[ca] Diversos estudis confirmen que en els darrers anys les ciutats han viscut un augment constant de la població. Segons estimacions de l'estudi presentat per les Nacions Unides l'any 2014 "World Urbanitzation Prospect" (United Nations, 2014), les zones urbanes absorbiran el creixement demogràfic de les pròximes dècades. Es preveu que l'any 2050 el 66% de la població residirà en àrees urbanes. El rol de les ciutats serà decisiu per donar resposta a alguns dels grans reptes del segle XXI: el canvi climàtic, l'equitat social, la sostenibilitat i la demanda de major participació ciutadana. En aquest escenari, amb una necessitat urgent de repensar com construïm les nostres ciutats, el concepte de "ciutat intel·ligent" s'estableix com l'estratègia clau per gestionar aquests reptes i engloba la capacitat de les ciutats per innovar (Conesa, 2017; Cocchia, 2014; Albino, Berardi, i Dangelico, 2015). 'Smart cities' (AMETIC, 2012) és un concepte de ciutat que treballa per millorar la qualitat de vida dels ciutadans i garantir un desenvolupament social, econòmic i urbà sostenible. En els últims anys hem vist com moltes ciutats han integrat aquesta noció en la seva planificació i aspiracions de futur. Barcelona i Amsterdam són dues de les ciutats intel·ligents més exitoses d'Europa, reconegudes per diversos premis i prestigiosos rànquings. Aquesta tesi té un caràcter exploratori-descriptiu. L'estudi analitza l'estratègia del pla de les dues metròpolis i ressegueix com "Barcelona Ciutat Digital" i "Amsterdam Smart City" comuniquen el nou model de ciutat intel·ligent als ciutadans, per esbrinar si i la participació dels ciutadans és té en compte en el moment de redissenyar la ciutat. Per desenvolupar aquesta investigació s'aplica la teoria de la Grounded Theory, un mètode per a la recollida i anàlisi de dades qualitatives elaborat pels sociòlegs Glaser i Strauss (1967). Aquest enfocament inductiu de la investigació qualitativa permet identificar patrons que emergeixin de les dades i tractar de generar un marc teòric perquè expliqui el fenomen estudiat o permeti millorar el coneixement d'un que hagi estat estudiat prèviament (Cuñat Giménez, 2007). A través de l'anàlisi de contingut s'han analitzat les estratègies que les dues ciutats han portat a terme per divulgar el model de ciutat intel·ligent, a més, per poder entendre millor la ciutat també hem analitzat els instruments de participació i divulgació que cada una de les ciutats utilitza per divulgar el nou model i per últim, s'han analitzat els elements de comunicació, la pàgina web i la seva evolució des dels inicis del pla, i la comunicació es porta a terme des del canal de Twitter. Per últim, les entrevistes semiestructurades també han tingut un paper important com a mètode de recollida de dades verbals amb l'objectiu de descobrir noves idees i fer emergir altres dimensions del fenomen. Explorar els dos models, Barcelona i Amsterdam, ens ha permès fer una comparació creuada i poder identificar millores per poder comunicar i fer participar la ciutadania d'aquest nou model de ciutat.

[es] Varios estudios confirman que en los últimos años las ciudades han vivido un aumento constante de la población. Según estimaciones del estudio presentado por las Naciones Unidas en el año 2014 "World Urbanitzation Prospect" (United Nations, 2014), las zonas urbanas absorberán el crecimiento demográfico de las próximas décadas. Se prevé que en 2050 el 66% de la población residirá en áreas urbanas. El rol de las ciudades será decisivo para dar respuesta a algunos de los grandes retos del siglo XXI: el cambio climático, la equidad social, la sostenibilidad y la demanda de mayor participación ciudadana. En este escenario, con una necesidad urgente de repensar cómo construimos nuestras ciudades, el concepto de "ciudad inteligente" se establece como la estrategia clave para gestionar estos retos y engloba la capacidad de las ciudades para innovar (Conesa, 2017; Cocchia, 2014; Albino, Berardi, y Dangelico, 2015). 'Smart cities' (AMETIC, 2012) es un concepto de ciudad que trabaja para mejorar la calidad de vida de los ciudadanos y garantizar un desarrollo social, económico y urbano sostenible. En los últimos años hemos visto como muchas ciudades han integrado esta noción en su planificación y aspiraciones de futuro. Barcelona y Ámsterdam son dos de las ciudades inteligentes más exitosas de Europa, reconocidas por varios premios y prestigiosos rankings. Esta tesis tiene un carácter exploratorio-descriptivo. El estudio analiza la estrategia del plan de las dos metrópolis y resigue como "Barcelona Ciutat Digital" y "Ámsterdam Smart City" comunican el nuevo modelo de ciudad inteligente a los ciudadanos, para averiguar si y la participación de los ciudadanos se tiene en cuenta en el momento de rediseñar la ciudad. Para desarrollar esta investigación se aplica la teoría de la Grounded Theory, un método para la recogida y análisis de datos cualitativos elaborado por los sociólogos Glaser y Strauss (1967). Este enfoque inductivo de la investigación cualitativa permite identificar patrones que nazcan de los datos y tratar de generar un marco teórico que explique el fenómeno estudiado o permita mejorar el conocimiento de uno que haya sido estudiado previamente (Cuñat Giménez, 2007). A través del análisis de contenido se han analizado las estrategias que las dos ciudades han llevado a cabo para divulgar el modelo de ciudad inteligente, además, para poder entender mejor la ciudad también se han analizado los instrumentos de participación y divulgación que cada una de las ciudades utiliza para divulgar el nuevo modelo y por último, se han analizado los elementos de comunicación, la página web y su evolución desde los inicios del plan, y la comunicación se lleva a cabo desde el canal de Twitter. Por último, las entrevistas semi-estructuradas también han tenido un papel importante como método de recogida de datos verbales con el objetivo de descubrir nuevas ideas y hacer emerger otras dimensiones del fenómeno. Explorar los dos modelos, Barcelona y Ámsterdam, nos ha permitido hacer una comparación cruzada y poder identificar mejoras para poder comunicar y hacer participar a la ciudadanía de este nuevo modelo de ciudad.