[ca] Aquest treball analitza la pràctica de la criminalització d'altes autoritats públiques en dos països – Espanya i Brasil – a partir d'una regla d'alteració de competència, present en els dos sistemes processals, anomenada "aforament". El aforament és aplicat en l'enjudiciament de determinades persones que, per la importància del càrrec que ocupen, no són jutjades criminalment davant del jutge o tribunal que li correspondria per les regles ordinàries de competència, sinó davant d'un tribunal diferent, superior. S'indaga, en aquest treball, si aquest institut processal, objecte de crítiques i de fort debat actual, reforça la impunitat dels detentors de poder. Per aquesta anàlisi, va ser desenvolupada una recerca empírica en dos òrgans judicials d'ambdós països - el Tribunal Superior de Justícia de Catalunya, com a mostra per a Espanya, i el Superior Tribunal de Justícia de Brasil – que va examinar els processos contra aforats allí incoats entre 2008 i 2016. Les dades recollides van ser observades a partir dels marcs teòrics de la sociologia jurídic- penal i de la Criminologia Crítica, especialment els estudis sobre els crims dels poderosos, per comprendre no sols l' institut de l'aforament en sí, sinó també per verificar si això afecta, i en quina mesura, la criminalització dels detentors del poder i la selectivitat del sistema penal per a les altes autoritats públiques. El present treball identifica les similituds i diferències de la criminalització d'aforats en ambdós països i discuteix si el debat actual per eliminar l'aforament es justifica en termes dels objectius que es pretén aconseguir.

[pt] O presente trabalho analisa a prática da criminalização de altas autoridades públicas em dois países – Espanha e Brasil – a partir de uma regra de alteração de competência, presente nos dois sistemas processuais, denominada "prerrogativa de foro". A prerrogativa de foro é aplicada para o processamento de determinadas pessoas que, pela importância do cargo que ocupam, não são julgadas criminalmente ante o juiz ou tribunal que lhes corresponderia pelas regras ordinárias de competência, mas sim ante um tribunal distinto, superior. Indaga-se, neste trabalho, se este instituto procesal, objeto de críticas e de forte debate atual, reforça a impunidade dos detentores de poder. Para essa análise, foi realizada uma pesquisa empírica em dois órgãos judiciais de ambos países – o Tribunal Superior de Justiça de Catalunha, como amostra espanhola, e o Superior Tribunal de Justiça do Brasil – que observou os processos ali iniciados contra autoridades com prerrogativa de foro entre os anos 2008 e 2016. Os dados colhidos foram examinados a partir dos marcos teóricos da sociologia jurídico-penal e da Criminologia Crítica, especialmente os estudos sobre os crimes dos poderosos, para compreender não só o próprio instituto da prerrogativa de foro, mas também para verificar se ele afeta, e em que medida, a criminalização dos detentores de poder e a seletividade do sistema penal para as altas autoridades públicas. O presente trabalho identifica as semelhanças e diferenças da criminalização de autoridades com prerrogativa de foro em ambos países e discute se o debate atual pela eliminação dessa regra de competência se justifica em termo dos objetivos que pretende alcançar.