BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Les glicosidases que actúen amb retenció de configuració han estat abastament estudiades per a la síntesi enzimàtica regio- i estereoselectiva d'oligosacàrids i glicoconjugats com estratègia alternativa als mètodes químics, els quals requereixen elaborades etapes de protecció, activació i desprotecció. Aquest article revisa les diferents metodologies enzimàtiques desenvolupades per a la síntesi de glicoconjugats: reaccions de transglicosidació catalitzades per glicosidases "salvatges", analitzant els recents desenvolupaments en tecnologies de medis de reacció, i glicosintases, noves glicosidases produïdes per enginyeria de proteïnes que són hidrolíticament inactives però catalitzen reaccions de glicosidació de forma eficient, i que s'estan desenvolupant actualment com una nova eina en síntesi enzimàtica.

[es] Las glicosidasas que actúan con retención de configuración han sido ampliamente estudiadas para la síntesis enzimática regio- y estereoselectiva de oligosacáridos y glicoconjugados como estrategia alternativa a los métodos químicos que requieren elaboradas etapas de protección, activación y desprotección. Este artículo revisa las diferentes metodologías enzimáticas desarrolladas para la síntesis de glicoconjugados: reacciones de transglicosidación catalizadas por glicosidasas "salvajes", analizando los recientes desarrollos en tecnología de medios de reacción, y glicosintasas, nuevas glicosidasas producidas por ingeniería de proteínas que son hidrolíticamente inactivas pero catalizan eficientemente reacciones de condensación y que se están actualmente desarrollando como una nueva herramienta en síntesis enzimática.
[ca] Les Noves Masculinitats" és un treball d'aprofundiment teòric que parla sobre la construcció de masculinitats alternatives al Model Hegemònic de Masculinitat. La pregunta principal que buscar respondre és si l'Educació social contempla suficientment les Noves Masculinitats o Masculinitats Alternatives en les seves actuacions i fonamentacions teòriques. I, amb el seu procés d'investigació, es marca els següents objectius: elaborar un marc teòric bàsic sobre les Masculinitats Alternatives, útil per a poder fonamentar intervencions socioeducatives; conèixer com es treballa la construcció d'aquestes masculinitats des de l'Educació Social; i, per últim, fer una reflexió crítica sobre la construcció de masculinitats alternatives i el rol de l'Educació Social en aquesta tasca.

[es] Las Nuevas Masculinidades" es un trabajo de profundización teórica que habla sobre la construcción de masculinidades alternativas al Modelo Hegemónico de Masculinidad. La pregunta principal que buscar responder es si la Educación social contempla suficientemente las Nuevas Masculinidades o Masculinidades Alternativas. Y, con su proceso de investigación, se marca los siguientes objetivos: elaborar un marco teórico básico sobre las Masculinidades Alternativas, útil para poder fundamentar intervenciones socioeducativas; conocer cómo se trabaja la construcción de estas masculinidades desde la Educación Social; y, por último, hacer una reflexión crítica sobre la construcción de masculinidades alternativas y el rol de la Educación Social en esta tarea. Palabras clave: Patriarcado, Nuevas Masculinidades, Masculinidad Hegemónica, Feminismos, Educación Social.
[ca] Després de l'observació no formal de fracassos en els processos d'inserció social de persones drogodependents, s'ha realitzat un disseny pilot, de recerca aplicada a la intervenció, sobre l'estat i l'eficàcia dels recursos que s'hi dediquen i les millores i innovacions que es consideren útils per aquests. Es tracta d'un estudi descriptiu sobre els diferents elements que intervenen en aquesta inserció, elaborat mitjançant la realització i l'aplicació d'entrevistes i qüestionaris a una mostra de 44 persones, entre professionals socials, professionals de salut, persones usuàries i societat general. La recerca posa en valor l'acompanyament i el seguiment, i identifica certes mancances en relació a la quantitat de recursos i de professionals dedicats a aquesta tasca. Es conclouen 4 accions com a grans eixos per futures polítiques publiques o intervencions en matèria de drogodependències: creació de més equipaments d'inserció social i augment de la quantitat de professionals socials en aquests; creació de recursos i alternatives de seguiment i acompanyament integral posteriors als tractaments, a més de millorar l'atenció continuada i integral des dels CAS; cerca d'alternatives i augment dels recursos en inserció laboral i; treballar la prevenció, sensibilització i tolerància social.

[es] Tras la observación no formal de fracasos en los procesos de inserción social de personas drogodependientes, se ha realizado un diseño piloto, de investigación aplicada a la intervención, sobre el estado y eficacia de los recursos que se dedican a ello y las mejoras e innovaciones que se consideran útiles para estos. Se trata de un estudio descriptivo sobre los diferentes elementos que intervienen en esta inserción, elaborado mediante la realización y aplicación de entrevistas y cuestionarios a una muestra de 44 personas, entre profesionales sociales, profesionales de salud, personas usuarias y sociedad general. La investigación pone en valor el acompañamiento y seguimiento, e identifica ciertas carencias en cuanto a la cantidad de recursos y de profesionales dedicados a esta tarea. Se concluyen 4 acciones como grandes ejes para futuras políticas públicas o intervenciones en materia de drogodependencias: creación de más equipamientos de inserción social i aumento de la cantidad de profesionales sociales en estos; creación de recursos y alternativas de seguimiento y acompañamiento integral posteriores a los tratamientos, además de mejorar la atención continua y integral desde los CAS; búsqueda de alternativas y aumento de los recursos en inserción laboral y; trabajar la prevención, sensibilización y tolerancia social.
[ca] A Barcelona estem assistint a allò que es pot considerar com una nova tradició nadalenca, la inauguració del pessebre de la Plaça de Sant Jaume. Des de l'any2004 el pessebre que s'instal·la en aquesta emblemàtica plaça té el qualificatiude "pessebre polèmic" per part dels mitjans de comunicació. Són pessebresque s'escapen de l'estètica clàssica adoptant elements propis de l'artcontemporani. Aquest article proposa una anàlisi de la connexió ques'estableix entre pessebre i art contemporani a partir de les propostes que desde l'any 1992 es fan a la ciutat d'Olot i posant un èmfasi especial en els pessebres de la Plaça de Sant Jaume de Barcelona. Basant-nos en l'observació participant i l'anàlisi documental concloem que la proposta dels pessebres contemporanis s'enquadra en l'evolució de la societat i especialment en les formes que l'expressió de la religiositat popular pot tenir a l'espai públic. Aquestes propostes, alhora, estan fent evolucionar la manera de fer pessebresque són pròpies del pessebrisme associatiu.

[es] En Barcelona estamos asistiendo a lo que puede considerarse como una nueva tradición navideña, la inauguración del pesebre de la Plaça de Sant Jaume. Desde el año 2004 el pesebre que se instala en esta emblemática plaza tiene el calificativo de "pesebre polémico" por parte de los medios de comunicación. Se trata de pesebres que se escapan de la estética clásica adoptando elementos propios del arte contemporáneo. El presente artículo propone un análisis de la conexión que se establece entre pesebre y arte contemporáneo a partir de laspropuestas que des del año 1992 se hacen en la ciudad de Olot y poniendo especial énfasis en los pesebres de la Plaça de Sant Jaume de Barcelona. Basándonos en la observación participante y el análisis documental concluimos que la propuesta de los pesebres contemporáneos se encuadra en la evolución de la sociedad y especialmente en las formas que la expresión de la religiosidad popular puede tener en el espacio público. Estas propuestas, a su vez, están haciendo evolucionar la manera de hacer pesebres que son propias del pesebrismo asociativo.
[ca] En aquest estudi es presenten un recull d'estratègies d'intervenció per tal d'afrontar l'absentisme a la UEC (Unitat d'Escolarització Compartida). La finalitat és donar eines als professionals per tal de dur a terme pràctiques d'èxit davant dels adolescents absentistes. S'ha realitzat una revisió teòrica sobre la UEC i el perfil del col·lectiu que hi assisteix. La recerca aplicada conté un recull de sis entrevistes a professionals de diferents Unitats d'Escolarització Compartida a Barcelona. De cada entrevista s'han extret diversesestratègies per tal de fer front a la necessitat detectada.A partir de tot això és farà una proposta de bones pràctiques en relació a cada cas.

[es] En este estudio se presenta una recopilación de estrategias de intervención para afrontar el absentismo en la UEC (Unidad de Escolarización Compartida). La finalidad es dar herramientas a los profesionales para realizar prácticas de éxito frente a los adolescentes absentistas. Se ha realizado una revisión teórica sobre la UEC y el perfil del colectivo que asiste. La investigación aplicada contiene una recopilación de seis entrevistas a profesionales de diferentes Unidades de Escolarización Compartida de Barcelona. De cada entrevista se han extraído diversas estrategias para hacer frente a la necesidad detectada. A partir de esto se hará una propuesta de buenas prácticas en relación a cada caso.
[ca] Treballem com estimar(nos), planteja el desenvolupament d'un projecte d'intervenció a partir de la fonamentació teòrica i operativa. Per tal d'abordar l'educació sexual en els adolescents tutelats que es troben en un centre d'acolliment, d'entre catorze i setze anys. En el marc conceptual es contextualitza l'educació sexual i la vinculació que té amb l'adolescència. La necessitat de treballar des de l'educació social a partir de la metodologia coeducativa, concretament en l'etapa del cicle vital de l'adolescència, els afectes i els factors de risc que es troben en l'educació sexual. El projecte presentat està plantejat pels adolescents del Centre d'Acolliment Els Llimoners, dels catorze als setze anys. Després d'haver realitzat un diagnosi, s'ha detectat la necessitat de treballar l'educació sexual, a partir de la intervenció educativa.

[es] Treballem com estimar(nos), plantea el desarrollo de un proyecto de intervención a partir de la fundamentación teórica y operativa. Para abordar la educación sexual con los adolescentes tutelados que se encuentran en un centro de acogida, de entre catorce y dieciséis años. En el marco conceptual se contextualiza la educación sexual y la vinculación que tiene con la adolescencia. La necesidad de trabajar desde la educación social a partir de la metodología de coeducativa, concretamente en la etapa del ciclo vital de la adolescencia, los afectos y los factores de riesgo que presenta la educación sexual. El proyecto presentado está planteado por los adolescentes del Centro de Acogida Els Llimoners, de los catorce a los dieciséis años. Después de haber realizado una diagnosis, se ha detectado la necesidad de trabajar la educación sexual, a partir de la intervención educativa.
[ca] El present treball té l'objectiu donar una resposta des del treball social a dues problemàtiques socials: la violència masclista i la salut mental. Fins al moment no s'hi han treballat simultàniament aquests dos factors, fet que fa que les dones estiguin exposades a una revictimització del sistema. La metodologia que es presenta, es bassa en la intervenció grupal. La proposta és una resposta a l'experiència de pràctiques en el Servei d'Atenció, Recuperació i Acollida (SARA).

[es] El presente trabajo tiene el objetivo dar una respuesta desde el trabajo social a dos problemáticas sociales: la violencia machista y la salud mental. Hasta el momento no se han trabajado simultáneamente estos dos factores, hecho que hace que las mujeres estén expuestas a una revictimització del sistema. La metodología que se presenta se basa en la intervención grupal. La propuesta es una respuesta a la experiencia de prácticas en el Servicio de Atención, Recuperación y Acogida (SARA).
[ca] Aquesta recerca compara la política i la pràctica de l'ensenyament de l'anglès com a llengua addicional (AL) en l'escola pública secundària a Estònia i a Catalunya, centrant-se en la popularitat dels usos de les pedagogies plurilingües a les classes d'anglès. Atesa la complexa i no sempre benvinguda actitud envers l'ús del rus a les escoles d'Estònia, i l'ús del castellà a les escoles de Catalunya, la recerca busca respostes a la pregunta de si la política pública i els professors d'anglès estan informats sobre els potencials beneficis d'incloure les L1-s i altres estratègies plurilingües per ensenyar l'anglès com a AL. En aquesta investigació, s'han utilitzat tres eines de recerca: l'anàlisi comparatiu de les polítiques públiques; entrevistes semiestructurades i enquestes. Els principals resultats demostren que l'aproximació plurilingüe ha estat àmpliament introduïda en les polítiques públiques de Catalunya, mentre que és totalment absent en els documents d'Estònia. Malgrat això, no s'ha trobat cap correlació entre la política i la pràctica, ja que ni els professors ni els estudiants de cap dels dos casos estaven familiaritzats ni posaven en pràctica els principis de les pedagogies plurilingües.

[es] Esta investigación compara la política pública y la práctica de la enseñanza del inglés como lengua adicional (AL) en la escuela pública secundaria en Estonia y Cataluña, centrándose los usos de las pedagogías plurilingües en las clases de inglés. Dado el complejo y no siempre bienvenido uso del ruso en las escuelas de Estonia, y del uso del castellano en las escuelas de Cataluña, esta investigación busca respuestas a la pregunta de si la política pública y los profesores de inglés están informados sobre los beneficios de las estrategias plurilingües para enseñar inglés como lengua adicional. Tres herramientas de investigación fueron utilizadas para realizar este trabajo: el análisis comparativo de las políticas públicas, entrevistas semiestructuradas y encuestas. Los resultados principales demostraron que la aproximación plurilingüe ha sido ampliamente introducida en las políticas públicas de Cataluña, mientras es totalmente ausente en la política lingüística de Estonia. A pesar de ello, no hubo una correlación entre la política y la práctica, dado que ni los profesores ni los estudiantes de ninguno de los dos casos fueron familiarizados ni ponían en práctica los principios de las pedagogías plurilingües.
[ca] Salvador Busquets ha estat disset anys director d'Arrels Fundació, entitat dedicada a acompanyar persones en fase consolidada d'exclusió. No té formació teològica ni filosòfica, és llicenciat en Econòmiques, i va desenvolupar la seva activitat professional en el sector privat fins a l'any 1995, abans d'incorporar-se a Arrels Fundació. Actualment és el coordinador de totes les entitats d'acció social de la Companyia de Jesús a Catalunya. L'hem convidat a participar en la classe de l'assignatura "Diàleg interreligiós i acció social" que fan els estudiants de quart curs de Treball Social i Educació Social de la Facultat Pere Tarrés de la Universitat Ramon Llull. Entre tots tenim diverses qüestions que li volem plantejar, i així encetem el diàleg.

[es] Salvador Busquets ha estado dieciocho años director de Arrels Fundació, entidad dedicada a acompañar personas en fase consolidada de exclusión. No tiene formación teológica ni filosófica, es licenciado en Económicas, y desarrolló su actividad profesional en su sector privado hasta el año 1995, antes de incorporarse a Arrels Fundació. Actualmente es el coordinador de todas las entidades de acción social de la Compañía de Jesús de Cataluña. Le hemos invitado a participar en la clase de la asignatura "Diálogo interreligioso y acción social" que realizan los estudiantes de cuarto curso de Trabajo Social y Educación Social de la Facultad Pere Tarrés de la Universidad Ramon Llull. Entre todos tenemos varias cuestiones que le queremos plantear, y así iniciamos el diálogo.
[ca] El present estudi va tenir per objectiu analitzar la influència de les diferents variables de joc en el resultat final dels partits d'hoquei sobre patins. Es va analitzar la influència de la localització del partit, marcar el primer gol del matx, guanyar en finalitzar la primera part i guanyar en finalitzar la primera part per més d'un gol. Es van analitzar un total de 480 partits de la primera divisió espanyola (OK Liga) disputats durant les temporades 2017-2018 i 2018-2019. L'anàlisi de regressió logística va mostrar que la variable que va obtenir una associació més forta amb la victòria va ser guanyar a la mitja part per més d'un gol (OR 4.47). A més, les variables guanyar a la mitja part (OR 3.35), marcar primer (OR 2.05) i localització del partit (OR 1.83) també van ser factors que van mostrar una associació positiva amb el resultat final del partit. Els factors identificats poden ajudar els entrenadors i jugadors d'hoquei sobre patins a adaptar millor les estratègies i objectius d'entrenament abans de cada competició, establint un millor coneixement i comprensió del joc.

[es] El presente estudio tuvo como objetivo analizar la influencia de las distintas variables de juego en el resultado final de los partidos de hockey sobre patines. Se analizó la influencia de la localización del partido, marcar el primer gol del encuentro, ir ganando al finalizar la primera parte e ir ganando al finalizar la primera parte por más de un gol. Se analizaron un total de 480 partidos de la primera división española (OK Liga) disputados durante las temporadas 2017-2018 y 2018-2019. El análisis de regresión logística mostró que la variable que obtuvo una asociación más fuerte con la victoria fue ganar en la media parte por más de un gol (OR 4.47). Además, las variables ganar en la media parte (OR 3.35), marcar primero (OR 2.05) y localización del partido (OR 1.83) también fueron factores que mostraron una asociación positiva con el resultado final del partido. Los factores identificados pueden ayudar a los entrenadores y jugadores de hockey sobre patines a adaptar mejor sus estrategias y objetivos de entrenamiento antes de cada competición, estableciendo un mejor conocimiento y comprensión del juego.
[ca] Els certificats energètics sónun component important en l'estudi i gestió dels habitatges i edificis dels municipis de Catalunya. Degut a la gran quantitat de certificadors que hi ha i al altcostque representa un càlcul d'aquestes característiques, està sota sospita la correcta realització d'aquests documents. L'òrgan responsable de la seva recol·lecció i estudi (Institut Català d'Energia, ICAEN), ens ha proporcionat una base de dades amb més de500.000 certificats pendents de validació i una altra amb 1.000 certificats teòricament validats. Una vegada haguem contrastat que podem utilitzar la base validada per extrapolar resultats als 500.000 certificats, mitjançant tècniques de regressió clàssiques i de machine learning,construirem models que permetran determinar quins certificats són correctes i quins s'haurien de repetir a partir de la predicció de les emissions de CO2.

[es] Los certificados energéticos son un componente importante en elestudio y gestión de las viviendas y los edificios de los municipios de Cataluña. Debido a la gran cantidad de certificadores que hay y al alto coste que representa un cálculo de dichas características, estábajo sospecha la adecuada realización de estos documentos. El órgano responsable de su recolección y estudio (Institut Català d'Energia, ICAEN), nos proporciona una base de datos con más de 500.000 certificados pendientes de validación y otra con 1.000 certificados teóricamente validados. Una vez hayamos validado que podemos utilizar a base validada para extrapolar resultados a los 500.000 certificados, mediante técnicas de regresión clásicas y de Machine learning, construiremos modelos que permitirán determinar qué certificados son correctos y qué certificados se deberían repetir a partir de la predicción de las emisiones de CO2.
[ca] El dol, ha sigut un procés vital que ha caracteritzat la espècie humana, la qual fa uns lligams amb aquelles persones amb les que interactua i crea relacions intenses. L'ésser humà és social i lliure per naturalesa i, a vegades, aquesta pròpia característica és la que el porta a cometre errors de gran importància per tal de sentir-se valorat socialment o per sentir-se integrat en el paradigma social del context cultural. Aquests errors, sovint, tenen relació amb consums de substàncies addictives o amb conductes que generen addicció, les quals produeixen uns canvis a nivell neuronal que no podran revertir-se. S'altera la bioquímica del cervell, fet que fa que la conducta de l'individu canviï i entri en una dinàmica de dependència destructiva. Un cop la situació sigui insostenible, s'ha de produir un trencament amb aquesta. Ha d'iniciar un procés de deshabituació. Això generarà en l'individu una sèrie de sentiments de pèrdua, els quals relacionem amb el dol; i símptomes físics i psicològics, propis del síndrome d'abstinència. Amb això, es pretén demostrar que superar emocionalment (i no només físicament) aquesta etapa és una necessitat vital per als individus que tenen aquesta problemàtica, ja que han perdut tot allò que els identificava i s'han de reconstruir al marge de les seves velles costums.

[es] El duelo, ha sido un proceso vital que ha caracterizado la especie humana, la cual crea unos lazos con esas personas con las que interactúa y genera relaciones intensar. El ser humano es social y libre por naturaleza y, a veces, es esta propia característica la que le lleva a cometer errores de gran importancia con tal de sentirse valorado socialmente o por sentirse integrado en el paradigma social del contexto cultural. Estos errores, a menudo, tienen relación con consumo de sustancias adictivas o con conductas que crean adicción, las cuales producen unos cambios a nivel neuronal que no podrán revertirse. Se altera la bioquímica del cerebro, lo que hace que la conducta del individuo cambie y entre en una dinámica de dependencia destructiva. Una vez la situación es insostenible, se tiene que romper con esta. Hay que iniciar un proceso de desintoxicación. Esto genera en el individuo una serie de sentimientos Meritxell Bravo Pérez Grau en Educació Social 3 de pérdida, que los relacionamos con el duelo; y síntomas físicos y psicológicos, propios del síndrome de abstinencia. Con esto, se pretende demostrar que superar emocionalmente (y no solo físicamente) esta etapa es una necesidad vital para los individuos con esta problemática, ya que han perdido todo aquello que les identificaba y se tienen que recomponer al margen de sus viejas costumbres.