[ca] El ciclisme és un mitjà de transport sostenible que té el potencial de ser fàcil accessible a un ampli grup de població. Tanmateix, els estudis han demostrat que la societat Les característiques econòmiques poden suposar una barrera per a l'adopció de la bicicleta, tal com és sovint planificada per a un grup de població molt definit. Un d'aquests característiques socioeconòmiques és el gènere i es va observar que mentre que les dones circulen menys en molts països, en països d'alt ciclisme com Holanda el percentatge El nombre de ciclistes femenins és encara més gran que els homes. Per tant, està per definir quins són els obstacles per a les dones per anar en bicicleta i com la definició local de gènere juga un paper. El marc per a l'anàlisi són els set àmbits de la política integrada de ciclisme. Cadascun d'aquests dominis s'analitza a la revisió de la literatura per a diferents requeriments. ments entre homes i dones. Aquestes troballes s'apliquen després al cas d'ús d'Hèlsinki. L'objectiu d'aquesta tesi és donar recomanacions a l'Ajuntament d'Helsinki en cadascun d'aquests dominis sobre com poden millorar la seva situació en bicicleta per ser més inclusius de gènere. A més de la revisió de la literatura, entrevistes a experts es van dur a terme per obtenir una visió del sistema de ciclisme a Hèlsinki. El Els experts van ser escollits en funció de la seva experiència en almenys un dels dominis. Al final, es fan suggeriments sobre com millorar la situació de la bicicleta dones. Les dues recomanacions principals per a la ciutat són una millora de la infraestructures i una percepció més diversa dels ciclistes. Un altre aspecte és el paper del gènere, especialment en un país d'alta igualtat com Finlàndia. Un complet no s'aconsegueix la igualtat, però s'identifica com a autopercepció d'igualtat una barrera per a la consideració de necessitats diferents entre diferents grups, incloent-hi fem dones.

[es] La bicicleta es un modo de transporte sostenible que tiene el potencial de ser fácilmente accesible para un amplio grupo de población. Sin embargo, estudios han demostrado que las características socioeconómicas pueden suponer una barrera para la adopción de la bicicleta, ya que a menudo se planifica para un grupo de población estrechamente definido. Una de estas características socioeconómicas es el género, y se ha observado que, si bien las mujeres utilizan menos la bicicleta en muchos países, en los países de alto nivel de ciclismo, como los Países Bajos, el porcentaje de mujeres ciclistas es incluso mayor que el de los hombres. Por lo tanto, es necesario definir cuáles son los obstáculos para que las mujeres utilicen la bicicleta y cómo influye el género de los usuarios a nivel local. El marco para el análisis son los siete ámbitos de la política ciclista integrada. Cada uno de estos ámbitos se analiza en la revisión bibliográfica en función de las diferentes necesidades de hombres y mujeres. Estos resultados se aplican al caso de Helsinki. El objetivo de esta tesis es dar recomendaciones a la ciudad de Helsinki en cada uno de estos ámbitos sobre cómo pueden mejorar su situación ciclista para que sea más inclusiva en cuanto al género. Además de la revisión bibliográfica, se realizaron entrevistas a expertos para conocer el sistema ciclista de Helsinki. Los expertos fueron elegidos por su experiencia en al menos uno de los ámbitos. Al final, se hacen sugerencias sobre cómo mejorar la situación del ciclismo para las mujeres. Las dos principales recomendaciones para la ciudad son una mejora de las infraestructuras y una percepción más diversa de los ciclistas. Otro aspecto es el papel del género, especialmente en un país de alta igualdad como Finlandia. No se consigue una igualdad total, pero la autopercepción de igualdad se identifica como una barrera para la consideración de las diferentes necesidades entre los distintos grupos, incluidas las mujeres.