[ca] La tesi doctoral se centra en l'estudi de la transformació urbana i econòmica del Poblenou (Barcelona) com a conseqüència de la implementació del projecte 22@Barcelona en el període 2000-2013. La investigació examina l'estratègia que adopta Barcelona amb l'atracció i desenvolupament d'activitats del coneixement al Poblenou en un període que compren dues èpoques ben diferenciades, de bonança i de crisi econòmica; davant d'aquests reptes, els agents urbans reaccionen canviant objectius i propostes, fruit de reivindicacions i de necessitats. Amb aquest objectiu s'analitza el procés a partir de l'estudi de les característiques dels projectes i els efectes en la transformació morfològica i econòmica de l'espai; junt amb el rol dels agents públics, socials i econòmics implicats en el projecte urbanístic. L'anàlisi de l'espai productiu es fa a partir del marc teòric de la ciutat emprenedora. Els elements que vertebren la ciutat emprenedora són l'esperit emprenedor dels agents, la trajectòria històrica (econòmica, social i institucional), el rol dels agents participants, i la dinàmica de governança establerta entre els agents polítics, socials i econòmics en diferents períodes. La metodologia de recerca compren el buidatge bibliogràfic, l'explotació de l'estadística descriptiva, les eines qualitatives de l'experiència del treball de camp, l'examen dels estudis de cas (del projecte 22@Barcelona i de Can Ricart), i la realització d'entrevistes semi estructurades i de qüestionaris. Els resultats de la recerca proporcionen claus interpretatives per avaluar la incidència del projecte. En primer lloc, es fa evident que l'estratègia de revitalització econòmica que s'impulsa des de l'Ajuntament és el motor de canvi a l'espai productiu del Poblenou. En segon lloc, la transformació té un impacte important amb efectes en la configuració demogràfica, social i econòmica de l'àrea. En tercer lloc, es fa palès el rol i les accions dels diferents agents que participen en la reestructuració del Poblenou. La tesi identifica el procés de transformació urbana com a procés de governança format per la interacció complexa de forces incrustades en la trajectòria històrica del Poblenou i dels agents públics, socials i econòmics amb capacitat d'interacció a partir d'interessos contraposats. L'anàlisi dels estudis de cas permet avançar en la generació de línies interpretatives i d'orientació de política pública vinculada a estratègies de desenvolupament econòmic urbà.

[en] This thesis focuses on the study of urban and economic transformation in Poblenou (Barcelona) as a result of the implementation in 2000 of the 22@Barcelona project. The research examines the strategy adopted by the Barcelona City Council approving a new urban planning ordinance aimed at transforming the old industrial area of Poblenou into a magnet for new activities. The thesis specifically explores the adaptability of the agents involved in the project in the period 2000-2013. The analysis of the productive area is based on the theoretical framework of the entrepreneurial city. The elements that structure the theoretical framework are the entrepreneurial spirit from the agents, the path dependency (economic, social and institutional), the role of the agents involved, and the dynamics of governance established between political agents, social and economic. The research methodology is divided into the literature review, descriptive statistics, qualitative fieldwork experience, case studies research (the 22@Barcelona project and Can Ricart complex), focused interviews and questionnaires. The research results provide interpretations of the impact of the project. First, the economic revitalization strategy promoted by the City Council is the engine of change in the productive area of Poblenou. Second, the transformation effects have a significant impact in shaping demographic, social and economic aspects. Finally, the characterization of the role and actions from different agents involved. The thesis identifies the process of urban transformation as a process of multiple governances, given by the complex interaction of different forces embedded in the path dependency of Poblenou and the ability to interact with agents from opposed interests. The analysis of the case studies enables to progress in the generation of some interpretative guidance and public policy related to urban and economic geography and public development strategies.