[ca] El treball presentat en aquesta memòria aplica la tecnologia dels Sistemes de Información Geogràfica (SIG) a l'evaluació de la susceptibilitat del terreny a lliscaments i a la seva representació cartogràfica. Amb aquesta perspectiva s'han dut a terme dos procedimients diferents d'estimació de la susceptibilitat, aplicats cadascun a un fenomen diferent: els lliscaments usperficials i grans lliscaments de tipus traslacional. L'anàlisi de susceptibilitat d'un vessant natural a la ruptura per lliscaments superficial a escala regional, s'ha realitzat mitjançant tractament estadístic multivariant de tipus discriminant. L'objectiu principal de l'anàlisi ha estat la captura automàtica de la major part dels factors relacionats amb aquests lliscamnets, derivats d'un Model Digital d'Elevacions (MDE). El reste de factors no derivats del MDE, així com l'inventari de lliscaments superficials, han estat capturats pel camí tradicional, mitjantçant fotointerpretació, reconiexement de camp i posterior digitalització. El procedimient d'anàlisi s'ha relatizat en format raster (malla regular) i ha considerat les zones de ruptura dels lliscaments com puntsx que al ser convertits en format raster ha estat definits com a cel·les amb trencades o inestables. El reste de cel·les s'han considerat sense trencades o estables. Per al tractament estadístic s'ha obtingut una mostra aleatòria amb la meitat de les cel·les amb trencades i un número similar de cel·les sense. Les cel·les no utilitzades per al tractament estadístic han estat utilitzades per a validar els resultats del mateix i la predicció del mapa final. Els factors utilitzats están relacionats amb la geometria i situació del vessant, la conca, la vegetació i usos del sòl, la presència de formació superficial i el gruix d'aquesta. El tractament estadístic s'ha dut a terme dins el paquet estadístic SPSS i consta dels següent pasos (Baeza, 1994): test de normalitat de les variables, anàlisi de dependència, anàlisi de contrast entre poblacions, selecció de les variables explicatives,i anàlisi discriminant i selecció de la millor funció discriminant. L'anàlisi s'ha dut a terme en dues zones de la conca alta del riu Llobregat (Pirineus Orientals, Barcelona) i una tercera zona de condicions climatològiques i orogràfiques diferents en la conca baixa del riu Deba (Guipúzcoa, País Vasc). Els resultats han mostrat una bona classificació de les cel·les de les mostres utilitzades, així com una correcta predicció per a les dues zones dels Pirineus Orientals. El métode presentat és útil per a grans àrees, és ràpid gràcies a la captura automàtica de la major part dels factors, és un mètode objectiu i permet reproduir els resultats. El principal inconvenient és al seva dependència a un MDE precís i amb la ressolució adient. S'han realitzat anàlisis de sensibilitat per abordar diferents aspectes en una de les zones dels Pirineus Orientals, així com anàlisis amb un tamany de cel·la superior per deduir la influència del tamany de cel·la en els resultats. Per una altra banda, la present memòria ha tractat l'anàlisi determinístic del càlcul del factor de seguretat cel·la cel·la d'un gran lliscament de tipus traslacional, basat en la consideració del talús infinit. L'anàlisi s'ha aplicat a la unitat inferior del lliscament de Vallcebre situat a la conca alta del riu Llobregat (Pirineus Orientals). Les dades de instrumentació i d'auscultació del lliscament, disponibles des de 1987, s'han fet servir per a l'anàlisi i per a validar els resultats. L'anàlisi realitzat cosnta dels següents pasos: introducció de les dades en el SIG, generació de les superficies de trencada i piezomètriques, creació dels parámetres derivats d'aquestes superfícies, càlcul del factor de seguretat i validació.

[es] El trabajo presentado aplica un Sistema de Información Geográfica (SIG) a la evaluación de la susceptibilidad del terreno a deslizamientos y su cartografía. Se han llevado a cabo dos procedimientos distintos según el fenómeno estudiado: deslizamientos superficiales y grandes deslizamientos traslacionales. El análisis de susceptibilidad de una ladera a la rotura por deslizamientos superficiales a escala regional, se ha realizado mediante tratamiento estadístico multivariante (discriminante). El objetivo principal ha sido la captura automática de la mayor parte de los factores relacionados con estos deslizamientos, derivados de un Modelo Digital de Elevaciones. El resto de factores no derivados y el inventario de deslizamientos han sido obtenidos de forma tradicional (fotointerpretación, reconocimiento de campo y digitalización). El procedimiento, realizado en formato raster, ha considerado las zonas de rotura de deslizamientos como celdas definidas inestables. El resto de celdas se han considerado estables. Para el tratamiento estadístico se ha obtenido una muestra aleatoria con la mitad de las celdas con roturas y un número similar de celdas sin ellas. Las celdas restantes han servido para validar los resultados y el mapa. Los factores utilizados representan la geometría de la ladera, cuenca vertiente, vegetación, presencia de formación superficial y espesor de ésta. El tratamiento estadístico se ha realizado en el paquete estadístico SPSS mediante los siguientes pasos: test de normalidad, análisis de dependencia, análisis de contraste entre poblaciones, selección de las variables explicativas, análisis discriminante y selección de la función discriminante. El análisis se ha llevado a cabo en dos zonas de la cuenca alta del río Llobregat (Pirineo Oriental, Barcelona) y una tercera zona de condiciones climatológicas y orográficas distintas en la cuenca baja del río Deba (Guipúzcoa). Los resultados han mostrado una buena clasificación de las celdas de las muestras utilizadas, así como una correcta predicción de las roturas para las dos zonas del Pirineo Oriental. El método presentado es útil para grandes áreas y rápido gracias a la captura automática de la mayor parte de los factores. Es un método objetivo y permite reproducir los resultados. Su principal inconveniente es la dependencia de un MDE preciso y con resolución adecuada. Se han realizado análisis de sensibilidad para observar el comportamiento de distintos parámetros y un análisis con un tamaño de celda superior. También, se ha abordado el análisis determinístico del cálculo del factor de seguridad celda a celda de un gran deslizamiento de tipo traslacional, basado en la consideración de talud infinito. El análisis se ha aplicado en la unidad inferior del deslizamiento de Vallcebre (Pirineo Oriental, Barcelona). Los datos de instrumentación y auscultación del deslizamiento, disponibles desde 1996, se han utilizado para el análisis y para validar sus resultados. El análisis consta de los pasos siguientes: introducción de los datos en el SIG, generación de las superficies (rotura y piezométricas), creación de los parámetros derivados de estas superficies, cálculo del factor de seguridad y validación