[ca] La convivència als centres educatius és un tema actual que preocupa a tota la comunitat educativa, pels efectes que té en les relaciones socials, en el desenvolupament de la personalitat dels i les estudiants, el clima del centre i, inclús, en els resultats acadèmics. Existeixen diferents metodologies per promoure una convivència pacífica (visió preventiva) i la gestió dialogada i pacífica dels conflictes (visió reactiva). L'estudio es centra en la mediació entre iguals com a metodologia de gestió de conflictes, en la que l'alumnat intervé de forma directa en la gestió dels conflictes, actuant com a persona mediadora. La mediació es caracteritza per la participació d'un tercer extern neutral que actua com a facilitador de la comunicació, essent indispensable la implicació de les parts en el procés i l'acord final. A més a més, per les seves característiques, promou el desenvolupament de les competències curriculars amb les que està estretament relacionada. L'estudi pretén indagar en les vivències de l'alumnat mediador, com es sent, quines habilitats tenen i què necessiten per desenvolupar la pràctica mediadora. A trets generals, s'analitza com es porta a terme la mediació entre iguals als centres d'educació secundària de Catalunya. Es plantegen dos objectius generales que s'operativitzen en 7 objectius específics: A) Analitzar els aspectes que influeixen en el rol de l'alumnat mediador en la ESO i; B) Elaborar orientacions per millorar el funcionament del servei de mediació escolar. Sota un paradigma interpretatiu amb caràcter descriptiu i correlacional, es pretén comprendre la realitat i interpretar-la per, posteriorment, plantejar orientacions i propostes de millora. S'utilitza una metodologia mixta en la que es combina la part quantitativa (té més pes perquè permet contrastar la informació obtinguda d'una mostra gran) i una part qualitativa (permet aprofundir i aclarir els aspectes analitzats). Els instruments utilitzats són: l'anàlisi documental, el qüestionari i la entrevista grupal. L'anàlisi documental s'utilitza per al disseny dels instruments de recollida d'informació. S'utilitzen dos qüestionaris (un adreçat a l'alumnat mediador i, l'altre s'adreça a la coordinació de mediació) i una entrevista grupal amb alumnat mediador. L'estudi es basa en les percepcions, les experiències i las vivències dels agents protagonistes. La mostra de l'estudi està formada per 643 subjectes (456 estudiants al qüestionari, 110 coordinadors/es de mediació al qüestionari i 77 estudiants a les entrevistes), representant a 201 centres educatius de Catalunya. La recollida d'informació, l'anàlisi de la informació i la presentació dels resultats es presenten en base a les 4 categories que s'estableixen a l'estudi: elecció, formació, implementació i propostes de millora. Els resultats de l'estudi analitzen les variables que influeixen en les tasques mediadores que porta a terme l'alumnat, incloent aspectes organitzatius, la formació, la selecció de l'alumnat, el seu perfil i la difusió del servei, entre altres. A més a més, els resultats permeten concloure els aspectes a desenvolupar als centres educatius per facilitar aquesta tasca i potenciar la mediació. Els productes principals de l'estudi són: conèixer la visió i les necessitats de l'alumnat mediador, els aspectes essencials de la formació de l'alumnat, el disseny d'un qüestionari vàlid i fiable que permet analitzar els aspectes que influeixen en la identificació amb el rol de mediador (adaptat per al seu ús als centres educatius) i, les orientacions per facilitar la tasca de l'alumnat mediador i millorar el funcionament del SME.

[es] La convivencia en los centros educativos es un tema actual que preocupa a toda la comunidad educativa, por sus efectos en las relaciones sociales, en el desarrollo de la personalidad de los y las estudiantes, el clima del centro e, incluso, en los resultados académicos. Existen diferentes metodologías para promover una convivencia pacífica (visión preventiva) y la gestión dialogada y pacífica de conflictos (visión reactiva). El estudio se centra en la mediación entre pares como metodología de gestión de conflictos, en la que el alumnado interviene de forma directa en la gestión de conflictos, actuando como persona mediadora. La mediación se caracteriza por la participación de un tercero externo neutral que actúa como facilitador de la comunicación, siendo indispensable la implicación de las partes en el proceso y en el acuerdo final. Además, por sus características, promueve el desarrollo de las competencias curriculares con las que está estrechamente relacionada. El estudio pretende indagar en las vivencias del alumnado mediador, como se sienten, qué habilidades tienen y qué necesitan para desarrollar la práctica mediadora. A rasgos generales, se analizan como se lleva a cabo la mediación entre pares en los centros de educación secundaria de Cataluña. Se plantean dos objetivos generales que se operativizan en 7 objetivos específicos: A) Analizar los aspectos que influyen en el rol del alumnado mediador en la ESO y; B) Elaborar orientaciones para mejorar el funcionamiento del servicio de mediación escolar. Bajo un paradigma interpretativo con carácter descriptivo y correlacional, se pretende comprender la realidad e interpretarla para, posteriormente, plantear orientaciones y propuestas de mejora. Se utiliza una metodología mixta en la que se combina la parte cuantitativa (tiene un peso mayor porque se permite contrastar la información obtenida de una muestra amplia) y una parte cualitativa (permite profundizar y aclarar los aspectos analizados). Los instrumentos utilizados son: el análisis documental, el cuestionario y la entrevista grupal. El análisis documental se utiliza para el diseño de los instrumentos de recogida de información. Se utilizan dos cuestionarios (uno dirigido al alumnado mediador y otro a la coordinación de mediación) y una entrevista grupal con alumnado mediador. El estudio se basa en las percepciones, las experiencias y las vivencias de los agentes protagonistas. La muestra del estudio está formada por 643 sujetos (456 estudiantado en el cuestionario, 110 coordinadores/as de mediación en el cuestionario y 77 estudiantes en las entrevistas), representando a 201 centros educativos de Cataluña. La recogida de información, el análisis de la información y la presentación de los resultados se presentan en base a las 4 categorías que se establecen en el estudio: elección, formación, implementación y propuestas de mejora. Los resultados del estudio analizan las variables que influyen en las tareas mediadoras que lleva a cabo el alumnado, incluyendo aspectos organizativos, la formación, la selección del alumnado, su perfil y la difusión del servicio, entre otros. Además, los resultados permiten concluir los aspectos a desarrollar en los centros educativos para facilitar esta tarea y potenciar la mediación. Los productos principales del estudio son: conocer la visión y las necesidades del alumnado mediador, los aspectos esenciales de la formación del alumnado, el diseño de un cuestionario válido y fiable que permite analizar los aspectos que influyen en la identificación con el rol de mediador (adaptado para su uso en los centros educativos) y, las orientaciones para facilitar la tarea del alumnado mediador y mejorar el funcionamiento del SME.