[ca] Objectiu: Analitzar l'impacte que la implementació de l'ús de sutures d'absorció retardada barbades o no, té en la incidència de dehiscència completa de la cúpula vaginal (VCD) rere la histerectomia total laparoscòpica i robòtica. Mètodes: Pacients sotmeses a histerectomia (499 robòtica 87 laparoscòpica) amb realització de colporràfia endoscòpica entre gener de 2012 i febrer de 2019 a l'Hospital acadèmic terciari.. L'avaluació estadística es va realitzar mitjançant una anàlisi univariado i els factors significatius s'analitzaren amb un model de regressió múltiple. Intervenció: Ús de sutura d'absorció retardada (PDS) i barbada d'absorció retardada (V-loc) per al tancament endoscòpic de la cúpula vaginal. Resultats principals: Es van incloure 586 pacients a l'estudi. La sutura utilitzada va ser sutura d'absorció Standard Vicryl en 152 pacients; i, en 434 pacients es va utilitzar sutura d'absorció retardada (monofilament PDS 161 pacients i barbada V-loc 273 pacients). Els grups van ser homogenis per a les característiques demogràfiques i comorbiditats. Va haver-hi un major nombre d'indicacions oncològiques i d'úters més grans en el grup de sutura retardada. La taxa global de VCD va ser de 1.2% (2,7% Vicryl vs 0.7% amb sutura d'absorció retardada p= 0.058), durant un període de seguiment de 580,8 dies (SD 725) Les pacients més primes i més joves van mostrar un risc incrementat de presentar VCD (OD 0.76 (CI95% 0.61-0.94), OR 0.91 (CI95% 0.83-0.99). El coit va ser l'esdeveniment desencadenant de VCD més freqüentment identificat a la nostra sèrie. El temps mig de decalatge entre la cirurgia i la presentació de la VCD va ser de 82 dies (22-149d) Només una pacient va presentar VCD recurrent. L'ús de Vicryl va suposar un increment del risc de presentar un major nombre de complicacions vaginals. (IRR 1.92 CI 1.096-3.378). La taxa més alta de sagnat vaginal 6.58% es va observar en el grup de pacients suturades amb Vicryl. vs 2.4% PDS vs 1.47% V-loc p= 0.017. L'ús de PDS es va associar a un increment de 2.6 vegades del risc de presentar teixit de granulació excessiu a la cúpula vaginal. No va haver-hi diferències en la incidència de cel·lulitis (0,7%vs 0%vs 1.5% p=0.264), ni d'hematoma de la cúpula vaginal (1.3%vs1.2%vs 0.7% p=0.804) en funció del tipus de sutura utilitzada en el tancament del maniguet vaginal. No va haver-hi casos de complicacions intestinals o urinàries amb causalitat provada vinculada a l'ús de sutura barbada tipus V-Loc, en el grup de 273 pacients en què es va utilitzar aquest tipus de sutura en el present estudi. Es van realitzar 245 Histerectomies en règim ambulatori, en el 13.5% d'aquestes la indicació va ser oncològica. La taxa de reingressos va ser inferior en el grup de pacients sotmeses a règim ambulatori que en les pacients en règim d'hospitalització ( 2%vs 6.5% p=0.017). No va haver-hi un increment de consultes postoperatòries en el grup de cirurgia ambulatòria.(43vs 49.5% p=0.121) Conclusió: Aquest estudi va mostrar la no superioritat de sutures d'absorció retardada enfront de la sutura convencional, en relació a la incidència de dehiscència de cúpula vaginal rere la histerectomia laparoscòpica o robòtica. La sutura barbada d'absorció retardada (V-loc) va presentar el millor perfil de complicacions vaginals.

[es] Objetivo: Analizar el impacto que la implementación del uso de suturas de absorción retardada barbadas o no, tiene en la incidencia de dehiscencia completa de la cúpula vaginal (VCD) tras la histerectomía total laparoscópica y robótica. Métodos: Pacientes sometidas a colporráfia endoscópica tras histerectomía mínimamente invasiva (499 robótica, 87 laparoscópica), entre enero 2012 y febrero 2019. La evaluación estadística se realizó a través de análisis univariado y los factores significativos se analizaron mediante un modelo de regresión múltiple. Intervención: Uso de sutura de absorción retardada (PDS) y barbada de absorción retardada (V-loc) para el cierre endoscópico de la cúpula vaginal Resultados principales: Se incluyeron 586 pacientes en el estudio. La sutura empleada fue sutura de absorción standard (Vicryl) en 152 pacientes, en 434 pacientes se empleó sutura de absorción retardada. (monofilamento PDS 161 pacientes y barbada V-loc 273 pacientes). Los grupos fueron homogéneos para las características demográficas y comorbilidades. Hubo un mayor número de indicaciones oncológicas y úteros más grandes en el grupo de sutura retardada. La tasa global de VCD fue 1.2% (2,7% sutura estandard vs 0.7% en sutura de absorción retardada p= 0.058), durante un periodo de seguimiento de 580,8dias (SD 725) Las pacientes más delgadas y más jóvenes mostraron un riesgo incrementado de presentar VCD (OD 0.76 (CI95% 0.61-0.94), OR 0.91 (CI95% 0.83-0.99)). El coito fue el evento desencadenante de VCD más frecuentemente identificado en nuestra serie. El tiempo medio de decalaje entre la cirugía y la presentación de la VCD fue 82 días (22-149d) Solo un paciente presentó VCD recurrente. El uso de Vicryl supuso un incremento del riesgo de presentar un mayor número de complicaciones vaginales. (IRR 1.92 CI 1.096-3.378). La tasa más alta de sangrado vaginal 6.58% se observó en el grupo de pacientes suturdas con vicryl. vs 2.4% PDS vs 1.47% V-loc p= 0.017. El uso de PDS asoció un incremento de 2.6 veces del riesgo de presentar tejido de granulación excesivo en la cúpula vaginal. No hubo diferencias en la incidencia de celulitis (0,7%vs 0%vs 1.5% p=0.264) ni de hematoma de la cupula vaginal (1.3%vs1.2%vs 0.7% p=0.804) en función del tipo de sutura empleado en el cierre del manguito vaginal. No hubo casos de complicaciones intestinales o urinarias con causalidad probada vinculada al uso de sutura barbada tipo V-Loc, en el grupo de 273 pacientes en que se utilizó este tipo de sutura en el presente estudio. Se realizaron 245 Histerectomias en régimen ambulatorio en el 13.5% de ellas la indicación fue oncológica. La tasa de reingresos fue inferior en el grupo de pacientes sometidas a régimen ambulatorio que en las pacientes en régimen de hospitalización ( 2%vs 6.5% p=0.017) No hubo incremento de consultas postoperatorias en el grupo de cirugía ambulatoria.(43vs 49.5% p=0.121) Conclusión: Este estudio mostró la no superioridad de suturas de absorción retardada frente a la sutura convencional con respecto a la incidencia de dehiscencia de cúpula vaginal después de la histerectomía laparoscópica o robótica. La sutura barbada de absorción retardada (V-loc) presentó el mejor perfil de complicaciones vaginales.