BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Aquest estudi aborda les característiques i el comportament dels usuaris de les aplicacions mòbils i dels perfils de xarxes socials corporatius de 53 televisions catalanes: TV3, 8tv i les televisions integrades dins la Xarxa Audiovisual Local (XAL). S'aplica una metodologia quantitativa amb una anàlisi de contingut, el creuament de dades de consum lineal i mòbil i l'anàlisi d'indicadors de desenvolupament del nivell d'interactivitat de les comunitats d'usuaris a Facebook i Twitter. Els resultats mostren que les aplicacions mòbils han estat desenvolupades per a un tipus d'usuari passiu i que el perfil d'audiència d'aquestes aplicacions està format majoritàriament per homes de 25-34 anys. D'altra banda, les comunitats en xarxa es mostren força inactives, amb uns nivells d'interacció majors a Facebook i propers al 0% a Twitters.

[en] This study explores the characteristics and user behaviour of 53 Catalan TV broadcasters' corporate mobile apps and profiles in social networks, including TV3, 8tv and local TV stations taking part in the Audiovisual Local Network (XAL). A quantitative methodology has been applied with content analysis, a comparison between linear and mobile consumption and the analysis of key performance indicators of interactivity in Facebook and Twitter. The results show that mobile apps have been developed for a passive user and that the audience profile of these apps is mainly composed of men between 25- 34 years old. The networks' communities are rather inactive with a greater interactive level on Facebook and a level near to 0% on Twitter.
[ca] El 1955 Josep Pla publicava el llibre Week-end (d'estiu) a New York, tercera sèrie de les "Cartes de lluny", i recull de les cròniques del viatge a Nova York que havia publicat a Destino un any abans, amb motiu d'un viatge que li encarregà l'editor Josep Vergés l'estiu del 1954. El 1960 les cròniques foren integrades en el volum Viaje a América, amb un pròleg de Nèstor Luján. Finalment, l'any 1978, el volum 34 de l'Obra completa inclourà la crònica del viatge sota l'epígraf Les Amèriques. El llibre de Pla de 1955 s'insereix en una tradició de literatura de viatges que va arrelant amb força a l'Europa de després de la segona guerra mundial. L'objectiu de l'article és analitzar Weekend (d'estiu) a Nova York des d'una doble perspectiva: 1) l'interès per Nord-Amèrica i la seva recreació literària en la tradició de cròniques de viatges de postguerra d'escriptors que viatgen als Estats Units durant els anys 40 i 50; 2) els trets estilístics de la literatura de viatges planiana.

[en] In 1955 Josep Pla's Week-end (d'estiu) a New York was published, the third volume in the "Cartes de lluny" collection. This book, commissioned by Pla's editor Josep Vergés during the summer of 1954, compiled his articles on his trip to New York. In 1960, these articles were included in the volume Viaje a América, with a preface by Nèstor Luján. Finally, in 1978, they were included in the 34th volume of his Obra completa, entitled Les Amèriques. Weekend (d'estiu) a Nova Yorkis related to post-war travel literature. This article ana lyzes Weekend (d'estiu) a Nova York from two points of view: 1) the general interest in North America and the development of post-war travel literature written by authors who travelled to the United States in the 1940s and 1950s; and 2) the style of Josep Pla's travel writing.
[ca] En aquest article es defineix i caracteritza el discurs acadèmic produït pels estudiants de secundària en l'exposició de coneixements. Com a mostra representativa d'aquest gènere discursiu s'analitzen els textos escrits que constitueixen el Corpus 92. Aquest corpus està format per un total de 630 proves de les PAAU del juny de 1992, corresponents a les matèries no lingüístiques./nEs delimita el discurs acadèmic a través de quatre eixos: situació de comunicació i objectiu pragmàtic; seqüències discursives dels components del text; valor que prenen els significats en el text; i tradició lingüística i retòrica que domina en cada disciplina temàtica. Els trets analitzats se centren en tres aspectes concrets: qüestions d'ortografia i presentació; tractament de la informació en els textos acadèmics expositius (ordre, progressió i jerarquització); i qüestions de sintaxi (trets gramaticals que reflecteixen l'objectiu pragmàtic i les seqüències discursives de l'exposició). Aquesta anàlisi permet d'identificar les dificultats que els estudiants han de saber salvar en els diversos estadis implicats en la producció del text acadèmic expositiu.

[en] In this article the academic discourse produced by secondary education students is defined and characterizaed in the exposition of knowledge. As a representative example of this discourse genre we analyze the written texts which constitute the Corpus 92. This body is made of a total of 630 tests of the PAAU of June 1992, and corresponds to non linguistic materials. The academic discourse is described through fous axis: a comunicative situation and pragmatic objective;discoursive sequencies of the components of the text; the value which the meaning ogf the text holds; and the linguistic and rhetoric tradition which dominates in each thematic discipline. The analyzed outlines centre on thee specific aspects: questions of ortography and presentation; the treatment of the information in the academic texts shown (the order, progression and hierarching); and questions of sintax (grammatical sketches wich reflect the pragmatic objective and the discoursive sequencies of the exposition). This analysis allows us to identify the difficulties which the students have to know how to save in the different implied states in the production of the expositionary academic text.
[ca] Aquest estudi analitza el procés de producció de dues síl·labes que es troben en/nposició de xoc accentual en català i descriu les principals estratègies de resolució/nque utilitza la llengua en aquests contextos. En primer lloc, s'ha dut a terme un/nexperiment de percepció (500 judicis) que demostra un alt grau de confusió entre/nsíl·labes accentuades en posició de xoc i síl·labes àtones (camí net vs. caminet):/naixò demostra que la primera síl·laba implicada en el xoc experimenta una/ndesaccentuació gairebé sistemàtica. En segon lloc, s'ha realitzat un experiment de/nproducció que consta de triplets d'oracions (576 realitzacions) i en què es compara/nuna mateixa síl·laba (vi, pi) en tres condicions prosòdiques distintes: context de xoc/naccentual (vi blanc, pi gros); tònica seguida d'àtona (vi blanquet, pi grosset); i/nàtona (vinet blanc, pinet gros). Els resultats mostren que la durada i l'amplitud no/nsón correlats acústics fiables de la percepció de desaccentuació; el contorn d'F0, en/ncanvi, es manifesta com el principal indici acústic de la desaccentuació. En/ndefinitiva, aquest article demostra que el català presenta una estratègia general de/nreparació de xocs, l'afebliment o la completa desaccentuació del primer accent/nimplicat en el xoc (bon home, bon vi) i que aquesta estratègia/nes fa palesa a nivell acústic a través de l'organització tonal de l'enunciat.

[en] This study aims at examining the production process of two syllables in a clash/ncontext and at describing the stress clash resolution strategies used in Catalan. First,/nwe carried out a perception experiment (500 target sentences) which proved a high/nlevel of confusion between stressed syllables in a clash environment and unstressed/nsyllables (camí net vs. caminet): this demonstrates the systematic destressing of the/nfirst syllable in the clash. Secondly, a production experiment was carried out with/ngroups of three sentences (576 utterances) in which always the same syllable was/ncompared (pi, vi) in three different prosodic conditions: clash context (vi blanc, pi/ngros), stressed syllable followed by unstressed syllable (vi blanquet, pi grosset),/nand unstressed syllable (vinet blanc, pinet gros). The results show that duration and/namplitude are not robust acoustic correlates of the perception of deaccenting;/nconversely, the F0 contour seems to be the main cue of destressing in such clash/ncontexts. Summing up, this article shows that Catalan uses a general strategy in/nstress clash resolution, the weakening or complete deaccenting of the first stress in/nthe clash (bon home, bon vi ), and furthermore, that this/nstrategy is directly reflected in the tonal organization of the sentence.
[ca] En aquest treball s'exposen l'evolució històrica i els trets bàsics de la regulació espanyola del dret d'accés a la informació pública vigent, així com l'abast real que aquest dret presenta en la seva aplicació pràctica, prenent com a exemple la doctrina establerta en els seus dos primers anys de funcionament per la Comissió de Garantia del Dret d'Accés a la Informació Pública (GAIP), l'autoritat independent que vetlla pel compliment del dret d'accés a Catalunya. Es podrà constatar com s'ha produït, a Espanya, en els últims anys, un autèntic canvi de paradigma en aquesta matèria, i s'ha passat d'un dret purament nominal i d'escassa aplicació pràctica a un dret d'accés vigorós, efectiu i dotat d'un enorme potencial de futur, tant o més ampli que el reconegut per altres ordenaments que abans es contemplaven amb enveja. Es comprovarà també com l'actual força expansiva del dret general d'accés està repercutint en institucions sorgides molt abans, i d'una naturalesa suposadament diferent, com el tradicional dret d'accés dels interessats a l'expedient. I com la seva actual configuració legal comporta, paradoxalment, que tingui un abast més ampli del que li correspondria si se li reconegués la naturalesa de dret fonamental, en els termes establerts pel Tribunal Europeu de Drets Humans.

[en] This paper describes the historical development and basic characteristics of current Spanish legislation on the right of access to public information and the true scope of this right in its practical application. It uses the example of the legal principle established during its first two years of operation by the Comissió de Garantia del Dret d'Accés a la Informació Pública (Committee for Guaranteeing the Right of Access to Public Information, GAIP), the independent authority that oversees compliance with the right of access in Catalonia. In recent years, one can see in Spain how there has been a real paradigm shift on this matter from a purely nominal law with little practical application to a thorough and effective right of access with enormous future potential, equal to or broader than that recognised in other laws that were previously viewed with envy. It will also be seen how the current blast wave from the general right of access is affecting institutions dating from much earlier, with a supposedly different nature, such as the traditional right of access of interested parties to their files. And, how its current legal configuration paradoxically gives it much greater scope than if it were to be recognised as a fundamental right under the terms established by the European Court of Human Rights.
[ca] Documentem en un estudi de cas les experiències d'aprenentatge en línia de coreà que realitza una traductora catalana que segueix sèries de du-rama i escolta música K-pop en el seu temps lliure. Esbrinem com desenvolupa aquesta motivació, quines pràctiques discursives realitza, quins recursos del web descobreix i utilitza per aprendre l'idioma (aplicacions, xarxes socials) o quines estratègies de comprensió i raonament implementa en el seu aprenentatge informal. Les nostres dades procedeixen d'entrevistes semiestructurades i de l'observació en línia dels seus espais d'afinitat (compte a Twitter, perfils coreans d'Instagram), amb el seu consentiment informat. Els resultats mostren que la seva motivació per la música i les sèries coreanes, així com pels contextos fandom que envolten aquests productes, l'han animat a aprendre la llengua de manera informal. En conseqüència, utilitza diverses aplicacions i recursos web segons les seves creences i experiències amb la llengua, ja que considera que la gramàtica és més fàcil que el vocabulari i que aquest resulta fonamental per comunicar-se. Tot i que aquesta jove valora positivament aquestes pràctiques d'aprenentatge informal, decideix complementar-lo amb un curs formal de coreà.

[en] We offer a case study about the online learning experiences of a Catalan translator who in her free time watches du-rama series and listens to K-pop music. We get to know the development of her motivation, her discursive practices, the web resources she discovers and utilizes to learn the language (apps, social networks) or what comprehension and reasoning strategies she implements in her informal learning. Our data come from semi-structured interviews and from online observations of her affinity spaces (Twitter account, Korean Instagram accounts) with her informed consent. Our findings disclose that her motivation for Korean music and series, as well as for the fandom contexts surrounding these products, have encouraged her to learn the language in an informal way. As a result, she uses different apps and specific web resources according to her beliefs and experiences with the language, since she considers that grammar is easier than vocabulary, and that the latter is key to communication. Although the young woman holds in high regard these informal learning practices, she believes it is necessary to complement them with formal training of Korean.
[ca] El punt de partida d'aquest article és de caràcter social: els neologismes apareixen per referir-se a les novetats del món i a altres necessitats expressives dels parlants. Atès que els parlants consideren seva la llengua i emeten judicis poc contrastats sobre les paraules noves, en aquest article es discuteixen alguns dels interrogants més habituals sobre aquest tema: què és un neologisme?, hi ha neologismes més neològics que d'altres?, per què apareixen neologismes?, són tots igualment necessaris?, com són els neologismes del català?, el català crea neologismes o només els copia d'altres llengües? La conclusió de l'article és que el català, com qualsevol altra llengua viva, té creativitat lèxica i acull neologismes de tots tipus: estables i efímers, nous i vells, voluntaris i involuntaris, correctes i incorrectes, denominatius i expressius, ben formats i transgressors.

[en] The starting point of this article has a social nature: neologisms appear to refer to novelties and to cover the expressive needs of speakers. As speakers consider language to be their own and express unformed considerations on new words, this article deals with some of the most frequent questions on this subject: What is a neologism? Are certain neologisms more neological than others? Why do neologisms appear? Are they all necessary to the same extent? What are neologisms in Catalan like? Does Catalan create neologisms or does it only copy them from other languages? The article comes to the conclusion that Catalan, like any other language, has lexical creativity and hosts all kinds of neologisms: stable and ephemeral, new and old, deliberate and unintentional, correct and incorrect, denominative and expressive, well-formed and transgressive.
[ca] En aquest article analitzem textos narratius autobiogràfics escrits per estudiants universitaris que tenen el català com a llengua addicional, d'un nivell B1 de CEFR (2020). L'objectiu és analitzar les necessitats formatives en la redacció d'aquest gènere per tal de fomentar a classe una reflexió metadiscursiva que permeti millorar-ne les produccions escrites. Per fer-ho, hem analitzat un corpus de 39 autobiografies tant a nivell macrotextual (moviments retòrics) com microtextual (elements díctics que vehiculen l'organització narrativa de les autobiografies). Els resultats assenyalen que els problemes que presenten aquests textos estan relacionats amb la consciència dels elements que defineixen el gènere (dimensió sociocultural), així com amb l'ancoratge narrativotemporal i el posicionament díctic dels narradors en el text (dimensió pragmàtica i textual). Per tant, proposem un ensenyament dels gèneres competencial en què s'integrin, a un mateix nivell, els trets discursius i els gramaticals que influeixen en la coherència i la cohesió discursives.

[en] In this article we analyse autobiographical narrative texts written by university students studying Catalan as an Additional Language at a CEFR (2020) B1 level. The goal is to analyse the formative needs related to the writing of this genre in order to foster metadiscursive reflection in the classroom that will allow students to improve their written output. To this end, we analyzed a corpus of 39 autobiographies at both the macrotextual level (i.e., rhetorical moves) and the microtextual level (i.e., deictic elements which channel the narrative's organization). Our results show that the problems that these texts present for students are related to awareness of the elements that define the genre (i.e., the sociocultural dimension) as well as the text's narrative-temporal anchoring and the narrator's deictic positioning (i.e., the pragmatic and textual dimensions). Thus, we propose a kind of competence-oriented teaching of genres in which the discursive and grammatical features that have a bearing on a text's discursive coherence and cohesion are integrated at the same level.
[ca] L'anàlisi dels sentiments i les actituds subjacents al consum de programes de telerealitat per part d'estudiants universitaris, detectats a partir de dos grups de discussió i dels comentaris a la xarxa social Twitter, ens porta a la conclusió que cal revisar els paràmetres en què es mou l'educació mediàtica, posant l'accent no només —com es fa ara— en l'aparició de noves tecnologies i noves pràctiques comunicatives, sinó també en els descobriments de la neurociència entorn del funcionament de la ment que interacciona amb aquestes tecnologies, sobretot pel que fa a la complexa interacció entre la raó i l'emoció.

[en] From two focus groups and comments on the social network Twitter, an examination of university students' fundamental impressions and attitudes when consuming reality television shows has led us to conclude that a reassessment is required of the parameters on which media education is based. The emergence of new technologies and new communication practices should continue to be emphasised but attention should also be paid to discoveries within neuroscience about how the brain functions when interacting with such technologies, particularly with regard to the complex interaction between reason and emotion.
[ca] La clonació i transgènesi animal són pràctiques biotecnològiques creixents i no exemptes de problemàtiques ètiques pel que fa a l'ús que fan dels animals no humans. En aquest article s'examinen els diversos àmbits d'aplicació de la clonació animal (metge-farmacèutic, indústria alimentària, recreació d'espècies extintes, clonació d'animals de companyia i indústria artística i esportiva) i es revisen els principals arguments ètics que qüestionen la clonació i la transgènesi animal des d'una perspectiva antiespecista. Aquesta perspectiva sosté que els animals no humans són mereixedors de consideració moral com a subjectes de vides significatives, i no únicament com a mitjans per a la realització de finalitats humanes.

[en] Animal cloning and animal transgenesis are growing biotechnological practices, not at all exempt from ethical problems regarding the use they make of non-human animals. This article examines the different areas of application of animal cloning (medical-pharmaceutical, food industry, recreating of extinct species, cloning of companion animals and the art and sport industries) and reviews the main ethical arguments that question cloning and animal transgenesis from an antispeciesist perspective. This perspective argues that non-human animals deserve moral consideration as subjects of meaningful lives, and not only as means for the achievement of human ends.
[ca] Aquest article presenta la creació del projecte pilot del primer corpus de referència de la llengua de signes catalana (LSC). El corpus d'una llengua consisteix en una col·lecció representativa d'exemples en format llegible per una màquina i té com a objectiu oferir una visió del conjunt d'un domini lingüístic, ja que constitueix una representació àmplia de la llengua i de les seves varietats geogràfiques, de registre, generacionals i discursives. Pel fet de tractar-se d'un corpus de llengua de signes, les col·leccions de vídeos anotats contenen material sincronitzat amb les dades visuals enregistrades. Aquestes dades contribueixen a millorar les descripcions gramaticals i sociolingüístiques de la LSC, tot proporcionant una base sòlida per a l'anàlisi posterior, així com a fer possible una anàlisi basada en dades tant espontànies com induïdes. Aquí presentem la feina feta durant el procés d'elaboració d'aquest projecte, tant pel que fa a la metodologia d'obtenció de dades, a les filmacions i als materials que s'han utilitzat, com a l'anotació que s'ha dut a terme de les dades signades. Aquesta feina constitueix el pas previ necessari per al projecte de constitució del corpus de referència de la LSC.

[en] This article presents the creation process of the pilot project of the first reference corpus of Catalan Sign Language (LSC). A corpus of a particular language consists of a representative collection of language samples in a machine-readable format and aims to provide an overview of a linguistic domain, as it is a broad representation of the language and its varieties depending on the geographical area, register, age and different discourse situations. As a sign language project, the video collections contain synchronised annotations aligned with the recorded visual data. These data contribute to improving the grammatical and sociolinguistic descriptions of LSC, providing a solid basis for further analysis based on spontaneous and elicited data. Here we present the work done during the process of preparation of this project, both in terms of the methodology of data collection, recordings and materials used, as well as the annotation procedure carried out. This work constitutes the first step necessary for the creation of the reference corpus project of LSC.
[ca] En el present article es repassa la història de la telerealitat en els països occidentals i/nl'Estat espanyol. L'objectiu és identificar els elements estructurals d'aquest macrogènere/ni entendre com es construeix l'efecte de realitat en el qual es basa. L'anàlisi conclou que/nla telerealitat ha evolucionat des de la documentació d'una realitat externa i preexistent/na la construcció d'entorns artificials amb l'objectiu de generar en els participants/nemocions i reaccions incontrolables. D'aquesta manera, aquests programes reivindiquen/nla indexicalitat de la imatge a la vegada que s'aparten de la representació del món/nhistòric. Finalment, l'article proposa la simulació (representació d'un sistema) com un/nconcepte que permet entendre les relacions que mantenen telerealitat i realitat.

[en] This paper summarises the history of reality TV in western countries and Spain. The/npurpose of this paper is to identify the key features of this television genre and/nunderstand how the "reality" on which it is based is constructed. The analysis reveals/nthat reality TV has evolved from programmes that represent a pre-existing and external/nreality to programmes that create an artificial environment in order to cause/nuncontrollable emotions and reactions in the participants. Thus, these programmes/nemphasise the indexicality of the image and, at the same time, ignore the historical/nworld. Finally, this paper suggests simulation (representation of a system) as a useful/nconcept in order to understand the connection that reality TV establishes with reality.