BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] La Unió Europea, formada en l'actualitat per 27 països membres, és una comunitat política de dret amb l'objectiu final d'aconseguir una integració política i econòmica completa. No obstant, encara dins de la Unió existeixen infinitat de desigualtats entre els països membres, que posen en perill l'estabilitat i l'eficiència d'aquest sistema. En concret, hi ha enormes diferències entre països en relació amb els tipus impositius de l'Impost de Societats, fomentades per una competència fiscal resultat d'una creixent globalització. D'aquesta manera, mitjançant l'estudi dels diferents tipus impositius dels estats membres, pretenem analitzar si existeix una relació entre la progressiva baixada d'aquests tipus i la creixent desigualtat d'ingressos entre empresaris i treballadors; així com oferir la que creiem que és la millor solució a aquest problema: un model d'impost de societats europeu unificat. Aquest, no només permetria reduir les divergències entre països i la creixent desigualtat entre empreses i treballadors, sinó que, a més, creiem que pot ser el primer pas en la formació dels Estats Units d'Europa.

[es] La Unión Europea, formada en la actualidad por 27 países miembros, es una comunidad política de derecho con el objetivo final de alcanzar una integración política y económica completa. Sin embargo, aún dentro de la Unión existen infinidad de desigualdades entre los países miembros, que ponen en peligro la estabilidad y la eficiencia de este sistema. En concreto, existen enormes diferencias entre países en relación con los tipos impositivos del Impuesto de Sociedades, fomentadas por una competencia fiscal resultado de una creciente globalización. De esta forma, mediante el estudio de los distintos tipos impositivos de los estados miembros, pretendemos analizar si existe una relación entre la progresiva bajada de estos tipos y la creciente desigualdad de ingresos entre empresarios y trabajadores; así como ofrecer la que creemos que es la mejor solución a este problema: un modelo de impuesto de sociedades europeo unificado. Este, no solo permitiría reducir las divergencias entre países y la creciente desigualdad entre empresas y trabajadores, sino que, además, creemos que puede ser el primer paso en la formación de los Estados Unidos de Europa.
[ca] Segons estudis teòrics, en llengua espanyola, la focalització ('focus fronting' en anglès) s'associa a una interpretació contrastiva i es considera inadequada com a resposta a una pregunta. Els estudis empírics, per altra banda, han trobat recentment que els parlants nadius d'espanyol usen la focalització per respondre preguntes. Cruschina (2021) proposa que, per comprendre completament els mecanismes darrere la focalizació, cal assumir diferents "graus" de focus contrastiu, en lloc d'una mera dicotomia entre focus contrastius i no contrastius. Amb la finalitat de contribuir a aquest debat, aquest treball posa a prova la hipòtesi de Cruschina que el focus miratiu té un major contrast que el focus informatiu i, per tant, afavoreix l'ús i l'acceptabilitat del focus preverbal. Aquest treball també investiga un altre tema polèmic: si el constituent subjecte o objecte pot afavorir l'ús del focus preverbal. Per fer-ho, es van realitzar dos experiments, una tasca de producció i una prova de grau d'acceptabilitat. Els resultats mostren que la mirativitat no afavoreix l'ús del focus preverbal i que el focus preverbal és més ben valorat quan el subjecte és el constituent focalitzat tant en el context informatiu com en el miratiu. Els resultats també mostren que els parlants natius d'espanyol accepten el focus preverbal. Per tant, pot ser erroni considerar inacceptable el focus preverbal sense una interpretació contrastiva.

[es] Según estudios teóricos, en lengua española, la focalización ('focus fronting' en inglés) se asocia a una interpretación contrastiva y se considera inapropiado como respuesta a una pregunta. Los estudios empíricos, por otro lado, han encontrado recientemente que los hablantes nativos de español usan el foco antepuesto para responder preguntas. Cruschina (2021) propone que, para comprender completamente los mecanismos detrás de la focalización, se deben asumir diferentes "grados" de foco contrastivo, en lugar de una mera dicotomía entre focos contrastivos y no contrastivos. Con el fin de contribuir al debate, este trabajo pone a prueba la hipótesis de Cruschina de que el foco mirativo tiene un mayor contraste que el foco informativo y, por lo tanto, favorece el uso y la aceptabilidad del foco preverbal. Este trabajo también investiga otro tema polémico: si el constituyente sujeto u objeto puede favorecer el uso del foco preverbal. Para hacerlo, se realizaron dos experimentos, una tarea de producción y una prueba de grado de aceptabilidad. Los resultados muestran que la miratividad no favorece el uso del foco preverbal y que el foco preverbal es mejor valorado cuando el sujeto es un constituyente antepuesto tanto en el contexto informativo como en el mirativo. Los hallazgos también muestran que los hablantes nativos de español aceptan el foco preverbal. Por lo tanto, puede ser erróneo considerar inaceptable el foco preverbal sin una interpretación contrastiva.
[ca] Els datasets geogràfics representen la realitat mitjançant un conjunt d'entitats temàtiques que sovint no estan definides d'una manera precisa i que diferents persones poden entendre de diferents formes. La integració d'informació geogràfica provinent de diverses fonts presenta un important repte des del punt de vista semàntic. En aquesta tesi es proposa una solució a aquest problema basada en la definició d'un marc semàntic el nucli del qual és una ontologia que representa els conceptes temàtics en un repositori de datasets, així com les relacions entre aquests conceptes. També es proposa un mètode semi-automàtic per fusionar les ontologies d'aplicació dels datasets en el repositori. El marc semàntic permet també la definició de serveis semàntics, en concret la integració en un nou dataset d'informació temàtica provinent de diverses fonts. Finalment, el marc semàntic i els seus serveis s'utilitzaran en un sistema d'indexació i recuperació d'elements multimèdia geo-referenciats a partir del seu contingut geogràfic temàtic.

[es] Los datasets geográficos representan la realidad mediante un conjunto de entidades temáticas que a menudo no están definidas de una manera precisa y que diferentes sujetos pueden entender de distintas formas. La integración de información geográfica proveniente de diversas fuentes presenta un importante reto desde el punto de vista semántico. En esta tesis se propone una solución a este problema basada en la definición de un marco semántico cuyo núcleo es una ontología que representa los conceptos temáticos en un repositorio de datasets, así como las relaciones entre dichos conceptos. También se propone un método semi-automático para fusionar las ontologías de aplicación de los datasets en el repositorio. El marco semántico permite además la definición de servicios semánticos, en concreto la integración en un nuevo dataset de información temática proveniente de diversas fuentes. Finalmente, el marco semántico y sus servicios se utilizarán en un sistema de indexación y recuperación de elementos multimedia geo-referenciados a partir de su contenido geográfico temático.
[ca] Avui en dia, davant l'increment del contingut generat per usuaris disponible online en serveis de micro-blogging com Twitter, la necessitat humana innata de saber què és el que pensen els alters ha esdevingut un important camp d'estudi. Sentiment Analysis (anàlisi del sentiment) és un sub-camp del Processament del Llenguatge Natural que adreça la tasca de detectar el sentiment o opinió que expressa un text. Aquest tipus d'estudi està essent usat per una gran varietat d'empreses per extreure informació sobre el que la gent opina del seu producte. L'objectiu d'aquest treball és aplicar Sentiment Analysis en una escala de tres punts {negatiu, neutral, positiu} sobre un conjunt de tweets de diverses edicions del BBC Proms, un dels festivals de música clàssica més importants del món. En el treball es presenta una comparació de mètodes basats en machine learning i un mètode més vanguardista de deep learning. Els experiments duts a terme mostren que el mètode basat en deep learning supera els mètodes de machine learning, obtenint results similars als mètodes més actuals.

[es] El actual incremento de contenido generado por usuarios que está disponible online en servicios de micro-blogging como Twitter, ha provocado que la necesidad innata de los humanos de saber qué es lo que piensan los demás se haya convertido en un importante campo de estudio. Sentiment Analysis (análisis del sentimiento) es un sub-campo de Procesamiento del Lenguaje Natural (PLN) que estudia la tarea de detectar la polaridad del sentimiento que expresa un texto. Este tipo de estudio está siendo usado por una gran variedad de empresas para extraer información útil sobre lo que la gente opina de su producto. El objetivo de este trabajo es aplicar Sentiment Analysis en una escala de tres puntos {negativo, neutral, positivo} en un conjunto de tweets de varias ediciones del BBC Proms, uno de los festivales de música clásica más importantes del mundo. En el trabajo se presenta una comparación de métodos basados en machine learning y un método vanguardista de deep learning. Los experimentos realizados muestran que el método basado en deep learning supera los métodos de machine learning, obteniendo resultados similares a los del estado del arte.
[ca] La literatura infantil ha estat tradicionalment considerada una literatura menor; per aquest motiu, la recerca que se n'ha fet a nivell tant literari com traductològic és escassa. Així doncs, aquest treball en fa una aproximació tant teòrica com pràctica. D'una banda, a l'apartat teòric, primerament es reflexiona sobre què es considera literatura infantil, per després teoritzar sobre com es classifica i com es caracteritza tant textualment com extratextualment. A continuació, s'analitza com convergeixen algunes consideracions teòriques sobre els Estudis de Traducció (concretament, les nocions normes de traducció, estrangerització i domesticació) amb els corrents teòrics sobre literatura infantil. De l'altra banda, a l'apartat pràctic, s'ha traduït un fragment de Le réveil de la momie, de Cécile Alix. Seguidament, s'ha analitzat la traducció d'alguns problemes que presenta: els noms propis (incidint en els aptònims), el llenguatge col·loquial (sobretot dels fragments rimats), les interjeccions i la sincronia entre elements lingüístics i visuals. S'ha comprovat que la traducció de literatura infantil comporta una problemàtica específica no només pels trets textuals, sinó també per tenir l'infant com a receptor: s'està creant el model de llengua i els hàbits lectors i, per aquest motiu, s'ha de tenir una cura especial en les tries de traducció.

[es] La literatura infantil ha sido considerada, tradicionalmente, una literatura menor; por este motivo, la investigación que se ha efectuado a nivel tanto literario como traductológico es escasa. Así pues, el presente trabajo hace una aproximación tanto teórica como práctica a este tipo de literatura. Por una parte, en el apartado teórico, primeramente se reflexiona sobre qué se considera literatura infantil, para después teorizar sobre cómo se clasifica y cómo se caracteriza tanto textual como extratextualmente. A continuación, se analiza cómo convergen algunas consideraciones teóricas sobre los Estudios de Traducción (concretamente, las nociones normas de traducción, extranjerización y domesticación) con las corrientes teóricas sobre literatura infantil. Por otra parte, en el apartado práctico, se ha traducido un fragmento de Le réveil de la momie, de Cécile Alix. Seguidamente, se ha analizado la traducción de algunos problemas que plantea: los nombres propios (incidiendo en los caracterónimos), el lenguaje coloquial (sobre todo de los fragmentos rimados), las interjecciones y la sincronía entre elementos lingüísticos y visuales. Se ha comprobado que la traducción de literatura infantil comporta una problemática específica no solamente por sus características textuales, sino también por tener el niño como receptor: se está creando el modelo de lengua y los hábitos lectores y, por este motivo, se debe tener especial cuidado en las elecciones de traducción.
[ca] Angelina Weld Grimké va ser una poeta de límits tant a la seva vida com a la seva obra. Molt publicada durant el Renaixement de Harlem, l'autora va començar a tractar el tema racial dins de la seva literatura abans que aquest moviment cultural esclatés. És estudiada dins del avantguardisme, però Grimké ja va experimentar amb el vers lliure abans de la consolidació del corrent anomenat. Malgrat això i malgrat que la poesia va ser el gènere més prolífic de la seva obra, al voltant de la meitat dels seus poemes no van ser publicats en vida i no la major part d'ells no s'han trobat dins d'una sola recopilació fins fa dues dècades. Havent investigat la vida i obra de Grimké, aquest projecte presenta sis poemes de l'autora traduïts per primer cop cap al castellà. Dins d'ell es pot apreciar una mostra de l'evolució de l'estil i del tractament dels temes de la seva poesia, així com l'entrellat del procés de traducció. El present treball pretén plantar la llavor de més traduccions d'una poeta intrigant que, avui dia, encara crea literatura.

[es] Angelina Weld Grimké fue una poeta de límites tanto en su vida como en su obra. Muy publicada durante el Renacimiento de Harlem, empezó a tratar el tema racial en su literatura antes de que este movimiento cultural estallara. Se la clasifica como poeta sentimental dentro del vanguardismo, pero Grimké ya experimentó con el verso libre previamente a la consolidación de dicha corriente. A pesar de ello y de que la poesía fue el género más importante que cultivó, alrededor de la mitad de sus poemas no fueron publicados en vida y la gran mayoría de ellos no han sido recopilados en un solo tomo hasta hace dos décadas. Tras el estudio da la vida y obra de Grimké, este proyecto presenta seis poemas de la autora traducidos por primera vez al castellano, en los que se puede apreciar una muestra de la evolución del estilo y el tratamiento de los temas en su poesía, así como los entresijos del proceso de traducción. El presente trabajo pretende sembrar el germen de más traducciones de una intrigante poeta que, a día de hoy, sigue creando literatura.
[ca] Com a tret propi de l'ésser humà, l'erotisme i el sexe han estat presents en la literatura catalana des de fa centenars d'anys i, consegüentment, el lèxic eròtic i sexual ha anat evolucionant. És per aquest motiu, bàsicament, que el llenguatge eròtic en llengua catalana és un tema tant d'estudi com de debat perquè, com afirmen alguns autors, es recorre freqüentment al castellà. Precisament per aquesta raó, aquest llenguatge es troba sovint en el punt de mira, ja que alguns pensen que el català no disposa d'un llenguatge eròtic propi, sinó que està farcit de castellanismes. Aquest treball té com a objectiu analitzar el llenguatge eròtic de dues obres literàries, tenint en compte diversos aspectes, com ara la diferència del context temporal: d'una banda, Deu pometes té el pomer, d'Ofèlia Dracs (1980); i d'altra banda, Onze pometes té el pomer, de 21 x 21 (2008). Per a la realització d'aquesta anàlisi, s'ha elaborat un glossari, el qual compta amb un total de 276 unitats lèxiques. L'anàlisi mostra que, pel que fa al llenguatge eròtic, les Deu pometes incorporen més lèxic eròtic, tot i que de tipus eufemístic, principalment, mentre que el llenguatge de les Onze pometes, escrites quasi tres dècades després, és molt més directe i no tan artificiós, tot i que no inclou tant lèxic eròtic.

[es] Como rasgo propio del ser humano, el erotismo y el sexo han estado presentes en la literatura catalana desde hace cientos de años y, como consecuencia, el léxico erótico y sexual ha ido evolucionando. Es por ello que, básicamente, el lenguaje erótico en catalán es un tema tanto de estudio como de debate porque, como algunos autores afirman, se recurre frecuentemente al castellano. Precisamente por esta razón, este lenguaje a menudo se encuentra en el punto de mira, pues algunos creen que el catalán no dispone de un lenguaje erótico propio, sino que está lleno de castellanismos. Este trabajo tiene como objetivo analizar el lenguaje erótico de dos obras literarias, teniendo en cuenta varios aspectos como la diferencia del contexto temporal; por un lado, Deu pometes té el pomer, de Ofèlia Dracs (1980); y por otro, Onze pometes té el pomer, de 21 x 21 (2008). Para llevar a cabo este análisis, se ha elaborado un glosario, el cual cuenta con un total de 276 unidades léxicas. El análisis muestra que, en relación con el lenguaje erótico, las Deu pometes incorporan más léxico sexual, aunque de tipo eufemístico, principalmente, mientras que el lenguaje de las Onze pometes, que se escribieron casi tres décadas después, es mucho más directo y no tan artificioso, aunque no incluye tanto léxico sexual.
[ca] La traducció és l'art d'existir en dos o més llocs alhora. L'objectiu d'aquest treball es proporcionar una traducció a l'anglès de tres relats curts del llibre de Miquel Barceló, Trenc d'alba. Aquesta obra escrita en català no s'ha traduït a cap llengua, i per aquest motiu, vaig decidir fer la traducció a l'anglès, la lingua franca. La meva passió per l'anglès i el fet d'haver viscut a països de parla anglesa durant molts anys, al costat del fet que l'autor sigui de Mallorca, igual que jo, han estat els motius que m'han portat a fer aquest treball. L'objectiu del treball ha estat mantenir la situació i el to especial de l'autor sense distanciar-me de la seva intenció, fent-lo accessible per a una persona de parla anglesa. La tasca ha estat complexa, especialment en relació a la gran quantitat de termes culturals que l'autor presenta als seus relats. La metodologia del treball s'ha enfocat en entendre l'estil literari de l'autor, mitjançant l'aplicació de tècniques de traducció adequades, especialment per als termes culturals.

[es] La traducción es el arte de existir en dos o más sitios a la vez. El objetivo de este trabajo es proporcionar una traducción al inglés de tres relatos cortos del libro de Miquel Barceló, Trenc d'alba. Esta obra escrita en catalán no se ha traducido a ninguna lengua, y por ello, decidí hacer la traducción al inglés, la lingua franca. Mi pasión por el inglés y el hecho de haber vivido en países de habla inglesa durante muchos años, junto al hecho de que el autor fuera de Mallorca, igual que yo, han sido los motivos que me han llevado a hacer este trabajo. El objetivo del trabajo ha sido mantener la situación y el tono especial del autor sin distanciarme de su intención, haciéndolo accesible para una persona de habla inglesa. La tarea ha sido compleja, especialmente en relación a la gran cantidad de términos culturales que el autor presenta en sus relatos. La metodología del trabajo se ha enfocado en entender el estilo literario del autor, mediante la aplicación de técnicas de traducción adecuadas, especialmente para los términos culturales.
[ca] El present estudi va tenir com a objectiu avaluar la influència d'un agent d'Intel·ligència Artificial Generativa (GenAI) dins de la plataforma d'Aprenentatge Col·laboratiu Suportat per Ordinador (CSCL) "PyramidApp". Utilitzant un disseny quasiexperimental intra-subjectes, la investigació va analitzar els comportaments de l'agent GenAI en l'entorn de PyramidApp. L'estudi va examinar 105 converses en sales de xat, tant assistides com no assistides per l'agent GenAI. Els resultats de l'estudi van revelar que la presència de l'agent GenAI va impactar positivament en aspectes com la precisió, la reducció de la confusió i la construcció del coneixement. Així mateix, va demostrar que les avaluacions fetes per l'agent es van correlacionar positivament amb les avaluacions fetes per estudiants. Finalment, l'anàlisi va indicar que la presència de l'agent a PyramidApp va influir tant en el rendiment dels membres individuals del grup com en el comportament general del grup en les activitats. Els resultats d'aquest estudi proporcionen estratègies per integrar GenAI en entorns CSCL, i són d'utilitat per futures integracions de la GenAI.

[es] El presente estudio tuvo como objetivo evaluar la influencia de un agente de Inteligencia Artificial Generativa (GenAI) dentro de la plataforma de Aprendizaje Colaborativo Apoyado por Ordenador (CSCL) "PyramidApp". Utilizando un diseño cuasi-experimental intra-sujetos, la investigación analizó los comportamientos del agente GenAI en el entorno de PyramidApp. El estudio examinó 105 conversaciones en salas de chat, tanto asistidas como no asistidas por el agente GenAI. Los resultados del estudio revelaron que la presencia del agente GenAI impactó positivamente en aspectos como la precisión, la reducción de la confusión y la construcción del conocimiento. Asimismo, demostró que las evaluaciones hechas por el agente se correlacionaron positivamente con las evaluaciones hechas por estudiantes. Finalmente, el análisis indicó que la presencia del agente en PyramidApp influyó tanto en el rendimiento de los miembros individuales del grupo como en el comportamiento general del grupo en las actividades. Los resultados de este estudio proporcionan estrategias para integrar GenAI en entornos CSCL, y son de utilidad para futuras integraciones de la GenAI.
[ca] El projecte estudia si l'alimentació sostenible és una moda passatgera o el nou driver del consumidor del segle XXI. Es presenta una anàlisi de cinc tendències a nivell global i nacional en alimentació sostenible, una comparativa entre el cost ambiental i econòmic que genera cada tipus de consumidor —omnívor, flexitarià, vegetarià i vegà—, una anàlisi qualitativa —a través d'un focus group— per empatitzar amb el consumidor i descobrir el seu coneixement sobre les tendències, i finalment, una anàlisi quantitativa per validar els insights extrets del focus group i definir el perfil del consumidor del segle XXI.

[es] El proyecto estudia si la alimentación sostenible es una moda pasajera o el nuevo driver del consumidor del siglo XXI. Se presenta un análisis de cinco tendencias a nivel global y nacional sobre alimentación sostenible, una comparativa entre el coste ambiental y económico que genera cada tipo de consumidor —omnívoro, flexitariano, vegetariano y vegano—, un análisis cualitativo —a través de un focus group— para empatizar con el consumidor y descubrir sus conocimientos acerca de las tendencias, y finalmente, un análisis cuantitativo para validar los insights extraídos del focus group y definir el perfil de consumidor del siglo XXI.