BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Aquest article es basa en una etnografia de les pràctiques de consum "alternatives" en el centre de l'antiga Berlín Oriental. S'han examinat les xarxes d'intercanvi no monetari (Tauschringe) i les "botigues gratis" (Umsonstläden). En els Umsonstläden, ens trobem davant la ideologia contemporània del do "pur" (Parry 1986; Carrier 1995): els objectes es donen lliurement i s'alienen totalment dels seus propietaris. Així mateix, els Tauschringe a vegades condueixen a pràctiques d'intercanvi de regals que impliquen una obligació mútua, com a resultat d'intercanvis freqüents que acosten socialment als participants. El material etnogràfic que presento qüestiona la idoneïtat d'una divisió conceptual do/mercaderia per a examinar aquestes experiències, atès que les diferents modalitats de regals s'articulen a través de tendències de mercantilització. Tenint en compte aquesta complexitat, proposo una revisió del paper del do en les pràctiques de consum "alternatives" promogudes pels moviments socials a Berlín.

[en] This paper is based on an ethnography of 'alternative' consumption practices in the inner city of the former East Berlin. Non-monetary exchange networks (Tauschringe) and 'free shops' (Umsonstläden) have been examined. In Umsonstläden, the contemporary ideology of the 'pure' gift (Parry 1986; Carrier 1995) is at play: objects are freely given and totally alienated from their owners. In turn, Tauschringe sometimes induce gift-giving practices entailing mutual obligation, as a result of frequent exchanges which bring participants socially closer. The ethnographic material I present challenges the suitability of a conceptual gift/commodity divide to examine these experiences, provided that different modalities of gift-giving are articulated with commoditisation trends. Considering this complexity, I propose a re-examination of the role of the gift in 'alternative' consumption practices promoted by social movements in Berlin.
[ca] A la serra del Montsec es localitza el jaciment arqueològic dels Altimiris. Aquest té els seus inicis a la Cova Colomera a mitjans del segle V i està relacionat amb la necròpolis propera dels segles V-VII de Sant Martí de les Tombetes. Els Altimiris s'ocuparà a finals del segle V per una societat cristiana i romana que esdevindrà una comunitat monàstica durant els segles VI i VII. L'expansió musulmana del s. VIII provocarà l'abandonament parcial de l'assentament fins que serà reocupat al segle IX, per una societat influenciada pels carolingis, fins el seu abandonament al segle XI. La troballa i estudi d'aquest jaciment ha permès assentar unes bases històriques i arqueològiques respecte el desenvolupament de comunitats cristianes als Pirineus i Prepirineus Occidentals Catalans.

[en] In the Montsec mountain range lies the archaeological site of Els Altimiris. Its origins trace back to Cova Colomera in the mid-5th century and are associated with the nearby 5th–7th century necropolis of Sant Martí de les Tombetes. Els Altimiris emerged at the end of the 5th century, rooted in a Christian Roman society that evolved into a monastic community during the 6th and 7th centuries. The Muslim expansion in the 8th century led to the partial abandonment of the settlement until it was reoccupied in the 9th century by a society influenced by the Carolingians. This occupation lasted until the settlement's final abandonment in the 11th century. The discovery and study of this site have provided historical and archaeological foundations for understanding the development of Christian communities in the Western Catalan Pyrenees and Pre-Pyrenees.
[ca] Aquesta recerca pretén explorar el comportament col·laboratiu de les empreses familiars en funció dels seus socis, l'objectiu de la cooperació, la seva posició en el mercat i la intensitat de la competència. Aquesta investigació empra un enfocament N-Helix i implementa una anàlisi de correspondència múltiple en una mostra de 127 empreses familiars xilenes de diferents edats, mides i indústries. Segons els seus comportaments de col·laboració, l'anàlisi de dades proposa que les empreses familiars es puguin agrupar en quatre grups: exploradors, audaços, vacil·lants i hermètics. Aquests clústers es defineixen principalment pel nombre de col·laboradors i els objectius de la col·laboració. A més, s'han identificat associacions col·laboratives Triple Hèlix i diàdiques en explorar el comportament cooperatiu de les empreses familiars. Aquests resultats de la recerca tenen implicacions per entendre la dinàmica de col·laboració de les empreses familiars i analitzar els problemes estratègics crítics que es troben en el comportament col·laboratiu de les empreses familiars.

[en] This research aims to explore the collaborative behavior of family firms based on their partners, the objective of cooperation, their market position, and the intensity of competition. This research used a N-Helix approach and implemented a multiple correspondence analysis in a sample of 127 Chilean family businesses of different ages, sizes, and industries. According to their collaboration behaviors, the data analysis proposes that family firms may be grouped into four clusters: explorers, audacious, hesitant, and hermetics. These clusters are defined principally by the number of collaborators and the goals of the collaboration. Additionally, Triple Helix and dyadic collaborative partnerships have been identified when exploring the cooperative behavior of family firms. These research findings have implications for understanding the dynamics of family firms' collaboration and analyzing the critical strategical issues found in family firms' collaborative behavior.
[ca] En el present treball he fet un estudi de les entrades virregnals a les capitals peninsulars de la Corona d'Aragó, és a dir, València, Saragossa i Barcelona. Mitjançant un exercici d'història comparada, he tractat de palesar les diferències i semblances existents entre aquestes ciutats en la recepció del virrei, alter ego del sobirà. No obstant això, cal destacar que les particularitats de l'entrada virregnal depenien del marc jurídic en què es conformà la institució del virrei o lloctinent en cadascun dels regnes. Per aquest motiu, tot i la seva estructura similar al model cerimonial de l'entrada reial, tant a Catalunya com a l'Aragó i València, les lleis pròpies de la terra desenvoluparen uns rituals que caracteritzaren l'ingrés del virrei en aquestes capitals. Així, com en altres aspectes, el marc constitucional modelà les relacions entre la monarquia dels Àustries i els regnes aragonesos.

[en] This paper proposes a study of viceregal entries in the three capitals of the Crown of Aragon: Valencia, Zaragoza and Barcelona. Through an exercise in comparative history I have tried to detect some differences and similarities in the reception of the viceroy, "alter ego" of the sovereign, in each of them. In Catalonia, Aragon and Valencia, the viceregal entry had a structure very similar to that of the royal entry. However, the legal framework of each kingdom shaped the relations between the Habsburg monarchy and the Aragonese kingdoms and generated a series of rituals that characterized the viceregal entry in each capital.
[ca] La població d'Alcanar aporta més del 50 per cent de la producció catalana de cítrics i també més del 75 per cent de la producció estatal de plantons de cítrics. Cal un gran volum de mà d'obra per a les tasques de recol·lecció dels fruits i per al treball en els vivers de plantons. Donat l'envelliment progressiu de la població a Alcanar i a tota la comarca i el creixement demogràfic negatiu, aquest remanent de mà d'obra el proporcionen treballadors d'altres poblacions i estrangers. Des de fa una dècada, les quadrilles de treball estàn formades sobretot per immigrants magribins que s'han anat assentant a la zona. Tanmateix, el darrer treball de camp mostra l'ampliació del nombre de països de procedència (a partir de l'any 1999, arriba gent de Sud-amèrica i dels antics Països de l'Est) i una major diversificació de les procedències dins d'aquests mateixos països. Aquest nou fenomen, que aquí tractarem com a nova immigració, ha afectat profundament la regió.

[en] Alcanar, a village in the province of Tarragona, provides the 90 per cent of the citrus fruits Catalan production and also more than 75 per cent of the whole Spanish production of citrus plants. A great volume of labour force is needed to carry out the tasks of harvesting of citrus fruits and working in tree nurseries. Since the population in Alcanar and in the whole region is growing old and has a negative growth, this labour force surplus has to be provided by workers from other villages and foreigners. It is about a decade since the work gangs are mainly composed by Magribian immigrants who have slowly settled down in the area. But the last field work shows the increase of the countries of provenance (since 1999, South American population and people coming from the old Eastern Countries) and the diversification within such countries. Such new phenomenon, named here as the new immigration, has deeply affected the region.
[ca] En aquest article analitzem quants centres de secundària d'una ciutat espanyola estan incorporant el mindfulness a les seves aules i la formació dels instructors d'aquests centres. Es van analitzar 27 centres, dels quals només dos disposaven d'instructors de mindfulness. Es va utilitzar una metodologia quantitativa mitjançant enquestes als centres i qualitativa mitjançant entrevistes amb les instructores. Els resultats mostren que només una minoria dels centres incorporen el mindfulness tot i que els seus instructors disposen d'una bona formació. Es conclou que el mindfulness està encara en una fase inicial d'expansió en el terreny educatiu.

[en] In this article appear analyzed how many secondary schools in a Spanish city are incorporating mindfulness into their classrooms and the training of the instructors of these schools. 27 high schools were analyzed, of which only two had instructors in mindfulness. Quantitative methodology was used through surveys to the centers and qualitative through interviews with the instructors. The results show that there are a minority of schools that incorporate mindfulness although their instructors have good training in any case. It is concluded that mindfulness is still in an initial phase of expansion in the educational field.
[ca] Carta inèdita de José Nicolás de Azara a Giambattista Bodoni el 1797: formes d'amistat neoclàssica en el comiat d'un mecenes il·lustrat Aquest treball presenta un breu estat de la qüestió sobre les cartes editades del diplomàtic espanyol José Nicolás de Azara i, en especial, descobreix una nova missiva autògrafa que augmenta l'epistolari més important de l'ambaixador i bibliòfil neoclàssic: la correspondència privada i intel·lectual que va mantenir durant gairebé trenta anys amb el cèlebre tipògraf Giambattista Bodoni. La publicació d'aquesta carta, fins ara desconeguda, s'acompanya d'una anàlisi que justifica el seu valor filològic, sociohistòric, com a testimoni del desenvolupament d'una estoica amistat i com a prova de la naturalesa filosoficocultural del polític aragonès.

[en] Unpublished letter of José Nicolás de Azara to Giambattista Bodoni in 1797: forms of neoclassical friendship in an illustrated patron's farewell This paper presents a brief overview of the published letters of the Spanish diplomat José Nicolás de Azara, and uncovers a handwritten missive, which adds to the most important epistolary exchange of the aforementioned ambassador and neoclassical bibliophile: the private and intellectual correspondence he maintained for almost 30 years with the renowned typographer Giambattista Bodoni. The publication of the letter in question, which had remained undiscovered until recently, is accompanied by an analysis that outlines its philological and socio-historical value, how it evidences the development of a strong bond of friendship and also serves as a reflection of the culturo-philosophical nature of the Aragonese politician.
[ca] INTRODUCCIÓ. L'article fa referència a l'ús de qüestionaris en investigacions centrades en el nivell universitari des d'una perspectiva metodològica crítica. MÈTODE. Després de discutir els conceptes principals de la literatura especialitzada, es presenten quatre estudis diferents que utilitzen aquesta tècnica. Es refereixen a l'ús d'un qüestionari: a) en una investigació internacional, b) en un estudi quasi-experimental, c) en un estudi d'un tema delicat, i d) implementat per Internet. S'analitzen en relació amb l'enfocament metodològic, els objectius de l'instrument en cada estudi i el suport en paper o digital, i també se n'estudien els avantatges, limitacions i dificultats trobats en la tasca d'investigació. RESULTATS i DISCUSSIÓ. Les principals conclusions es refereixen a l'ambigüitat dels conceptes i els enfocaments metodològics, a la importància de llegir les dades en el context de producció, a la col·laboració dels enquestats i al biaix en l'elaboració de l'enquesta i l'anàlisi de les dades.

[en] INTRODUCTION. This paper addresses the use of questionnaires in research on universities from a critical and methodological perspective. METHOD. After a discussion of the main concepts from the literature, four studies that used questionnaires are presented: a) international research, b) a quasi-experimental study, c) a study of a sensitive topic, and d) a study based on an online questionnaire. The studies are analyzed in relation to the methodological approach, the aims of the instrument in each case, the digital or printed format of the questionnaire, and the advantages, limitations and difficulties encountered in the research task. RESULTS and DISCUSSION. The main conclusions refer to the ambiguity of concepts and methodological approaches, the importance of interpreting data in the production context, the collaboration of respondents and bias in survey construction and data analysis.
[ca] Aquest article analitza les possibles convergències i divergències entre les prescripcions de redacció de la UE, concretament, el Llibre d'Estil Interinstitucional, i les guies d'estil de referència en tres llengües oficials: castellà, anglès i francès. Per fer-ho, s'ha dut a terme una recopilació de recursos de caràcter prescriptiu de la UE en aquestes llengües i d'aquells de referència als Estats membres que tenen com a objectiu facilitar i homogeneïtzar els criteris de redacció. Entre els resultats observats destaca que la majoria de les directrius establertes a la UE respecten les consignes ortotipogràfiques de les llengües oficials amb escasses modificacions i que les fonts utilitzades per elaborar aquestes directrius a la UE coincideixen amb les més utilitzades en aquestes llengües.

[en] This article analyses the possible similarities and differences between EU drafting instructions, especially the Interinstitutional Style Guide, and the reference style guides in three official languages: Spanish, English and French. A multilingual corpus of prescriptive EU resources in these languages and reference resources in the Member States, whose aim is to facilitate and homogenise drafting criteria, has been created for this purpose. The results observed include the fact that most of the guidelines used in the EU respect the orthotypographic instructions of the official languages with few modifications and that the sources used to prepare these guidelines in the EU match those that are most widely used in these languages.
[ca] Gairebé deu anys després de publicar Geschichtswissenschaft in 20. Jahrhundert (La ciencia histórica en el siglo XX), torno a plantejar en aquest article les aportacions i limitacions de l'obra. Com a conseqüència, exposo els criteris amb els quals tornaria a escriure un llibre sobre història de la historiografia des de 1750 (quan sorgeix una perspectiva moderna de la història) fins ara. Em proposo tractar el pensament i l'escriptura històrica internacionalment i intercultural. M'ocuparé de vàries cultures en els seus propis termes, amb especial atenció al desenvolupament de la historiografia a Occident, l'Asia Oriental i la India. Per això, escriure aquest llibre conjuntament amb el meu col·laborador, el professor xinès-americà Q. Edward Wang. D'altra banda, en el nostre assaig no ens limitarem a estudiar l'evolució de la historiofrafía en sentit estricte, sinó que tractarem també d'incloure altres formes de representació històrica a la literatura i en les arts. Més que d'obres concretes i historiadors individuals, ens ocuparem de formes compartides del discurs històric.

[en] Approximately ten years after I published Geschichtswissenschaft in 20. Jahrhundert (Science of History in the Twentieth Century), in this paper I reassess the contributions and limitations of this work. Consequently, I explain the criteria wich lead me to write a new book on the history of historiography from 1750 when anses a modern approach to history) till now. In this essay I will deal with historical thought and historical writing from an international, intercultural point of view. I will examine different cultures in their own terms, with special attention to the development of Western, East Asian and Indian historiography. For this reason, I will write the book jointly with my collaborator the Chinese-American professor. Q. Edward Wang. Furthermore, we will not limit ourselves to studying the historical scholarship sensu stricto. We will also try to include in our overview other forms of historical representation from literature and fine arts. We will be more concerned with shared forms of historical discourse than with individual works and individual historians.
[ca] Gairebé deu anys després de l'entrada de les competències bàsiques en la legislació educativa espanyola, intentem detectar quina és la realitat de la seva utilització per part dels professors de Geografia i Història d'Educació Secundària. Així, en el marc d'una investigació més àmplia destinada a conèixer com es realitza l'avaluació competencial en ciències socials, i mitjançant un qüestionari dissenyat expressament tractem de conèixer l'opinió d'aquest professorat sobre les competències bàsiques, si les treballen i s'avaluen, com ho fan, etc. A través del qüestionari s'ha recollit l'opinió de quaranta-sis professors que imparteixen Geografia i Història en centres d'Educació Secundària Obligatòria (ESO) de la Región de Murcia. Després de l'anàlisi de les seves respostes, els resultats ens indiquen que el seu ús segueix sent limitat i que els docents consideren que la seva implantació ha comportat incertesa en la seva pràctica educativa, i sobretot en l'avaluació que realitzen.

[en] Almost ten years have passed since key competences were officially introduced in the Spanish education system and this article analyzes their everyday use by teachers of geography and history in secondary education. The article is part of a broader research project that examines how teachers assess key competences in the social sciences and other subjects. It reports on the results of a questionnaire that asked teachers about their opinion of key competences, how they integrated these in the classroom and how they evaluated competence acquisition. The questionnaire was answered by forty-six teachers of geography and history in the Spanish secondary school system in the Region of Murcia. Their answers indicate that the use of key competences is still limited and that teachers consider that their implementation has led to uncertainty in their educational practices, especially in their assessment methods.
[ca] L'article analitza la introducció i l'expansió de la patata i el blat de moro a Catalunya al llarg dels segles xviii i xix. La generalització del conreu del blat de moro no va presentar obstacles importants, però la introducció de la patata va topar amb resistències de tota mena. Les plantes es coneixien des del segle xvi, portades a Europa pels descobridors espanyols, però van haver de passar gairebé dos-cents anys perquè el seu conreu s'establís a gran escala. Els esforços dels agrònoms i les fams periòdiques van vèncer finalment les reticències. En el cas de Catalunya, els conreus americans es van desenvolupar plenament al llarg de la primera meitat del segle xix.

[en] The article analyses the introduction and expansion of potato and corn crops in Catalonia during the eighteenth and nineteenth centuries. The widespread cultivation of corn posed no major difficulties, but the introduction of potatoes came up against many obstacles. The plants were brought to Europe by Spanish sailors in the sixteenth century, but it was almost 200 years before the establishment of large-scale cultivation. The work of agronomists, along with periodic famines, finally overcame reluctance. In Catalonia, production of the crops from the Americas became fully developed throughout the first half of the nineteenth century.
[ca] Si bé el debat sobre l'existència d'un feixisme català –i separatista– ha tingut un abast ben limitat,aquest article pretén apropar-se a la qüestió a través d'un recorregut historiogràfic per les principals aportacions teòriques que, des dels anys setanta fins a l'actualitat, s'han anat elaborant al voltant d'aquesta problemàtica epistemològica. Així, tot partint de les polèmiques que generarien els escamots d'Estat Català durant els anys trenta, no només s'aborda la producció científica i divulgativa sobre la història de l'independentisme català del període. Sinó que el text també planteja un marc d'anàlisi i d'interpretació històrica sobre els segments politico-ideològics del separatisme que, des d'un nacionalisme integral d'arrel maurrassiana, abraçarien bona part dels ingredients, de la retòrica i de les receptes de la nova dreta radical europea.

[en] Although the debate on the existence of a catalan –and separatist– fascism has had a limited impact, this paper aims at approaching this matter through an historiographical journey around the main theoretical contributions, produced from the seventies until now, to this epistemological problem. In this regard, drawing from the contentious issues around the 'escamots' of Estat Català during the thirties, this work explores the scientific and educational production on the history of the Catalan separatism of that period. This paper also presents an analytical framework and an historic interpretation of the political and ideological sectors of the separatist movement, which steaming from an integral nationalism of Maurrassian origins, would adopt a good number of the ingredients, rhetoric and receipts of the new European radical right wing.