modos de ver y hacer. Para ello, se tomará como ejemplo la circulación, traducción y resemantización de ciertas obras ovidianas por parte de algunas literaturas y artes de la Edad Media europea.
[ca] L'espai entre edificis ha estat assumit com a taula de treball del disseny urbà, però la llum guia prové del treball interdisciplinari que reuneix especialistes de l'arquitectura, les enginyeries o la psicologia ambiental (Steele, Luka y Guastavino, 2012). L'estudi de l'espai i la seva dialèctica no pot circumscriure's a cap disciplina en particular, sinó que necessita alimentar-se de visions i definicions complementàries, tot i que algunes vegades siguin necessàriament oposades.El present treball reconstrueix el procés dut a terme per un grup de professionals de diverses disciplines per a assolir l'objectiu comú de reconèixer el dret a l'espai (Leandro, 2009; Sorkin, 1992) de les persones que estudien, ensenyen o treballen al campus Rodrigo Facio de la Universidad de Costa Rica (UCR). Es fa un recompte de les dialèctiques que van donar origen al concepte i al pla UCR SALUDABLE, així com les lliçons apreses durant l'enriquidor procés de pensar l'espai des de diferents punts de vista.

[es] El espacio entre edificios ha sido asumido como mesa de trabajo del diseño urbano pero la luz guía proviene del trabajo interdisciplinario que conjunta especialistas de la arquitectura, ingenierías, psicología ambiental, etc. (Steele, Luka y Guastavino, 2012). El estudio del espacio y su dialéctica no puede ser acotado a alguna disciplina particular. Necesita nutrirse de visiones y definiciones complementarias aunque algunas veces necesariamente opuestas.El presente trabajo reconstruye el proceso llevado a cabo por un grupo de profesionales de distintas disciplinas para lograr el objetivo común de reconocer derecho al espacio (Leandro, 2009; Sorkin, 1992) de las personas que estudian, enseñan o trabajan en el campus Rodrigo Facio de la Universidad de Costa Rica (UCR). Se hace un recuento de las dialécticas que dieron origen, al concepto y plan de UCR SALUDABLE, así como las lecciones aprendidas en el rico proceso de pensar el espacio desde distintas ópticas.
[ca] Itinerari d'una memòria enfrontada és un recorregut fotogràfic pels principals indrets que durant nou mesos (abril – desembre de 1938) van esdevenir la línia del front a Catalunya, que resseguia els rius Noguera Pallaresa, Segre i Ebre. No es pretén en cap cas explicar la Guerra Civil espanyola sinó mostrar com el conflicte va incidir en els paisatges locals mitjançant trinxeres, casamates i tota mena de vestigis bèl·lics. L'objectiu és, a partir de la fotografia, despertar l'interès de l'espectador per tot allò que envoltà la Guerra Civil a través d'uns esdeveniments i d'uns espais concrets. El fet de conèixer el territori és el preàmbul per respectar-lo i estimar-lo, i el pas previ i necessari per la posterior recuperació, conservació i, si s'escau, la restauració del nostre patrimoni històric i cultural. El que queda de les línies de fortificacions construïdes per ambdós bàndols en guerra, que avui es documenten i s'intenten recuperar per a la nostra història col·lectiva, són un registre de la barbàrie de més impacte que qualsevol discurs. Tot i el pas destructor del temps i de les màquines, la proximitat de la càmera i la memòria dels testimonis posen de manifest que mai és massa tard per conèixer i preservar.

[es] Itinerario de una memoria enfrentada es un recorrido fotográfico por los principales lugares que durante nueve meses (abril – diciembre de 1938) se convirtieron en la línea del frente en Cataluña, que seguía los ríos Noguera Pallaresa, Segre y Ebre. No se pretende en ningún caso explicar la Guerra Civil española sino mostrar cómo el conflicto incidió en los paisajes locales mediante trincheras, casamatas y todo tipo de vestigios bélicos.El objetivo es, a partir de la fotografía, despertar el interés del espectador por todo lo que rodeó la Guerra Civil a través de unos eventos y espacios concretos. Conocer el territorio es el preámbulo para respetarlo y amarlo, y el paso previo y necesario para su posterior recuperación, conservación y, en su caso, la restauración de nuestro patrimonio histórico y cultural. Lo que queda de las líneas de fortificaciones construidas por ambos bandos en guerra, que hoy se documentan y se intentan recuperar para nuestra historia colectiva, son un registro de la barbarie de mayor impacto que cualquier discurso. Pese al paso destructor del tiempo y de las máquinas, la proximidad de la cámara y la memoria de los testigos ponen de manifiesto que nunca es demasiado tarde para conocer y preservar.
[ca] Les funcions d'administrador del patrimoni reial a la Bailía General d'Aragó eren competència del batlle general, càrrec de denominació reial, el qual retia comptes de la situació econòmica davant el mestre racional. L'article analitza el desenvolupament d'aquestes funcions, així com els successius titulars de la resta de càrrecs reials en la institució: lloctinent, receptor de rendes, secretari o escribà i dos porters. Aquests càrrecs solien ser ocupats per ciutadans de Saragossa.

[es] Las funciones de administrador del patrimonio real en la Bailía General de Aragón eran competencia del baile general, quien rendía cuentas de la situación económica ante el maestre racional. En este marco, el artículo analiza las atribuciones del baile general de Aragón, cargo de designación real, así como a los sucesivos titulares del resto de los ofi cios reales de dicha institución: lugarteniente, receptor de rentas, secretario o escribano y porteros. Estos cargos solían estar ocupados por ciudadanos de Zaragoza.
[ca] J. L. Godard es fa present com a personatge a Prénom: Carmen (1983), no tansols com a homenatge a sí mateix i/o al cinema, al seus gèneres, als seus textos, als seus actors, etc. sinó també per plasmar l'empremta de la seva versió, l'adaptació del transitat mite de la femme fatale, moderna i godardiana. La recurrència a la intertextualitat i a la metaficció representa l'únic mitjà possible per a Godard de fer i de pensar el llenguatge del cinema i de l'art en tota la seva esplendor, més enllà de prejudicis d'adaptació.

[es] J. L. Godard se hace presente como personaje en Prénom: Carmen (1983), no sólo como homenaje a sí mismo y/o al cine, sus géneros, sus textos, sus actores, etc., sino también para plasmar la huella de su versión, la adaptación del tan transitado mito de la femme fatale, moderna y godardiana. La recurrencia a la intertextualidad y a la metaficción representa el único medio posible para Godard de hacer y de pensar el lenguaje del cine y del arte en todo su esplendor, más allá de prejuicios de adaptación.
[ca] La socialització dels elements estructurals propis del llenguatge audiovisual data els seus esforços en les anomenades joguines òptiques. El projector de cinema Nic com a joguina permetia l'experimentació amb ell, afavorint la creativitat i constituint-se com un instrument amb una gran repercussió a nivell nacional i internacional. A través de l'aplicació de l'anàlisi de contingut a una trentena de rotlles de pel·lícules, hom pretén delimitar quins elements narratius hi són presents i quina funció tenen. De manera que es pugui comprovar 'existència d'una vinculació entre aquesta joguina i el cinema, més específicament, del d'animació. Finalment, es comprovarà si la seva utilització des de l'ensenyament i l'entreteniment ha servit com a via per a la difusió d'un sistema de codis nous a l'època.

[es] La socialización de los elementos estructurales propios del lenguaje audiovisual data sus esfuerzos en los llamados juguetes ópticos. El proyector de cine Nic en tanto que juguete, permitía la experimentación con él, favoreciendo la creatividad y constituyéndose como un instrumento con una gran repercusión a nivel nacional e internacional. A través de la aplicación del análisis de contenido a una treintena de rollos de películas se pretende delimitar qué elementos narrativos están presentes y qué función desempeñan. De manera que se pueda comprobar la existencia de una vinculación entre este juguete y el cine, más específicamente, del de animación. Por último, se comprobará si su empleo desde la enseñanza y el entretenimiento ha servido como vía para la difusión de un sistema de códigos novedosos en la época.
[ca] El terme làmia, que neix de l'Antiguitat designant un monstre femení de naturalesa sobrenatural, va passar en època posterior a designar les bruixes i es va fer comuna en els tractats demonològics sobre bruixeria a partir del segle XV. En el present estudi analitzem l'evolució del terme i el seu ús en aquests tractats, redactats majoritàriament en llatí, en particular en un d'ells: el De Lamiis et Pythonicis mulieribus d'Ulrich Molitor.

[es] El término lamia, que parte de la Antigüedad designando a un monstruo femenino de naturaleza sobrenatural, pasó a época posterior a designar a las brujas y se hizo común en los tratados demonológicos sobre brujería a partir del siglo XV. En el presente estudio analizamos la evolución del término así como su empleo en dichos tratados, redactados mayoritariamente en latín, en particular en uno de ellos: el De Lamiis ey Pythonicis Mulieribus de Ulrich Molitor.
[ca] El sensellarisme és la manifestació de l'extrema exclusió social generada per factors estructurals, personals, relacionals i institucionals que es troben interconnectats i que s'agreuja per l'estigma i els prejudicis de la societat que dificulta la seva integració social. A través d'aquest estudi es proposa explorar les percepcions de les persones en situació de sensellarisme sobre el suport i recursos disponibles per la seva atenció, analitzant la seva eficàcia i accessibilitat. Per a comprendre a fons les seves experiències, es va emprar un enfocament qualitatiu exploratori basat en entrevistes a deu persones residents en el Centre Municipal d'Acolliment de Santa Cruz de Tenerife, utilitzant un guió d'entrevista dissenyat específicament per a aquest estudi, validat per persones expertes i professionals i ajustat segons la percepció de persones en situació de sensellarisme. Els resultats mostren que, encara que alguns participants valoren positivament els suports rebuts, uns altres perceben barreres i discriminació en l'accés als serveis. A més, la desocupació i la precarietat econòmica són les causes predominants de la seva situació, acompanyades de factors com la migració i problemes familiars. Aquestes troballes subratllen l'heterogeneïtat en les experiències de sensellarisme i la influència de l'estigma en l'accés als recursos. És necessari abordar tant les necessitats materials com emocionals d'aquestes persones, proposant estratègies integrades que promoguin la seva inclusió i benestar social.

[es] El sinhogarismo es la manifestación de la extrema exclusión social generada por factores estructurales, personales, relacionales e institucionales que se encuentran interconectados y que se agrava por el estigma y los prejuicios de la sociedad que dificulta su integración social. A través de este estudio se propone explorar las percepciones de las personas en situación de sinhogarismo sobre el apoyo y recursos disponibles para su atención, analizando su eficacia y accesibilidad. Para comprender a fondo sus experiencias, se empleó un enfoque cualitativo exploratorio basado en entrevistas a diez personas residentes en el Centro Municipal de Acogida de Santa Cruz de Tenerife, utilizando un guion de entrevista diseñado específicamente para este estudio, validado por personas expertas y profesionales y ajustado según la percepción de personas en situación de sinhogarismo. Los resultados muestran que, aunque algunos participantes valoran positivamente los apoyos recibidos, otros perciben barreras y discriminación en el acceso a los servicios. Además, el desempleo y la precariedad económica son las causas predominantes de su situación, acompañadas de factores como la migración y problemas familiares. Estos hallazgos subrayan la heterogeneidad en las experiencias de sinhogarismo y la influencia del estigma en el acceso a los recursos. Es necesario abordar tanto las necesidades materiales como emocionales de estas personas, proponiendo estrategias integradas que promuevan su inclusión y bienestar social.
[ca] En aquest article, es presenten els resultats d'un estudi que es proposa caracteritzar els trets prosòdics que conformen la varietat dialectal de l'espanyol parlat a la ciutat de Temuco, IX regió de Xile, fent ús dels mètodes d'anàlisi melòdica de la parla, anàlisi dinàmica i anàlisi rítmica. Fent servir un corpus format per cent enunciats de tipus declaratiu o neutre, provinents de vint informants de la ciutat de Temuco, obtenim com a resultats més rellevants la presència d'un línia melòdica més aviat plana, amb absència de primer pic i sense declinació al cos, a més d'una inflexió final molt lleu. A aquests trets, s'hi afegeix una corba dinàmica sostinguda amb augment d'intensitat abans del final de l'enunciat, seguida d'un descens abrupte (fins i tot, quan coincideix amb la vocal tònica), a més d'augments d'intensitat independentment de la tonicitat de la vocal. Finalment, trobem un perfil rítmic amb distribució equitativa als intervals de les vocals tòniques i àtones, una síl·laba final de grup fònic més breu que les anteriors, peus rítmics que combinen els esquemes llarg-breu i breu-llarg, sense un patró definit, i tendència a igualar els valors dels peus rítmics per a després augmentar o disminuir la velocitat.

[es] En este artículo se presentan los resultados de un estudio que busca caracterizar los rasgos prosódicos que conforman a la variedad dialectal del español hablado en la ciudad de Temuco, IX región de Chile. Para esto se utilizan los métodos de análisis melódico del habla, análisis dinámico y análisis rítmico. Haciendo uso de un corpus compuesto por cien enunciados del tipo declarativo o neutro, perteneciente a veinte informantes de la ciudad de Temuco, se obtiene como principales resultados la presencia de una línea melódica más bien plana, con ausencia de primer pico y sin declinación, además de una inflexión final leve. A esto se agrega una curva dinámica sostenida con aumento de intensidad antes del final, seguida de un descenso abrupto aun cuando coincida con vocal tónica, además de aumentos de intensidad con independencia de si coincide con vocal tónica o átona. Finalmente, encontramos un perfil rítmico con distribución equitativa en los intervalos de las vocales tónicas y átonas, una sílaba final de grupo fónico más breve que sus predecesoras, pies rítmicos que combinan los esquemas largo-breve y breve-largo sin un patrón establecido y tendencia a igualar los valores de los píes rítmicos para luego aumentar o disminuir la velocidad.
[ca] En aquest treball presentem l'anàlisi corresponent als materials lítics recol·lectats a Saco Viejo, a la costa de la Patagònia (Argentina), que formen part de la col·lecció Teodoro Aramendía, la travessia del qual per la Patagònia tenia com a objectiu recuperar objectes per a la Direcció de Parcs Nacionals. Els resultats d'aquesta anàlisi són discutits a la llum de les troballes arqueològiques recuperades a partir de les nostres investigacions. Considerem que l'estudi decol·leccions privades i/o museus és indispensable, ja que constitueixen un cos de dades complementari al generat des de les investigacions arqueològiques. Apartir d'aquest estudi conjunt, es poden fer interpretacions més acurades sobre les formes de vida de les poblacions caçadores-recol·lectores del passat.

[es] Este trabajo analiza los materiales líticos recolectados en Saco Vie jo, en la costa de Patagonia (Argentina), parte de la colección de Teodoro Aramendía, cuya travesía por la región tuvo como objetivo recuperar piezas para la Dirección de Parques Nacionales. Los resultados de este análisis son discutidos a la luz de los hallazgos arqueológicos recuperados a partir de nuestras investigaciones. Consideramos indispensable el estudio de colecciones privadas y/o de museos, por constituir un cuerpo de datos complementario al generado desde las investigaciones arqueológicas. A partir de este análisis conjunto, es posible alcanzar interpretaciones más certeras acerca de los modos de vida de las poblaciones cazadoras-recolectoras del pasado