[ca] La present investigació anomenada "Desigualtat social i construcció de projectes professionals. Una anàlisi comparatiu a partir de l'experiència universitària i l'origen social d'estudiants xilens ", té per objectiu comparar els projectes professionals, en una mostra d'estudiants universitaris, considerant les posicions socials, l'experiència universitària i les condicions laborals de les carreres. És important destacar tres elements del context a Xile: primer, la desigualtat social, econòmica, educativa i laboral; segon, l'augment de les expectatives de mobilitat social gràcies a l'educació superior; tercer, les transformacions recents en el mercat laboral per als professionals universitaris. Dues teories van orientar aquesta recerca: el concepte d'experiència universitària- proposat per François Dubet (1994) - referit a l'articulació de les lògiques d'acció de subjectivació, integració i estratègia, que va permetre analitzar els projectes professionals com un procés desenvolupat des de la formació universitària. A partir del marc teòric de Pierre Bourdieu, els conceptes de disposicions, posició social i capitals van possibilitar la construcció de grups per realitzar la comparació. Seguint una metodologia qualitativa, es van realitzar entrevistes a 55 estudiants universitaris -en els últims dos semestres de formació- de diferents carreres i universitats de la ciutat de Concepció, Xile, d'acord a un mostreig estratificat intencionat (Milers i Huberman, 1994). L'anàlisi de dades es va efectuar mitjançant la construcció de grups socioeconòmics, i anàlisi exploratòria, descriptiva i comparativa de les entrevistes. Les principals troballes demostren que l'articulació entre l'experiència universitària i els projectes professionals es realitza, fonamentalment, per les estratègies que els joves desenvolupen per acumular "avantatges" en els seus diplomes i enfrontar el mercat laboral; és a dir, l'experiència universitària determina el procés d'elaboració dels projectes professionals, com s'evidencia en la relació de continuïtat entre les tipologies d'estudiants i de projectes proposats. Els estudiants de baix estatus socioeconòmic tendeixen a elaborar projectes anomenats "tradicionals" la meta està enfocada en aconseguir una feina, i plantegen mitjans limitats per al seu assoliment. En carreres amb condicions laborals desfavorables, l'absència d'estratègies per afegir "avantatges" pot implicar la construcció d'un projecte "fràgil", a causa de les escasses opcions de ser concretat. Per la seva banda, estudiants d'alt estatus socioeconòmic solen proposar projectes de "camí propi", l'objectiu central és aconseguir un desenvolupament professional que sigui expressió dels seus interessos, a través d'estratègies com la gestió del perfil professional, que involucra el capital social i les "habilitats toves"; per tant, es troben en una situació de potencial avantatge per enfrontar condicions laborals desfavorables, respecte a estudiants d'estatus socioeconòmic baix.

[en] The present research is called "Social inequality and development of career plans. A comparative analysis based on university experience and social background from Chilean university students''. Its aim is to compare Chilean students' career plans, considering their social background, their university experience and the working conditions of their professional careers. It is important to consider three aspects from the Chilean context: first, the social, economic, educational and working inequality; second, the higher expectations in social mobility thanks to higher education; third, the recent transformations of the labor market for university professionals. Two theories guided this research: the concept of university experience --proposed by Francois Dubet (1994)-- referred to the articulation of logics of action of subjectivity, integration and strategy, which allowed us to analyze career plans as processes developed since the university training. In the light of the theoretical framework developed by Pierre Bourdieu, the concepts of dispositions, social class and capitals made it possible to construct the groups to make the comparison. Following a qualitative methodology, 55 university students in their last two training semesters were interviewed. They came from different courses and universities located in Concepcion, Chile, and were selected according to an intentioned and stratified sampling method (Miles and Huberman, 1994). The data analysis was conducted by means of the development of socio-economic groups and an exploratory, descriptive and comparative analysis of the interviews. The main findings show that the articulation between university experience and career plans takes place mainly through strategies that the students develop to gain more "advantage" on their diplomas and to face the labour market; in other words, the university experience determines the devising of career plans, as evidenced by a relationship of continuity between the students&#8217; typologies and the proposed projects. The students from a lower socio-economic background tend to devise so-called "traditional" plans focused on getting a job, and state limited means to achieve that. In careers with less favorable working conditions, the absence of strategies to add "advantages" could imply the construction of "fragile" plans, given the limited options to carry them out. Conversely, the students with higher socio-economic status tend to devise "my own way" plans where the main aim is to achieve professional development that expresses their interests by means of strategies --such as the professional profile management-- that involve their social capital as well as their "soft skills". Thus, they are in a situation of potential advantage to tackle unfavorable labor conditions, compared to students of a lower socio-economic background.