BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] La qüestió de les obres de misericòrdia, afectada per la doctrina protestant de la justificació per la fe sola, és plantejada de manera no uniforme pels dissidents religiosos espanyols. En aquesta diversitat cal tenir present la variació temporal i doctrinal, així com la multiplicitat de grups socials i xarxes en què s'insereixen. Per a estudiar la qüestió, seleccionem i analitzem textos de molts d'ells (Juan de Valdés, Francisco de Enzinas, Juan Díaz, Juan Pérez de Pineda, Antonio del Corro, Casiodoro de Reina), que permeten observar les diferents sensibilitats que coexisteixen. Finalment, seleccionem per la banda catòlica el cas de Bartolomé Carranza de Miranda, per fer veure com aquest debat sobre les obres de misericòrdia condiciona una resposta matisada i en certa manera innovadora.

[es] La cuestión de las obras de misericordia, afectada por la doctrina protestante de la justificación por la fe sola, es planteada de forma no uniforme por los disidentes religiosos españoles. En esta diversidad es preciso tener presente la variación temporal y doctrinal, así como la multiplicidad de grupos sociales y redes en que se insertan. Para estudiar la cuestión, se seleccionan y analizan textos de muchos de ellos (Juan de Valdés, Francisco de Enzinas, Juan Díaz, Juan Pérez de Pineda, Antonio del Corro, Casiodoro de Reina), que permiten observar las distintas sensibilidades que coexisten. Por último, se selecciona por el lado católico el caso de Bartolomé Carranza de Miranda, para hacer ver cómo este debate sobre las obras de misericordia condiciona una respuesta matizada y en cierto modo novedosa.
[ca] Espanya i França són dos països amb històries molt diferents la una de l'altra. Les seves històries, com les dels altres països, permeten explicar les preocupacions que han pogut tenir els ciutadans i els seus representants a l'hora d'establir l'organització política del seu país i, al seu torn, en preveure règims excepcionals del dret. Aquells estats d'excepció, per a fer front a circumstàncies excepcionals que impedirien el gaudi pels ciutadans dels seus drets, tindrien com a efectes la restricció dels drets però a la fi, de manera paradoxal, de restablir una situació de normalitat i de permetre, al seu torn, un gaudi ple dels seus drets per part dels ciutadans. Aquest Treball de Fi de Grau té com a objectiu permetre tenir una visió general de l'estat del dret relatiu als estats d'excepció d'una banda i, d'altra banda, de l'aplicació pràctica que ha pogut fer-se d'aquests estats excepcionals del dret. L'objectiu no únicament és de desenvolupar un panorama merament descriptiu, sinó que també tracta d'aportar una visió crítica i explicacions de naturalesa històrica a la fi d'entendre tots els vessants d'aquests estats d'excepció sempre des d'una perspectiva comparada.

[es] España y Francia son dos países cuyas historias son muy distintas la una de la otra. Sus historias, como las de los demás países, permiten explicar las preocupaciones que han podido tener los ciudadanos y sus representantes a la hora de establecer la organización política de su país y, a su vez, al prever regímenes excepcionales del derecho. Aquellos estados de excepción, para hacer frente a circunstancias excepcionales que impedirían el goce por los ciudadanos de sus derechos, tendrían como efectos la restricción de los derechos pero al fin, de manera paradójica, de restablecer una situación de normalidad y de permitir, a su vez, un goce pleno de sus derechos por parte de los ciudadanos. Este Trabajo de Fin de Grado tiene como objetivo permitir tener una visión general del estado del derecho relativo a los estados de excepción por una parte y, por otra parte, de la aplicación práctica que ha podido hacerse de estos estados excepcionales del derecho. El objetivo no únicamente es de desarrollar un panorama meramente descriptivo, sino que también trata de aportar una visión crítica y explicaciones de naturaleza histórica al fin de entender todas las vertientes de dichos estados de excepción siempre desde una perspectiva comparada.
[ca] El turisme LGBT s'està consolidant com una important activitat dins del sector turístic. La ciutat de Barcelona no és aliena a aquesta tendència. No obstant això, la satisfacció obtinguda amb aquesta experiència depèn de diferents variables segons la motivació principal per realitzar aquest viatge. En aquest article s'analitzen aquests aspectes comparant els resultats de dues enquestes. La primera, a una mostra dels assistents al Festival Circuit, i la segona, a un grup de turistes LGBT aliens a aquest esdeveniment. D'aquesta manera s'ha confirmat que hi ha diferències significatives entre la valoració donada per aquests dos grups de turistes a les diferents variables que influeixen en el seu viatge. L'aspecte afectiu és el més valorat pels que realitzen el viatge sense el reclam d'un gran esdeveniment pensat per a aquest col·lectiu, encara que el component recreatiu té una gran influència entre els que assisteixen a un gran esdeveniment preparat per al col·lectiu LGBT.

[es] El turismo LGBT se está consolidando como una importante actividad dentro del sector turístico. La ciudad de Barcelona no es ajena a esta tendencia. Sin embargo, la satisfacción obtenida con esta experiencia depende de diferentes variables según la motivación principal para realizar este viaje. En este artículo se analizan estos aspectos comparando los resultados de dos encuestas. La primera, a una muestra de los asistentes al Festival Circuit, y la segunda, a un grupo de turistas LGBT ajenos a este evento. De esta manera se ha confirmado que hay significativas diferencias entre la valoración dada por estos dos grupos de turistas a las diferentes variables que influyen en su viaje. El aspecto afectivo es el más valorado por los que realizan el viaje sin el reclamo de un gran evento pensado para este colectivo, aunque el componente lúdico tiene una gran influencia entre los asistentes a un macroevento pensado para el colectivo LGBT.
[ca] El treball presentat és l'elaboració de la proposta de preproducció, producció i postproducció de la docusèrie Insonoritzades: Les dones en la producció musical. A través d'entrevistes i el seguiment d'un grup de productores en la indústria musical espanyola, la docusèrie mostra la realitat silenciada de les dones i la lluita pel reconeixement en un sector històricament dominat per homes. Tanmateix, s'esmenten associacions i programes nacionals que promouen la presència de dones en els estudis de música. Les diferents fases s'han desenvolupa detalladament amb l'objectiu de presentar un projecte viable de carácter informatiu i observacional amb una mirada íntima.

[es] El trabajo presentado es la elaboración de la propuesta de preproducción, producción y postproducción de la docuserie Insonorizadas: Las mujeres en la producción musical. A través de entrevistas y el seguimiento de un grupo de productoras españolas, la docuserie muestra la realidad silenciada de las mujeres y la lucha por el reconocimiento en un sector históricamente dominado por hombres. Asimismo, se mencionan asociaciones y programas nacionales que promueven la presencia de mujeres en los estudios de música. Las diferentes fases se han desarrollado detalladamente para presentar un proyecto viable de carácter informativo y observacional con una mirada íntima.
[ca] Aquest article presenta un resum de quatre investigacions empíriques que afronten la manca d'avaluació sistemàtica de la formació del professorat en l'educació superior. Tres estudis examinen l'impacte de la formació en els estils d'ensenyament dels educadors, les percepcions dels estudiants sobre el comportament docent dels professors, els enfocaments dels alumnes i els resultats d'aprenentatge que assoleixen. Un quart estudi examina l'impacte individual a llarg termini (en les concepcions d'ensenyament del professorat i el comportament docent), així com alguns aspectes de l'impacte institucional. Atenent una avaluació crítica dels resultats i el disseny metodològic dels estudis, se suggereixen vies per a futures investigacions: les condicions que afavoreixen l'impacte, la triangulació de dades, l'impacte a llarg termini i l'impacte institucional.

[es] Este artículo presenta un resumen de cuatro investigaciones empíricas que afrontan la falta de evaluación sistemática de la formación del profesorado en la educación superior. Tres estudios examinan el impacto de la formación en los estilos de enseñanza de los educadores, las percepciones de los estudiantes acerca del comportamiento docente de aquellos, los enfoques de los alumnos y sus resultados de aprendizaje. Un cuarto estudio examina el impacto individual a largo plazo (en las concepciones de enseñanza del profesorado y el comportamiento docente), así como algunos aspectos del impacto institucional. Atendiendo a una evaluación crítica de los resultados y al diseño metodológico de los estudios, se sugieren vías para futuras investigaciones: las condiciones que favorecen el impacto, la triangulación de datos, el impacto a largo plazo y el impacto institucional.
[ca] Aquest text aborda l'impacte de la censura franquista en la publicació de guions cinematogràfics de les pel·lícules de Fu Manxú a Espanya, especialment aquelles dirigides a infants i joves. A causa de l'obsessió de la dictadura per la salvaguarda dels valors falangistes i nacionalcatòlics en l'educació dels més joves, les publicacions populars com els tebeos van merèixer una atenció especial. En aquest article es presenta l'estudi de cas de les obres protagonitzades pel vilà asiàtic convertit en prototip del mal.

[es] Este texto aborda el impacto de la censura franquista en la publicación de guiones cinematográficos de las películas de Fu Manchú en España, especialmente aquellas dirigidas a niños y jóvenes. Debido a la obsesión de la dictadura por la salvaguarda de los valores falangistas y nacionalcatolicistas en la educación de los más jóvenes, las publicaciones populares como los tebeos merecieron una especial atención. En este artículo se presenta el estudio de caso de las obras protagonizadas por el villano asiático convertido en prototipo del mal.
[ca] L'article analitza les condicions de mobilitat i d'accessibilitat del PAE del riu Ripoll de Sabadell. La metodologia utilitzada ha estat multiestratègica, atès que s'hi han combinat mètodes quantitatius, qualitatius i d'observació directa. A més del context territorial i econòmic de la zona, la mobilitat s'hi determina per les característiques dels desplaçaments i per les percepcions dels treballadors i de les empreses. També s'hi valoren els nivells d'accessibilitat segons el transport públic, l'aparcament, la circulació dels vehicles pesants i l'accés amb bicicleta i caminant.

[es] El artículo analiza las condiciones de movilidad y de accesibilidad del PAE del río Ripoll de Sabadell. La metodología utilizada ha sido multiestratégica, puesto que se han combinado métodos cuantitativos, cualitativos y de observación directa. Además del contexto territorial y económico de la zona, la movilidad se determina por las características de los desplazamientos y por las percepciones de los trabajadores y las empresas. También se valoran los niveles de accesibilidad según el transporte público, el aparcamiento, la circulación de los vehículos pesados y el acceso en bicicleta y andando.
[ca] Durant la legislatura autonòmica 2011-2015, el sector educatiu de les Illes Balears es va veure immers en un profund procés de reforma educativa que va combinar l'aplicació d'estrictes polítiques d'austeritat amb un ambiciós pla de reforma del model lingüístic. Com a resultat d'aquestes reformes van sorgir nous actors col·lectius i xarxes d'acció conflictiva, i va esclatar un conflicte sense precedents en el camp educatiu balear, que va culminar amb la convocatòria d'una aturada indefinida. Aquesta investigació té com a objectiu analitzar la trajectòria i les raons que expliquen l'èxit de la mobilització social contra aquestes reformes educatives. A nivell teòric, la investigació es basa en l'enfocament de procés polític, que integra factors estructurals i ideacionals. Metodològicament, l'estudi de cas segueix el mètode de process-tracing i es basa en 20 entrevistes semiestructurades amb actors clau i anàlisi de documents. Els resultats mostren que la construcció de ponts entre diferents marcs de significat, juntament amb la combinació de repertoris d'acció col·lectiva de diferent naturalesa, són claus a l'hora de comprendre l'èxit de el moviment social analitzat.

[es] Durante la legislatura autonómica 2011-2015, el sector educativo de las Islas Balears se vio inmerso en un profundo proceso de reforma educativa que combinó la aplicación de estrictas políticas de austeridad con un ambicioso plan de reforma del modelo lingüístico. Como resultado de estas reformas surgieron nuevos actores colectivos y redes de acción conflictiva, y estalló un conflicto sin precedentes en el campo educativo balear, que culminó con la convocatoria de un paro indefinido. Esta investigación tiene como objetivo analizar la trayectoria y las razones que explican el éxito de la movilización social contra estas reformas educativas. A nivel teórico, la investigación se basa en el enfoque de proceso político, que integra factores estructurales e ideacionales. Metodológicamente, el estudio de caso sigue el método de process-tracing y se basa en 20 entrevistas semiestructuradas con actores clave y análisis de documentos. Los hallazgos muestran que la construcción de puentes entre diferentes marcos de significado, junto con la combinación de repertorios de acción colectiva de distinta naturaleza, son claves a la hora de comprender el éxito del movimiento social analizado.
[ca] L'objectiu d'aquest treball és l'estudi dels canvis succeïts a Catalunya durant els 25 anys transcorreguts entre 1987 i 2012 amb relació a les super-fícies dedicades a l'agricultura . Es basa en les dades de les sis edicions del Mapa d'usos i cobertes del sòlde Catalunya (MUCSC), obtinguts mitjançant la classificació automàtica d'imatges de satèl·lit del programa Landsat, que posa de relleu els avantatges d'aquest tipus d'informació per a l'estudi de grans extensions de terreny en llargues sèries temporals . Els resultats mos-tren que la superfície mitjana ocupada per conreus a Catalunya al llarg d'aquests anys se situa en el 32%, amb predomini dels conreus de secà per sobre dels de regadiu (24% i 8%, respectivament) i dels herbacis per sobre dels llenyosos (20% i 12%, respectivament) . La superfície ocupadaper aquesta coberta ha anat disminuint durant el període d'estudi a una velocitat mitjana de gairebé 8 .000 ha/any, tot i que l'acceleració mitjana (-47 ha/any2) sembla indicar que el procés de regressió s'està frenant, par-ticularment els darrers anys . Aquesta pèrdua afecta principalment els con-reus de secà, mentre que el regadiu es manté força estable, i es deu sobre-tot a l'abandonament de terres i la posterior renaturalització dels camps, així com a l'augment de les superfícies urbanitzades (en aquest cas, en especial a les comarques de la costa central) . Malgrat les pèrdues, aparei-xen noves terres de conreu en comarques de les terres de Lleida, a Osona i a l'Empordà.

[es] El objetivo de este trabajo es el estudio de los cambios sucedidos en Cataluña durante los 25 años comprendidos entre 1987 y 2012 en relación con las superficies dedicadas a la agricultura . Este estudio se basa en los datos de las seis ediciones del Mapa de usos y cubiertas del suelo de Ca­talunya (MUCSC), obtenidos mediante clasificación automática de imáge-nes de satélite del programa Landsat, y pone de relieve las ventajas del uso de este tipo de información para el estudio de grandes extensiones de terreno en largas series temporales . Los resultados muestran que la super-ficie media ocupada por cultivos en Cataluña a lo largo de estos años se sitúa en el 32%: predominan los cultivos de secano sobre los de regadío (24% y 8%, respectivamente) y los herbáceos sobre los leñosos (20% y 12%, respectivamente) . La superficie ocupada por esta cubierta ha ido disminuyendo durante el periodo de estudio a una velocidad media de casi 8 .000 ha/año, aunque la aceleración media (-47 ha/año2) parece indi-car que el proceso de regresión se está ralentizando, particularmente en los últimos años . Este descenso afecta principalmente a los cultivos de secano, mientras que el regadío se mantiene bastante estable, y se debe sobre todo al abandono de tierras y la posterior renaturalización de los campos, así como al aumento de las superficies urbanizadas (en este caso, sobre todo en las comarcas de la costa central) . A pesar de las pérdidas, aparecen nuevas tierras de cultivo en comarcas de las tierras de Lleida, en Osona o en el Empordà.
[ca] En aquest treball s'analitza la relació que existeix entre gènere, victimització, criminalitat, execució de la pena de presó i reinserció social de la dona delinqüent. Són els fruits del treball realitzat en el si del projecte R+D "Igualtat i dret penal: el gènere i la nacionalitat com a criteris primaris de discriminació" (2010-19781). S'ha arribat a les conclusions que es posaran de manifest aquí a través de mètodes emprats generalment en criminologia, com ara les enquestes (que, alhora, eren de victimització i de criminalitat) i els fòrums de discussió duts a terme en diverses presons espanyoles i en una altra de salvadorenca. Així mateix, s'ha recorregut a l'estudi de les dades que ofereix l'estadística oficial i la jurisprudència. Totes aquestes fonts d'informació han conclòs que el gènere és un factor que pauta la vida de les dones víctimes de delicte, que incideix en la seva carrera criminal i que, posteriorment, esdevé un factor decisiu durant l'execució de la pena. Podem demanar-los legítimament que eliminin la violència de les seves vides, però només si nosaltres som capaços d'eliminar la violència de gènere que la societat tolera que suportin elles. Si no és així, les seves accions delictives no són més que una forma d'autodefensa equivocada i inconscient.

[es] En este trabajo, se analiza la relación que existe entre género, victimización, criminalidad, ejecución de la pena de prisión y reinserción social de la mujer delincuente. Son los frutos del trabajo realizado en el seno del proyecto I+D "Igualdad y derecho penal: el género y la nacionalidad como criterios primarios de discriminación" (I+D 2010-19781). Se ha llegado a las conclusiones que se pondrán de manifiesto aquí a través de métodos empleados generalmente en criminología, como son las encuestas (que, a la vez, eran de victimización y de criminalidad) y los foros de discusión llevados a cabo en una serie de prisiones españolas y en otra salvadoreña. Asimismo, se ha recurrido al estudio de los datos que ofrece la estadística oficial y la jurisprudencia. Todas estas fuentes de información han venido a concluir que el género es un factor que pauta la vida de las mujeres víctimas de delito, que incide en su carrera criminal y que, posteriormente, se convierte en un factor decisivo durante la ejecución de la pena. Podemos pedirles legítimamente que eliminen la violencia de sus vidas, pero solo si nosotros somos capaces de eliminar la violencia de género que la sociedad tolera que soporten ellas. De no ser así, sus acciones delictivas no son más que una forma de equivocada e inconsciente autodefensa.
[ca] Aquest estudi pretén abordar l'anàlisi de la jurisprudència espanyola en matèria de trata de persones amb finalitat de prostitució forçada arrel de la introducció del delicte de trata en el Codi Penal espanyol mitjançant l'article 177 bis per tal d'esbrinar com l'entenen els diferents actors jurídics. Tot això es realitzarà tenint en compte la legislació vigent, la comparació entre diferents sentencies dels Tribunals espanyols i amb l'anàlisi d'una sentència del TEDH per veure com es perfila en l'àmbit europeu el fenomen de la trata amb finalitat de prostitució forçada.

[es] Este estudio pretende abordar el análisis de la jurisprudencia española en materia de trata de personas con finalidad de prostitución forzada a raíz de la introducción del delito de trata en el Código Penal español mediante el artículo 177 bis por tal de averiguar cómo la entienden los distintos actores jurídicos. Todo ello se realizará teniendo en cuenta la legislación vigente, la comparación entre distintas sentencias de los Tribunales españoles y con el análisis de una sentencia del TEDH para ver como se perfila en el ámbito europeo el fenómeno de la trata con finalidad de prostitución forzada.
[ca] Una demanda feta per l'Associació Educativa Berritzu i per la Direcció d'Immigració i Gestió de la Diversitat del Govern Basc ens ha portat a desenvolupar una recerca, en fase de finalització, en la qual estudiem els hàbits i les expectatives de futur dels joves adolescents d'origen llatinoamericà a la ciutat de Vitoria-Gasteiz. Després de fer un breu repàs a les investigacions i als informes més propers a aquesta temàtica que trobem en el nostre context, presentem la hipòtesi de treball, a més de les eines de recollida d'informació (enquesta, entrevista semiestructurada) de les quals obtenim informació. Així mateix, relatem dos resums d'històries de vida dels joves participants. Acabem l'article amb algunes conclusions que poden oferir claus de futur per al treball amb la població adolescent.

[es] Una demanda de la Asociación Educativa Berriztu y de la Dirección de Inmigración y Gestión de la Diversidad del Gobierno Vasco nos ha llevado a desarrollar una investigación, aún sin terminar, en la que estudiamos los hábitos y las expectativas de futuro de jóvenes adolescentes de origen latinoamericano en la ciudad de Vitoria-Gasteiz. Tras un breve repaso por las investigaciones y los informes más cercanos a esta temática en nuestro contexto, presentamos las hipótesis de trabajo, así como las herramientas de recogida de información (encuesta, entrevista semiestructurada) de las cuales extraemos y relatamos aquí dos resúmenes de historias de vida de jóvenes. Finalizamos con algunas conclusiones que puedan dar pistas de futuro en el trabajo con toda la población adolescente.
[ca] Podem afirmar que la certificació de competències és actualment un dels temes centrals en el discurs i en la reflexió al voltant de la formació i del treball. Els canvis constants del context, la preocupació per la millora de la qualitat de la formació, els nous plantejaments conduents a la construcció de l'Espai Europeu per a la formació i el treball, ens condueixen justificadament a parlar de mobilitat laboral i formativa, entre d'altres aspectes. Aquesta realitat no és possible si no s'articulen processos transparents, coherents i viables d'avaluació i certificació de les competències professionals. L'article que es presenta reflexiona sobre la certificació professional i proposa algunes qüestions relacionades amb l'articulació de processos avaluatius conduents a la certificació de competències, de les que s'adquireixen com a resultat de situacions formals així com de les que s'adquireixen mitjançant situacions no formals i informals.

[es] Podemos afirmar que la certificación de competencias es actualmente uno de los temas centrales en el discurso y la reflexión sobre la formación y el trabajo. Los cambios constantes del contexto, la preocupación por la mejora de la calidad de la formación, los nuevos giros hacia la construcción del Espacio Europeo para la formación y el trabajo nos conduce justificadamente a hablar de movilidad laboral y formativa, entre otras. Esta realidad no es posible si no se articulan procesos transparentes, coherentes y viables de evaluación y certificación de las competencias profesionales. El artículo que se presenta reflexiona sobre la certificación profesional y propone algunas cuestiones en relación con la articulación de procesos evaluativos que nos conduzcan a la certificación de competencias, de aquellas que se adquieren como resultado de situaciones formales, y de aquellas otras que se adquieren mediante situaciones no formales e informales.