BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Aquest treball tracta de determinar si un disseny nou d'un separador basat en esferes de cristall és una opció millor que els separadors que s'utilitzen actualment en plantes d'electrodiàlisi. Les esferes han de ser de cristall ja que és un material en el qual no s'hi adhereixen les sals al precipitar. L'electrodiàlisi és una tecnologia d'electromembrana que extreu substàncies orgàniques i inorgàniques ionitzades dissoltes en una dissolució aquosa a través de membranes selectives d'intercanvi iònic mitjançant un camp elèctric continu. Per a la realització d'aquest projecte s'ha usat el programa COMSOL Multiphysics per realitzar les simulacions. La primera simulació és en 2D i pretén demostrar el funcionament bàsic d'aquesta tecnologia. La segona simulació és en 3D i se centra en l'assaig d'un separador amb esferes de cristall. En acabar el treball s'ha comprovat com un separador amb esferes de cristall és més eficaç que un separador convencional a l'hora d'eliminar les espècies en dissolució, així com notablement més econòmic.

[es] Este trabajo trata de determinar si un nuevo diseño de un separador basado en esferas de cristal es una mejor opción que los separadores que se usan actualmente en plantas de electrodiálisis. Las esferas deben de ser de cristal puesto que es un material en el cual no se adhieren las sales al precipitar. La electrodiálisis es una tecnología de electromembrana que extrae sustancias orgánicas e inorgánicas ionizadas disueltas en una disolución acuosa a través de membranas selectivas de intercambio iónico mediante un campo eléctrico continuo. Para la realización de este proyecto se ha usado el programa COMSOL Multiphysics para realizar las simulaciones. La primera simulación es en 2D y pretende demostrar el funcionamiento básico de esta tecnología. La segunda simulación es en 3D y se centra en el testeo de un separador con esferas de cristal. Al finalizar el trabajo se ha comprobado como un separador con esferas de cristal es más eficaz que un separador convencional a la hora de eliminar las especies en disolución, así como notablemente más barato.
[ca] Aquest projecte té com a objectiu simular el moviment d'un organisme similar a un cuc utilitzant equacions diferencials ordinàries i calcular les estratègies òptimes per maximitzar el desplaçament recorrent a mètodes adjunts. Es descriu al Projecte un mètode invers que permet ajustar el conjunt de moments que millor s'ajusten a un conjunt de configuracions deformades. Els moments de flexió poden variar tant a l'espai com al temps. Els resultats mostren que el canvi en la configuració del cuc, el seu moviment, donat per l'allargament i doblament de les parts pot ser reproduït per la variació dels moments interns i viceversa.

[es] Este proyecto tiene como objetivo simular el movimiento de un organismo similar a un gusano utilizando ecuaciones diferenciales ordinarias y calcular las estrategias óptimas para maximizar su desplazamiento recurriendo a métodos adjuntos. Se describe en el Proyecto un método inverso que permite ajustar el conjunto de momentos que mejor se ajustan a un conjunto de configuraciones deformadas. Los momentos de flexión pueden variar tanto en el espacio como en el tiempo. Los resultados muestran que el cambio en la configuración del gusano, su movimiento, dado por el alongamiento y doblegamiento de sus partes puede ser reproducido por la variación de los momentos internos y vice versa.
[ca] Català: Aquest projecte de fi de carrera es centrarà en el estudi d'un protocol experimental per la selecció de retransmissors (relays) en escenaris cooperatius, basat en la reciprocitat i en l'anàlisi de la qualitat del canal.

[es] Castellano: Este proyecto de fin de carrera se centrará en el estudio de un protocolo experimental para la selección de retransmisores (relays) en escenarios cooperativos, basado en la reciprocidad y en la medición de la calidad del canal.
[ca] Amb l'emergència que ha provocat la COVID-19 hem experimentat un salt virtual en les interaccions socials apropant-nos cada cop més a un model de societat hiperconnectada. Durant aquest temps les tecnologies enfocades a la Realitat Virtual han avançat exponencialment, tant és així que les grans corporacions i empreses a dia d'avui ja inverteixen en terrenys digitals i propietats en forma de contractes intel·ligents, doncs es prediu que en l'era post-pandèmica la societat conviurà en un ecosistema híbrid entre el món físic i el món virtual, aquest últim conegut amb el nom de Metavers. L'evolució sense precedents d'Internet i el sorgiment de les intel·ligències artificials ha portat a l'espècie a conviure en un ecosistema virtual d'interacció i comunicació global a distància. L'arquitectura protagonitza un paper clau en la interrelació de l'espai tangible i l'espai intangible, doncs l'adaptació de l'ésser humà a la dimensió virtual passa per donar resposta a la interacció entre els dos mons a partir dels conceptes d'espai, experiència i percepció. Després d'estudiar, analitzar i comprendre tot aquest desenvolupament, es conclouen una sèrie de directrius per a projectar i dissenyar l'arquitectura del nou paradigma virtual.

[es] Con la emergencia que ha provocado la COVID-19 hemos experimentado un salto virtual en las interacciones sociales acercándonos cada vez más a un modelo de sociedad hiperconectada. Durante este tiempo las tecnologías enfocadas a la Realidad Virtual han avanzado exponencialmente, tanto es así que las grandes corporaciones y empresas a día de hoy ya invierten en terrenos digitales y propiedades en forma de contratos inteligentes, pues se predice que en era post-pandémica la sociedad convivirá en un ecosistema híbrido entre el mundo físico y el mundo virtual, éste último conocido con el nombre de Metaverso. La evolución sin precedentes de Internet y el surgimiento de las inteligencias artificiales ha llevado a la especie a convivir en un ecosistema virtual de interacción y comunicación global a distancia. La arquitectura protagoniza un papel clave en la interrelación del espacio tangible y el espacio intangible, pues la adaptación del ser humano a la dimensión virtual pasa por dar respuesta a la interacción entre los dos mundos a partir de los conceptos de espacio, experiencia y percepción. Después de estudiar, analizar y comprender todo ese desarrollo, se concluyen una serie de directrices para proyectar y diseñar la arquitectura del nuevo paradigma virtual.
[ca] En aquest treball, es presenta un entorn experimental que considera un grup de robots rotatoris dins d'un receptacle rectangular, el qual mostra un comportament sincronitzat altament robust sense necessitat d'intercommunicació entre agents, només mitjançant col·lisions amb l'entorn. Aquest entorn serà analitzat amb um model matemàtic dissenyat a partir de la interconnexió de diferents sistemes dinàmics híbrids, per tal d'entendre el seu comportament. Amb aquest model, es demostren resultats sobre l'estabilitat de la seva sincronització, la caracterització dels punts d'equilibri i la seva robustesa per al cas d'un nombre reduït d'agents així com per un nombre arbitrari. Mitjançant l'eina de Matlab HyEq Toolbox, el model es implementat en una simulació numèrica que permet visualitzar el comportament del sistema per un nombre elevat d'agents i repeticions. També es realitza un anàlisi de la representació de l'operador de Koopman del sistema utilitzant una xarxa neuronal per tal de completar l'imatge del sistema.

[es] En este trabajo, se presenta un entorno experimental que considera un grupo de robots rotatorios dentro de un receptáculo rectangular, el cual muestra un comportamiento sincronizado altamente robusto sin necesidad de intercomunicación entre agentes, solo mediante colisiones con el entorno. Este entorno será analizado con un modelo matemático diseñado a partir de la interconexión de diferentes sistemas dinámicos híbridos, para entender su comportamiento. Con este modelo, se demuestran resultados sobre la estabilidad de su sincronización, la caracterización de los puntos de equilibrio y su robustez para el caso de un número reducido de agentes así como para un número arbitrario. Mediante la herramienta de Matlab HyEq Toolbox, el modelo es implementado en una simulación numérica que permite visualizar el comportamiento del sistema para un número elevado de agentes y repeticiones. También se realiza un análisis de la representación del operador de Koopman del sistema utilizando una red neuronal para completar la imagen del sistema.
[ca] DES-BLOQUE-O és un projecte de regeneració urbana al barri de Ciutat Meridiana ubicat a l'Eix Besòs, un polígon d'habitatge massiu construït l'any 1963. Davant la monofuncionalitat del polígon i la rigidesa de la seva xarxa es proposa una reestructuració dràstica que posi en relació als 3 eixos morfològics del barri generant nous enllaços que posin el focus als espais intersticials, reactivin el sistema de blocs i adoptin elements característics de la malla jerarquitzada. És important que aquests nous enllaços permetin l'aparició de nova activitat associada i generin 'carrers' en altura, estirant l'activitat actual del barri i generant noves economies que incloguin Ciutat Meridiana

[es] DES-BLOQUE-O es un proyecto de regeneración urbana en el barrio de Ciudad Meridiana ubicado en el Eje Besòs, un polígono de vivienda masiva construido en 1963. Ante la monofuncionalidad del polígono y la rigidez de su red se propone una reestructuración drástica que ponga en relación los 3 ejes morfológicos del barrio generando nuevos enlaces que pongan el foco en los espacios intersticiales, reactiven el sistema de bloques y adopten elementos característicos de la malla jerarquizada. Es importante que estos nuevos enlaces permitan la aparición de nueva actividad asociada y generen 'calles' en altura, estirando la actividad actual del barrio y generando nuevas economías que incluyan a Ciudad Meridiana.
[ca] Aquest Treball Final de Grau pretén analitzar la viabilitat d'un reaprofitament energètic de les bateries de liti procedents de vehicles fora d'ús. En el context actual de transició cap a un escenari amb més presència de recursos renovables, és cada vegada més necessari l'aplicació de sistemes d'emmagatzematge per mantenir la qualitat i l'accessibilitat de l'energia, sent la tecnologia de ions de liti idònia per a aquest tipus d'aplicacions a causa dels seus nombrosos avantatges. Per tal d'entendre la cadena de valor de les bateries de vehicles fora d'ús, es presentarà el marc normatiu actual, la gestió d'aquestes a nivell nacional, el reciclatge dut a terme fora de el país i la reutilització; la qual encara es troba en un estat naixent. Per a la proposta de reaprofitament també serà necessari conèixer l'estat de salut de les bateries un cop arriben als centres de residus. Es descriuran alguns dels mètodes ja siguin experimentals o basats en models de prediccions, a més d'enumerar algunes de les aplicacions a nivell de xarxa en les que podrien utilitzar-se les bateries en la seva segona vida. Es pretén proporcionar un estudi previ per a futures propostes més concretes de l'aplicabilitat de bateries de segon ús en sistemes d'emmagatzematge cada vegada més necessaris davant el paradigma actual, a més d'incorporar una proposta energètica en la cadena de valor actual entorn a la segona vida de les bateries per tal de disminuir les emissions de gasos efecte hivernacle i crear una economia circular.

[es] Este Trabajo Final de Grado pretende analizar la viabilidad de un reaprovechamiento energético de las baterías de litio procedentes de vehículos fuera de uso. En el contexto actual de transición hacia escenarios con mayor presencia de recursos renovables en los sistemas energéticos, es cada vez más necesario la aplicación de sistemas de almacenamiento para mantener la calidad y la accesibilidad de la energía, siendo la tecnología de iones de litio idónea para este tipo de aplicaciones debido a sus numerosas ventajas. Para entender la cadena de valor de las baterías de vehículos fuera de uso, se presentará el marco normativo actual, la gestión de estas a nivel nacional, el reciclaje llevado a cabo fuera del país y la reutilización; la cual aún se encuentra en un estado naciente. Para la propuesta de reaprovechamiento también será necesario conocer el estado de salud de las baterías una vez llegan a los centros de residuos. Se describirán algunos de los métodos ya sean experimentales o basados en modelos de predicciones, además de enumerar algunas de las aplicaciones a nivel de red en las que podrían utilizarse las baterías en su segunda vida. Se pretende proporcionar un estudio previo para futuras propuestas más concretas de la aplicabilidad de baterías de segundo uso en sistemas de almacenamiento cada vez más necesarios ante el paradigma actual, además de incorporar una propuesta energética en la cadena de valor actual entorno a la segunda vida de las baterías con el fin de disminuir las emisiones de gases efecto invernadero y crear una economía circular.
[ca] El present article pretén donar una visió del desenvolupament sostenible com a marc de referència -conceptual i pràctic- el desenvolupament del qual s'emmarca dintre dels processos cognitius de l'ésser humà. En aquest sentit, les idees que donen forma als conceptes de desenvolupament sostenible i sostenibilitat es podrien veure com un model d'explicació i visualització del binomi Home-Natura, que intenta, al menys en la seva forma teòrica, ampliar els models clàssics d'explicació, caracteritzats principalment per una espècie de sordesa interdisciplinar que impedeix una comunicació fluida entre aquestes, proposa per a això el desenvolupament d'algun tipus de lligam conceptual entre les diferents disciplines que comprenen el quefer humà, que permeti d'aquesta forma reconèixer la multidimensionalitat del que podríem anomenar com el seu objecte d'estudi.

[es] El presente artículo pretende dar una visión del desarrollo sostenible como marco de referencia -conceptual y practico- cuyo desarrollo se enmarca dentro de los procesos cognitivos del ser humano. En este sentido, las ideas que dan forma a los conceptos de desarrollo sostenible y sostenibilidad se podrían ver como un modelo de explicación y visualización del binomio Hombre-Naturaleza, que intenta, al menos en su forma teórica, ampliar los modelos clásicos de explicación, caracterizados principalmente por una especie de sordera interdisciplinar que impide una comunicación fluidad entre éstas; propone para ello el desarrollo de algún tipo de vínculo conceptual entre las diferentes disciplinas que comprenden el quehacer humano que permita, de esta forma, reconocer la multidimensionalidad de lo que prodríamos llamar como su objeto de estudio.
[ca] Aquest Projecte Final de Carrera s'emmarca dins el projecte RACC Infotransit que desenvolupa el RACC des del 1988 i que, en els seus inicis, se centrava en la difusió de cròniques radiofòniques a través de les principals emissores de ràdio catalanes i en un àmbit geogràfic concret (Àrea Metropolitana de Barcelona). A partir de l'any 2000, el RACC va decidir donar un salt tecnològic dins el projecte i va adquirir un software especialista en tractament de dades de trànsit per tal de poder oferir nous serveis d'informació de trànsit als seus socis i usuaris en general. En el moment d'inici del Projecte Final de Carrera, el sistema CIT (software especialitzat en tractament d'informació de trànsit de l'empresa GEWI) adquiria dades d'incidències puntuals de trànsit en temps real provinents de la Dirección General de Tráfico (DGT), però no disposava de cap servei de difusió a l'usuari final. Els objectius del PFC han estat principalment tres: consolidar els processos de codificació de la informació de trànsit per garantir la fiabilitat de la informació (vigència, precisió); ampliar el nombre de fonts (i, per tant, la cobertura geogràfica del servei) i tipologia d'informació que alimenten el sistema (principalment informació d'utilitat per als conductors, com ara punts negres, trams de risc, radars) i, per últim, desenvolupar serveis d'informació de trànsit per a l'usuari final.

[es] Este Proyecto Final de Carrera se enmarca dentro del proyecto RACC Infotransit que desarrolla el RACC desde 1988 y que, en sus inicios, se centraba en la difusión de crónicas radiofónicas a través de las principales emisoras de radio catalanas y en un ámbito geográfico concreto (Área Metropolitana de Barcelona). A partir del año 2000, el RACC decidió dar un salto tecnológico al proyecto y adquirió un software especialista en tratamiento de datos de tráfico para, de esta manera, poder ofrecer nuevos servicios de información de tráfico a sus socios y usuarios en general. En el momento de inicio de este Proyecto Final de Carrera, el sistema CIT (software especializado en el tratamiento de información de tráfico de la empresa GEWI) adquiría datos de incidencias puntuales de tráfico en tiempo real de la Dirección General de Tráfico (DGT), pero no disponía de ningún servicio de difusión para el usuario final. Los objetivos del PFC son principalmente tres: consolidar los procesos de codificación de la información de tráfico para garantizar la fiabilidad de la información (vigencia, precisión); ampliar el número de fuentes (y, por tanto, la cobertura geográfica del servicio) y topología de información que alimentan el sistema (principalmente información de utilidad para los conductores, como puntos negros, tramos de riesgo, radares) y, por último, desarrollar servicios de información de tráfico para el usuario final.
[ca] La recuperació de la memòria urbana, arquitectònica i cultural de petits centres patrimonials, suspesos entre el llegat colonial espanyol de les Lleis d'Índies i el simbòlic de la Revolució Cubana, és l'objectiu del projecte "OCSHC – Oriental Cuba Small Historical Centres: una estratègia integral per a la recuperació i posada en valor intel·ligent dels centres històrics menors de les províncies orientals de Cuba". El projecte, finançat per l'Agència Italiana de Cooperació per al Desenvolupament AICS, neix d'una iniciativa conjunta entre l'Oficina del Conservador de la Ciutat de Santiago de Cuba, la Facultat de Construccions de la Facultat d'Orient i el Departament d'Arquitectura de la Universitat Roma Tre. OCSHC preveu la definició d'una estratègia integral per a la construcció d'una xarxa de petites ciutats patrimonials a les províncies de Granma, Santiago de Cuba, Holguín i Guantánamo, en el marc d'un escenari de desenvolupament sostenible i solidari basat en la recuperació i la posada en valor del patrimoni històric urbà i dels llocs de la cultura i de les comunitats locals

[es] La recuperación de la memoria urbana, arquitectónica y cultural de pequeños centros patrimoniales, suspendidos entre el legado colonial español de las Leyes de Indias y el simbólico de la Revolución Cubana, es el objetivo del proyecto "OCSHC – Oriental Cuba Small Historical Centres: una estrategia integral para la recuperación y puesta en valor inteligente de los centros históricos menores de las provincias orientales de Cuba". El proyecto, financiado por la Agencia Italiana de Cooperación para el Desarrollo AICS, nace de una iniciativa conjunta entre la Oficina del Conservador de la Ciudad de Santiago de Cuba, la Facultad de Construcciones de la Facultad de Oriente y el Departamento de Arquitectura de la Universidad Roma Tre. OCSHC prevé la definición de una estrategia integral para la construcción de una red de pequeñas ciudades patrimoniales en las provincias de Granma, Santiago de Cuba, Holguín y Guantánamo, en el marco de un escenario de desarrollo sostenible y solidario basado en la recuperación y puesta en valor del patrimonio histórico urbano y de los lugares de la cultura y de las comunidades locales.
[ca] La motivació d'aquesta tesi és entendre les propietats ferromagnètiques del LaCoO3 en pel·lícules tenses. Per a això, farem ús de les simulacions de Monte Carlo, així com un model de Ising estès derivat directament de la teoria microscòpica. En primer lloc, es presentaran les característiques més importants del nostre algorisme de Heat Bath i les tècniques emprades per al correcte tractament de les dades correlacionades. Després, partint dels models més senzills, realitzarem simulacions numèriques utilitzant un entorn de Julia per estudiar les magnituds macroscòpiques dels nostres sistemes i compara'ls amb les expressions teòriques. Per interpretar el resultat de les simulacions per al nostre model Ising estès, desenvoluparem un model matemàtic basat en la teoria del camp mitjà que reprodueix el comportament físic del sistema. A més, a partir dels nostres resultats, discutirem que es requereix un terme de interacció 3D addicional per obtenir una polarització neta en estructures tant en dos com en tres dimensions, i postularem la interacció 4s com l'origen del ferromagnetisme a les pel·lícules LaCoO3.

[es] La motivación de esta tesis es comprender las propiedades ferromagnéticas del LaCoO3 en películas tensas. Para ello, haremos uso de simulaciones Monte Carlo, así como un modelo de Ising extendido directamente derivado de la teoría microscópica. En primer lugar, se presentarán las características más importantes de nuestro algoritmo Heat Bath y las técnicas empleadas para el correcto tratamiento de los datos correlacionados. Luego, partiendo de los modelos más simples, realizaremos simulaciones numéricas usando un entorno de Julia para estudiar las cantidades macroscópicas de nuestros sistemas y compararlas con las expresiones teóricas. Para interpretar el resultado de las simulaciones en nuestro modelo de Ising extendido, desarrollaremos un modelo matemático basado en la teoría del campo medio que reproduce el comportamiento físico del sistema. Además, en base a nuestros resultados, discutiremos que se requiere una interacción 3D adicional para obtener una polarización neta en las estructuras tanto en dos como en tres dimensiones y postularemos la interacción 4s como el origen del ferromagnetismo en películas de LaCoO3.
[ca] Prenent com a base els projectes nominats als Premis Mies van der Rohe des dels seus inicis, s'analitzen tots aquells projectes d'habitatge residencial que disposen d'un pati col·lectiu al seu interior d'illa. Es reflexiona sobre les diferents formes d'accedir-hi, les seves característiques i els possibles usos.

[es] Tomando como base los proyectos nominados a los Premios Mies van der Rohe desde sus inicios, se analizan todos aquellos proyectos de vivienda residencial que disponen de un patio colectivo en su interior de manzana. Se reflexiona sobre las diferentes formas de acceder a ellos, sus características y los posibles usos.