BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Maria Dolors Orriols (1914-2008) forma part de la primera generacióde novel·listes de la postguerra, al costat de Maria AurèliaCapmany, Teresa Pàmies o Cèlia Suñol, que sovint van donar aconèixer les seves obres tardanament. En tots els casos, les circumstànciesvitals van influir poderosament en les seves creacionsi, com ha estat assenyalat, van conrear una narrativa de base autobiogràfica.La reelaboració de l'escriptura pròpia és a l'origend'algunes autotraduccions d'Orriols, mentre que en altres s'intueixun desig de traspassar fronteres a la recerca de nous lectors. Delfrancès al català va traduir textos inquietants i subversors deFranz Kafka (a la revista Aplec, que ella va editar), o de GeorgesBernanos, a part de fragments del Kalevala. Gairebé totes les sevestraduccions i autotraduccions romanen inèdites.

[en] Maria Dolors Orriols (1914-2008) is part of the first generation of Catalan novelists of the post-war period, along with Aurèlia Capmany, Teresa Pàmies and Cèlia Suñol, who also became wellknown later on. In all of these cases, the circumstances of their lives had a powerful influence on their creations and, as has been shown, and produced a narrative style based on autobiography. The re-working of her own writing is at the origin of some of Orriols' self-translations, while in other works we intuit a desire to cross borders to the search for new readers. From French to Catalan she translated the uneasy and subverting text by Franz Kafka (for the journal Aplec, which she also edited) or by Georges Bernanos, as well as fragments of Kalevala. Almost all her translations and self-translations remain unpublished.
[ca] En aquest article miro de fer una descripció breu del funcionament i la forma que presenten en català medieval, especialment en els textos del segle XV, els anomenats gerundis i participis de present. Mostro com, en un cert període, gerundis i participis de present es confonen en alguns contextos, fins al punt que alguns lingüistes parlen de "participis gerundials". Observaré també, breument, la situació en altres llengües com l'occità, el francès i l'italià, i m'ocuparé de diversos casos particulars on algunes característiques de la temporalitat es poden explicar, al meu entendre, a partir d'una situació d'indefinició entre el caràcter verbal dels gerundis i el caràcter adjectival dels participis de present també observada per al francès actual.

[en] The aim of this article is a concise description of the form and the functioning shown by so- called gerunds and present participles in medieval Catalan, especially in 15th century texts. A description is offered of how, along a certain period, gerunds and present participles merged in some contexts, to the point that some linguists have come up with the concept of "gerundial participles". I also draw some attention to the situation in other languages like Occitan, French and Italian, and I finally deal with some particularities of the verbal temporality in gerunds. Vagueness of verbal/adjectival character of medieval gerunds (as they tend to merge with present participles) might help us to find the explanatory basis for such particularities, in line with some observations regarding the case of present participles in contemporary French.
[ca] L'any 1995, Barcelona declarà Sarajevo Districte 11 de la ciutat, fou la consolidació d'una procés de cooperació i solidaritat que havia començat amb l'inici de la guerra a Bòsnia i encara continua avui. L'objectiu d'aquest article és explicar les principals claus polítiques que van impulsar la cooperació i el compromís de Barcelona amb Sarajevo, i demostrar com aquesta experiència, es va convertir en l'impuls de l'acció internacional de Barcelona al Mediterrani i en el símbol d'una idea política d'Europa, on les ciutats i el municipalisme havien de ser la seva pedra angular. Una idea que sintetitza el pensament i l'acció política de Pasqual Maragall a Europa i a la mediterrània

[en] In 1995, Barcelona declared Sarajevo District 11th of the city, consolidating a process of cooperation and solidarity that had begun with the outbreak of the war in Bosnia and still continues today. The aim of this article is to explain the main political keys that drove Barcelona's cooperation and commitment to Sarajevo, and to show how this experience became the driving force behind Barcelona's international action in the Mediterranean and the symbol of a political idea of Europe, where cities and municipalism had to be its cornerstone. An idea that synthesizes Pasqual Maragall's thinking and political action in Europe and in the Mediterranean.
[ca] El comerç del vi de la província Tarraconensis va representar un fenomen econòmic significatiu des de finals de la república romana fins a mitjans del segle I dC. Aquest comerç va abastar una vasta xarxa de distribució per la Mediterrània occidental i central. Aquest article revisa 35 anys d'avanços en l'estudi del comerç vinari de la Tarraconensis, destacant l'evolució de les investigacions, les metodologies emprades i els desafiaments que persisteixen. A través d' una síntesi de la literatura existent i noves evidències, s' integren els reptes i resultats obtinguts en una recent tesi doctoral que dóna resposta a moltes d' aquestes problemàtiques.

[en] The wine trade of the Hispania Tarraconensis province represented a significant economic phenomenon from the late Roman Republic to the mid-1st century AD, comprising a vast distribution network throughout the Western and Central Mediterranean. This article reviews 35 years of advancements in the study of Tarraconensis wine trade, pointing out the evolution of research, methodologies employed, and the challenges that persist. Through a synthesis of existing literature and new evidence, this work integrates the challenges and findings of a recent doctoral thesis that addresses many of these issues.
[ca] D'origen antic, el joc del molí va experimentar un desenvolupament notable principalment a l'Europa medieval. Gràcies a la seva persistència i èxit durant els segles, aquest joc es pot considerar el precursor de molts passatemps moderns. La popularitat del joc del molí es basa en l'abundància d'evidències materials referents al joc que es van descobrir durant les últimes dècades en contextos de ciutats europees i jaciments de diversa tipologia. Sembla que no hi ha cap dubte sobre el seu ús com a passatemps ni del seu ús recreatiu propi de diferents classes i categories socials, tot i que la majoria de les representacions pictòriques existents representen membres de classes més altes jugant al joc del molí. Evidència provada són els nombrosos artefactes referits al joc del molí als castells del sud d'Itàlia, especialment a les torres dels assentaments de l'interior de la regió de Campània, aquestes troballes recents són les que es mostraran en aquest article.

[en] Of ancient origins, mill game mainly underwent a noticeable development in Medieval Europe. Thanks to its persistence and success during the centuries, this game can be considered the forerunner of many modern pastimes. The popularity of mill game can be founded in the abundance of material evidences referring to the game that were discovered over the past decades in European cities contexts and sites of various typology. There appears to be no doubt regarding its use as a pastime and as a recreational moment typical of different social classes and categories, even though the majority of the existing pictorial representations depicts higher classes members playing the mill game. Proven evidence are the numerous artifacts referred to the mill game in Southern Italy castles, particularly in the towers of Campania region inland settlements, whose recent findings will be displayed in this essay.
[ca] Aquesta tesi doctoral aborda l'estudi de la modelització matemàtica des de la perspectiva de diferents marcs teòrics de la Didàctica de la Matemàtica i la seva implementació en les pràctiques educatives del futur professorat d'educació secundària i batxillerat. Finalment, es proposa un cicle de modelització semiòtico-cognitiu per analitzar aquest procés matemàtic.

[en] This doctoral thesis addresses the study of mathematical modelling from the perspective of different theoretical frameworks of Mathematics Education and its implementation in the educational internship experiences of prospective secondary and baccalaureate education teachers. Finally, a semiotic-cognitive modelling cycle is proposed to analyse this mathematical process.
[ca] As voces baixas (2012) de Manuel Rivas i Virtudes (e misterios) (2020) de Xesús Fraga són novel·les en què el contingut autobiogràfic es combina amb la reproducció documental de fotografies de l'àlbum familiar dels autors mitjançant diferents estratègies iconotextuals. A partir de l'anàlisi de la relació entre paraula i imatge, en aquest article s'estudia de quina manera el fenomen de la fototextualitat, en concomitància amb l'autobiografisme, influeix en la creació i la recepció d'ambdues obres. Per això s'examinen les diferències que existei- xen entre la novel·la de Rivas i la de Fraga en la utilització dels recursos visuals d'acord amb el tractament narratiu de la memòria. Finalment, es comparen les versions gallega i espanyola amb l'objectiu de subratllar en quina mesura les diverses eleccions editorials relatives a la presentació de les fotografies repercuteixen en la seva possible percepció per part del lector/espectador.

[en] As voces baixas (2012) by Manuel Rivas and Virtudes (e misterios) (2020) by Xesús Fraga are novels whose autobiographical content is combined with the documentary reproduction of photos from the authors' family album through different iconotextual strategies. Based on the analysis of the relationship between word and image, this article studies how the phenomenon of phototextuality, in conjunction with autobiographism, influences the production and reception of both works. To this purpose, the substantial differences that exist between the novels of Rivas and Fraga are specifically examined, both in the use of visual resources and in the narrative treatment of memory. Finally, Galician and Spanish versions are compared with the aim of highlighting the extent to which the various editorial choices regarding the presentation of the photographs have repercussions on their perception by the reader/viewer.
[ca] En aquest article es pretén donar resposta a una pregunta relacionada amb els usos lingüístics dels escolars: es pot afirmar, com han fet força comentaristes, que a Catalunya el català "ha guanyat l'escola però ha perdut el pati?". Per fer-ho, es parteix de la distinció entre dos tipus d'usos lingüístics: els institucionals (l'anàlisi dels quals permetrà determinar fins a quin punt el català "ha guanyat l'escola") i els interpersonals (mitjançant els quals es podrà conèixer si el català "ha perdut el pati"). A partir de dades procedents d'estudis macrosociolingüístics i de recerques etnogràfiques, l'autor arriba a la conclusió que, si per "guanyar l'escola" s'entén convertir el català en la llengua vehicular predominant (però no única) de la majoria d'escoles de Catalunya, l'afirmació és bàsicament adequada en relació amb l'educació primària, i força menys correcta per a la secundària. En canvi, la segona part de l'enunciat no és encertada i indueix a error de diagnòstic: ni el català ha desaparegut dels patis, ni se'n pot atribuir la reculada a un canvi sobtat i recent, ni es pot restringir aquesta reculada a l'escola. En resum, "s'ha avançat molt a l'escola, però no gaire al pati".

[en] Have we gained the school but lost the playground? Language practices in Catalan schoolsThe main goal of this paper is to answer a question related to pupils' linguistic practices: can we state, as some authors have, that in Catalonia the Catalan language "has gained the school but has lost the playground?". A distinction is made between two language practices: institutional practices (the analysis of which allows us to determine to what extent Catalan "has gained the school") and interpersonal practices (the analysis of which reveals whether Catalan "has lost the playground").By means of data from macrosociolinguistic and ethnographic research, the author comes to the conclusion that, if "gaining the school" means turning Catalan into the main (but not the only) medium of education of most schools in Catalonia, the statement is basically correct in relation to primary education, but less correct with regard to secondary education. On the other hand, the second part of the statement is not correct, and leads to a diagnostic error: Catalan has neither disappeared from the playgrounds, nor can its decreasing use be attributed to a sudden and recent change or be restricted to the school. To sum up, "Catalan has advanced a great deal in the school, but not much on the playground".
[ca] Aquest article és el resultat d'una tesi doctoral duta a terme a la Universitat Oberta de Cataluña (UOC) centrada en com dissenyar situacions d'aprenentatge amb TIC en Educació Física a través de la col·laboració docent a fin de crear un ecosistema d'aprenentatge. Les conclusions de l'estudi estudio aborden les diferents dimensions de la investigació, essent una d'elles la col·laboració docent. Aquest article mostra les característicques del treball col·laboratiu entre docents, què li ha suposat al professorat participar en un estudi basat en la col·laboració i quin ha estat el seu rol. Les conclusions mostren la importància del treball col·laboratiu com eina per a la construcció conjunta de coneixement i per a la millora i l'actualització docent.

[en] This article is the result of a doctoral thesis carried out at the Universitat Oberta of Catalonia, focused on how design learning situations mediated by ICT in Physical Education through the educational collaboration to create a learning ecosystem. The conclusions of the study tackle the different dimensions of the investigation being one of them the teacher collaboration. This article shows the features of collaborative work among teachers, what was like for them the fact of taking part in the study based on this collaboration and which their role was. The conclusions point out the importance of collaborative work as a tool to build knowledge together and to improve and update the teacher task.
[ca] En aquest article es comuniquen part dels resultats d'una microetnografia educativa, encaminada a comprendre el paper de la llengua en la construcció identitària dels alumnes immigrants que pertanyen al col•lectiu amazigòfon. Es descriu el desenvolupament d'un estudi sobre les relacions establertes en les xarxes socials entre iguals existents dins d'unes aules de primària amb una alta concentració de població immigrada i, a partir dels resultats observats, s'analitza la influència d'aquestes xarxes en els usos lingüístics dels infants nouvinguts al nostre país. Les xarxes socials entre iguals constitueixen l'espai d'interacció per excel•lència entre els infants procedents de la immigració i la societat d'acollida; serà a través d'aquestes xarxes que aquests infants sentiran que formen part de la nostra societat o se'n sentiran exclosos i, si tenim en compte que aquestes xarxes es formen a l'entorn escolar, ens adonem que l'escola té un paper protagonista en el procés de socialització d'aquest infants.

[en] This paper presents some of the results of an educational microethnographic study of the role of language in the construction of the identity of Tamazight/Berber-speaking immigrant students. We describe the relationships established in peer social networks in primary school classrooms with a high concentration of immigrants and, from the results obtained, we analyze the influence of these networks in the linguistic practices of children who are recent immigrants. Social networks between peers are the favored platforms for interaction between immigrant children and the host society; through them, these children may feel integrated in or excluded from society. Because these networks arise in an educational context, we conclude that school plays a major role in the process of these children's socialization.
[ca] Aquest breu article vol apuntar els aspectes històrics i lingüístics més rellevants de la llengua dels tàtars de Crimea. L'objectiu és exposar de manera sumària els punts més calents d'una realitat (socio)lingüística complexa i poc comparable a d'altres casos, així com alertar sobre la possibilitat que el TC descendeixi un grau més en la fatídica llista de llengües amenaçades.

[en] This short article tries to point out the most relevant linguistic and historical aspects surrounding the Crimean Tatar language. The aim is to summarily expose the hottest spots of a complex and rather not comparable (socio)linguistic reality, and to warn about the possibility that the Crimean Tatar could move downward in the fateful list of endangered languages.
[ca] En aquest treball es presenten els resultats d'un estudi descriptiu sobre el fenomen del sigmatisme observat en l'espanyol dels immigrants russos que resideixen en la comunitat autònoma de Catalunya. L'autor analitza les dades sobre la presència del sigmatisme en l'espanyol parlat en aquesta regió. Es comparen diferents punts de vista sobre l'ensenyament de l'espanyol com a llengua estrangera. Els resultats obtinguts es comparen segons les variables "sexe" i "nivell d'estudis". L'autor arriba a la conclusió que la majoria dels immigrants russos a Catalunya són sesseants; la distinció sovint és vista en la parla de les dones amb ensenyament superior.

[en] The article presents a study of the phenomenon of seseoin the Spanish spoken by Russian immigrants who live within the territory of an autonomous community Catalonia. It is analized the presence of seseo in the Spanish language in this region. It is shown the existence of different points of view on the teaching of Spanish as a foreign language. The author shows the results of the research according to variables "sex" and "educational level". It is determined the expansion and the importance of seseo in the speech of Russian immigrants.
[ca] Aquest article analitza les tres primeres temporades de Westworld d'HBO (2016-2020), considerant-les com una al·legoria crítica de les relacions de gènere. Al fer-ho, presta especial atenció a la construcció autoreflexiva dels seus mons de ciència-ficció i de dos dels personatges principals, les androides femenines (o ginoides) Dolores i Maeve. No obstant això, el treball consisteix més específicament en un examen dialèctic de les ambigüitats narratives de la sèrie, per la qual cosa l'argumentació és doble. D'una banda, s'argumenta que Westworld es construeix clara i conscientment com una al·legoria crítica i, com a tal, els seus mons de ciència-ficció escenifiquen lluites socials reals (principalment entre gèneres) per a narrar posteriorment el seu (intent de) derrocament. D'altra banda, en contra d'aquesta interpretació crític-al·legòrica però completant-la, es proposa que Westworld no és una narrativa inequívocament crítica i, si examinem els seus potencials al·legòrics, hem de considerar també com la seva producció pot ser obstruïda i /o rebutjada per certes ambigüitats narratives.

[en] This article analyses the first three seasons of HBO's Westworld (2016-2020) by considering them a critical allegory of gender relations. In so doing, the text pays special attention to the self-reflexive construction of its SF worlds, and to two of the main characters' arcs, the female androids (or gynoids) Dolores and Maeve. More specifically, the essay consists in a dialectical examination of the series' narrative ambiguities, so its argument is twofold. On the one hand, it is argued that Westworld is clearly and self-consciously constructed as a critical allegory and that, as such, its SF worlds stage real social struggles (chiefly those between genders) in order to subsequently narrate their (attempted) overthrow. On the other hand, against this critical-allegorical interpretation but supplementing it, it is also argued that Westworld is not an unequivocally critical narrative and that, if we are to examine its allegorical potentials, we ought to consider too how their realisation can be obstructed and/or contradicted by certain narrative ambiguities.
[ca] El cel a la terra. La conformació del sistema patronal en la Barcelona modernaEl present treball analitza el procés de construcció del panteó patronal barcelonès partint d'un repertori dels sants patrons protectors i tutelars de la ciutat inclòs al dietari municipal a principis del segle XVIII. Dita relació proporciona una imatge del sistema patronal que ens permet avaluar el fenomen des delsseus inicis, a la baixa edat mitja, fins al període en què es va elaborar el document. Per acabar, l'estudi de dos casos concrets de la segona meitat del segleXVII, el patrocini de sant Pere Nolasc i l'elecció doble de sant Ramon de Penyafort i la Puríssima Concepció, ens permet posar de manifest el rerefons polític i ideològic de les noves agregacions al panteó patronal barcelonès.

[en] Heaven on earth. The formation of the patronal system in early modern Barcelona The present work analyzes the process of construction of the Barcelona patronal pantheon through a relationship of the patron saint protectors and the tutelary of the city included in the municipal diary at the beginning of the 18th century. This description provides a vision of the patronal system, which allows us to consider the phenomenon from the beginning, in the late Middle Ages, to the period of the aforementioned document. Finally, via the analysis of two concrete cases from the second half of the 17th century, the patronage of Saint Peter Nolasco and the double election of Saint Raymon of Penyafort and Immaculate Conception, the aim is to highlight the political and ideological background of the new aggregations to the Barcelona's patron pantheon.
[ca] Es presenta el treball que l'equip de coordinació del Pràcticum del Grau de Pedagogia de la Universitat de Barcelona ha elaborat per organitzar les assignatures vinculades a la pràctica professional dels pedagogs. Aquestes s'estructuren en tres assignatures: Professionalització i Sortides Laborals, Pràctiques d'Iniciació Professional i Pràctiques Externes. En elles es treballa el perfil del pedagog i el mapa de la professió, a primer curs del grau; la pràctica simulada a través dels casos a tercer; i la immersió en una organització, com a pràctica externa a quart, acompanyada de les sessions de pràctica reflexiva. L'orientació del perfil professional del pedagog s'ha definit considerant els marcs legals i els marcs mentals que ens permeten conèixer el món del treball a principis del segle XXI en el qual el pedagog ha d'actuar.

[en] This paper presents the work of the coordination team of the Practium of the UB-degree in Pedagogy. This team has organized the subjects dealing with the professional practice of a pedagogue. There are three subjects: "Professionalització i sortides laborals" (Professionalization and professional insertion), "Pràctiques d'iniciació professional" (Professional start-up practice) and "Pràctiques externes" (Practice in enterprises). The first one deals with the professional role of a pedagogue and the fields where he/she works, for first graders. The second one, for third graders, consists of classroom practice with simulated cases. And, finally, the third, in the fourth grade, consists of the student integrating in an enterprise for a period of time followed by a critical reflection on the experience. We defined the professional profile of the pedagogue taking into account the legal frame as well as the mind frame that allows us to better know the professional environment of the profession in the XXIst century.