[ca] Aquesta tesi quantifica les emissions individuals de gasos d'efecte hivernacle (GEH) i el seu impacte ambiental, amb l'objectiu d'avaluar la neutralitat climàtica dels ciutadans. Utilitzant una interfície d'eina amigable per a l'usuari, es van recopilar i analitzar dades detallades relacionades amb les emissions. El procés de disseny dinàmic va assegurar precisió i participació de l'usuari, malgrat els desafiaments derivats de diverses metodologies i bases de dades en diferents països. A diferència de les calculadores tradicionals, el mètode d'aquest estudi ofereix una comparació detallada de l'impacte de cada GEH en termes de forçament radiatiu, aprofundint en la comprensió dels seus rols en el canvi climàtic. Es van identificar patrons consistents en els perfils, destacant el transport, la dieta, els béns i serveis, i els viatges com a principals contribuents a les emissions. El transport, especialment en àrees sense transport públic adequat, subratlla la necessitat d'una planificació urbana sostenible. Les altes emissions provinents de les dietes ofereixen oportunitats per a campanyes de conscienciació que promoguin estils de vida basats en plantes. Els reptes en la gestió de residus subratllen la necessitat de polítiques robustes. Les emissions netes de GEH zero en tots els sectors són essencials, enfatitzant la importància de les contribucions individuals. Tot i que les dades autoinformades introdueixen biaixos, aquest estudi estableix les bases per a futures investigacions. Intervencions adaptades que abordin els reptes regionals són urgents. La conscienciació pública, les mesures polítiques i l'educació juguen papers fonamentals. La col·laboració entre les parts interessades és indispensable. Comprendre i abordar les emissions individuals fomenta el progrés global cap als objectius climàtics, promoguent la gestió ambiental.

[es] Esta tesis cuantifica las emisiones individuales de gases de efecto invernadero (GEI) y su impacto ambiental, con el objetivo de evaluar la neutralidad climática de los ciudadanos. Utilizando una interfaz de herramienta amigable para el usuario, se recopilaron y analizaron datos detallados relacionados con las emisiones. El proceso de diseño dinámico aseguró precisión y participación del usuario, a pesar de los desafíos derivados de diversas metodologías y bases de datos en diferentes países. A diferencia de las calculadoras tradicionales, el método de este estudio ofrece una comparación detallada del impacto de cada GEI en términos de forzamiento radiativo, profundizando en la comprensión de sus roles en el cambio climático. Se identificaron patrones consistentes en los perfiles, resaltando el transporte, la dieta, los bienes y servicios, y los viajes como principales contribuyentes a las emisiones. El transporte, especialmente en áreas sin transporte público adecuado, subraya la necesidad de una planificación urbana sostenible. Las altas emisiones provenientes de las dietas ofrecen oportunidades para campañas de concientización que promuevan estilos de vida basados en plantas. Los desafíos en la gestión de residuos subrayan la necesidad de políticas robustas. Las emisiones netas de GEI cero en todos los sectores son esenciales, enfatizando la importancia de las contribuciones individuales. Aunque los datos autoinformados introducen sesgos, este estudio sienta las bases para futuras investigaciones. Intervenciones adaptadas que aborden los desafíos regionales son urgentes. La concientización pública, las medidas políticas y la educación desempeñan roles fundamentales. La colaboración entre las partes interesadas es indispensable. Comprender y abordar las emisiones individuales fomenta el progreso global hacia los objetivos climáticos, promoviendo la gestión ambiental.