BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] El Perú i l'Argentina són països amb característiques geogràfiques i socioeconòmiques diferents, però tots dos participen de l'auge del neoextractivisme a l'Amèrica Llatina, és a dir, del model basat en la sobreexplotació dels recursos no renovables i altament depenent dels mercats externs. La geografia del neoextractivisme remet a una geografia del poder. A l'empara de les reformes neoliberals del marc regulatori en l'última dècada del segle passat (favorables a l'extracció dels metalls, així com a l'aliança entre organismes multilaterals, Estats i grans corporacions estrangeres), la mineria transnacional imposa la refuncionalització del territori a partir d'un règim d'acumulació per despossessió i de la conformació de franges multinacionals. Així, controla la territorialitat; es constitueix en actor hegemònic, i conté els moviments de resistència que denuncien els danys socioambientals que genera. Davant d'aquest panorama, totes dues nacions experimenten una reprimarització de les seves economies en què es reprodueixen les pautes del passat.

[en] Peru and Argentina have distinctive geographic and socio-economic characteristics but both contribute to the expansion of neoextractivism in Latin America (that term refers to a business model based on the overexploitation of non-renewable natural resources and heavily dependent on export markets). This geography of neoextractivism, however, needs to be considered in relation to the geography of power. Presently, a number of neoliberal changes made in the legislation in the 1990s in order to facilitate the extraction of metals, and the alliance of multilateral organizations with governments and giant foreign corporations, have empowered the transnational mining industry. These changes have allowed it to impose territory re-functionalization through a system of accumulation by dispossession and to create multinational trade corridors. The industry also controls territoriality and assumes the role of a hegemonic actor able to keep protest against social and environmental degradation in check. Confronted with such a situation, both South American nations are currently witnessing a reprimarization of their economies and thus reproducing past models. Keywords:
[ca] El Laboratori de les Arts (LdlA) de la Fundació "la Caixa" oferí diversos projectes d'educació visual i plàstica dirigits a la formació dels docents i a l'educació artística de tots els públics durant dinou anys: des del 1987 fins al 2006. Nasqué al Centre Cultural Palau Macaya de Barcelona, de la referida institució, i la seva tasca s'expandí per tot el territori espanyol durant els anys noranta i principis del segle XXI fins que, l'any 2002, es traslladà al nou Centre Cultural i Social CaixaForum Barcelona. Inicialment, el programa conservà el nom original i posteriorment, coincidint amb un canvi en els criteris de gestió de l'entitat, el projecte es diluí entre les moltes activitats educatives dels centres CaixaForum existents avui dia. Aquest programa d'educació artística no formal incidí en l'educació artística formal implementant propostes innovadores als centres escolars a través de nombrosos recursos dirigits al professorat.

[en] The Arts Laboratory of "la Caixa" Foundation (in Spanish, Laboratorio de las Artes, hereafter LdlA) offered a range of visual art educational projects aimed at the training of teachers and the arts education of the general public during nineteen years: from 1987 to 2006. LdlA was born at the Barcelona Palau Macaya Cultural Centre of the above-mentioned entity; and its work continued expanding throughout the Spanish territory during the 1990s and the beginning of the 21st century until 2002, when it moved to the new CaixaForum Cultural and Social Centre in Barcelona. The programme initially retained its original name, and later on, coinciding with a change in the management criteria of the entity, the project diluted among the various existing educational activities at the CaixaForum centres. This non-formal arts education programme contributed to formal art education by implementing innovative proposals in school centres through a number of resources addressed to teachers.
[ca] Aquest article pren com a model una escena d'Out 1, de Jacques Rivette, i pretén analitzar una tendència de posada en escena dels textos literaris en el cinema de Rivette, Manoel d'Oliveira, Rita Azevedo i Matías Piñeiro. En aquestes pel·lícules, els personatges intervenen en algun tipus de lectura, enuncien i interpreten els textos. D'aquesta manera, les pel·lícules problematitzen la relació entre cinema i literatura i presenten la imatge com un fantasma que està contingut en la paraula o és invocat per ella. El seu model de posada en escena revela un mètode de treball particular amb la paraula com a matèria cinematogràfica.

[en] Taking a scene from Jacques Rivette's Out 1 as a model, this paper aims to analyze a tendency in films by Rivette, Manoel de Oliveira, Rita Azevedo and Matías Piñeiro, presenting literary texts in the mise-en-scène. In these films, characters join in some kind of reading, enunciating and interpreting of texts. In this way, the films problematize the relationship between film and literature and present images as ghosts that are contained within a word or are invoked by it. The films' model of mise-en-scène reveals a certain working method around words as film material.
[ca] El present treball es proposa tres objectius. Primer, s'exposen les notes principals del procediment de determinació de l'edat i els seus dèficits o ombres a la llum de la seva posada en pràctica en matèria de menors estrangers no acompanyats. Segon, es reforça el judici crític que mereix l'actual regulació a través de la referència a un pronunciament del Tribunal Europeu de Drets Humans, el qual "convencionaliza" alguns drets dels menors. I, tercer, se sintetitzen i es valoren positivament algunes característiques del procediment de determinació de l'edat que va proposar l'Avantprojecte de Llei de 2022. &nbsp;

[en] This paper has three objectives. First, it sets out the main features of the age determination procedure and its shortcomings or shadows in the light of its implementation in the field of unaccompanied foreign minors. Second, it reinforces the critical opinion that the current regulation deserves by referring to a judgment of the European Court of Human Rights, which "conventionalises" some of the rights of minors. some features of the age determination procedure proposed in the 2022 Draft Bill are summarised and positively assessed.
[ca] Gran part de la literatura existent sobre l'externalització de les fronteres externes de la Unió Europea pressuposa la UE com a actor exclusiu. Aquella posició invisibilitza les formes en què països receptors han externalitzat les seves fronteres pel seu propi compte, sobretot en el moment crucial de la descolonització. Després de recórrer la literatura actual sobre l'externalització de les fronteres de la UE, analitzem com els moviments independentistes de Cap Verd dels anys 1960 i 1970 van intentar articular una orientació no-nacional feia la sobirania per mitjà de lluites internacionals intenses al llarg de l'imperi portuguès i el món socialista. L'article suggereix que el llegat anticolonial i globalment diàspor de Cap Verd continua generant una aura postcolonial que planeja pesadament sobre els esforços administratius actuals de la UE a governar la seva frontera externa en i al voltant de les illes. Es proposa que el gènere més apropiat per a captar el futur fronterer de les illes de Cap Verd és el de la ciència-ficció utòpica.

[en] A great part of the existing literature addressing the externalization of the borders of the European Union assume the EU to be a sole actor. This position hides from view the forms in which receiving countries have externalized their borders on their own terms, especially during the moment of decolonization. After canvassing the current literature on EU border externalization, we analyze how Cape Verdean independence movements of the 1960s and 1970s attempted to articulate a non-national orientation to sovereignty by way of intense international struggles throughout the Portuguese empire and the wider socialist world. The article suggests that the legacies of anti-colonialism and global diaspora in Cape Verde generate a postcolonial aura that continues to weigh on current EU efforts to govern its external border in and around the islands. It is proposed that the genre most suitable to capture the future border of the Cape Verde islands is via utopian science-fiction.
[ca] Presentem quatre exemples d'usos de l'aigua a l'edat mitjana i moderna que hem pogut documentar a través de la recerca arqueològica portada a terme els darrers anys i que es corresponen a cronologies diferents: L'aprofitament de l'aigua de pluja en l'hàbitat tardoantic i altmedieval d'Els Altimiris (segles v-viii); El control i l'ús de l'aigua en l'establiment siderúrgic de Fabregada (segles xi-xiii); El circuït de l'aigua en el Castell de Mur (segles xi-xv) i La captació d'aigües subterrànies a partir del sistema de qãnat, a la Sínia (segle xvi).Cada un d'aquests exemples l'interpretem dins del seu context històric i arqueològic i finalment fem una valoració general de l'eficàcia d'aquests modestos sistemes hidràulics i de la importància que tinguerena l'edat mitjana i moderna.

[en] We present four examples of water use in the Middle Ages and Modern we have been documented through archaeological research conducted in recent years and which correspond to different chronologies: The use of rainwater in a late antiquity and high medieval age habitat of Els Altimiris (5th-8th Centuries); control and use of water in the iron industry of Fabregada (11th-13th centuries); the water circuit in the Castell de Mur (11th-15th centuries) and the exploitation of groundwater with the qanat system in La Sinia (16th Century). All of these examples we interpret it within its historical and archaeological context. Finally we do an assessment of the effectiveness of these modest hydraulic systems and their importance in the Middle Ages and Modern.
[ca] L'objectiu de l'estudi d'una llengua estrangera (LE) és fer que l'alumne adquireixi la capacitat de comunicar-se i comportar-se de manera efectiva i profitosa dins de la comunitat on es parla la llengua que estudia, és a dir, disposar de competència comunicativa. Una de les manifestacions culturals que més pot ajudar en aquest procés a estudiants de no immersió lingüística és la literatura: és material autèntic, ens dona accés a la forma de pensar d'una comunitat i ens proporciona input lingüístic i cultural. A més, en determinats contextos educatius, la literatura és el propi objectiu d'ensenyament a l'aula d'ELE. Ara bé, considerem que les circumstàncies actuals de globalització ens ofereixen una realitat social i cultural cada vegada més dinàmica i oscil·lant que fa necessari apostar per un allunyament etnocentrista de la informació cultural, fins ara dominant a l'ensenyament de LEs o segones llengües, i optar per una altra de més conciliadora que afavoreixi el diàleg intercultural i la motivació dels estudiants. En aquest sentit, té un paper destacable la literatura de tradició oral per la seva essència cultural universal i compartida per totes les cultures. En definitiva, l'estudi de la tradició oral afavoreix l' "etnopluriculturalisme".

[en] The objective of learning a foreign language (FL) is to make students acquire the ability to communicate and behave effectively and profitably within the speech community of the language they are studying, that is, they must be competent communicatively. One of the cultural manifestations that can best help students with a non-linguistic immersion in this process is literature: it is authentic material; it gives us access to the way of thinking of a community, and it provides a linguistic and cultural input. In addition, in certain educational contexts, literature is not just another element of the Spanish FL class, but is the teaching objective itself. Now, we consider that with the current circumstances of globalization, which offers us an increasingly dynamic and oscillating social and cultural reality, it is necessary to bet on an ethnocentric distancing of cultural information, until now dominant in the teaching of FL or SL, taking on another more conciliatory position that favors intercultural dialogue and the students' degree of motivation. In this sense, oral tradition plays a remarkable role because of its universal cultural essence shared by all cultures. In short, the study of oral tradition favors 'ethnopluriculturalism'.
[ca] Malgrat que molts estudiants admeten dificultats en aquesta àrea, la seva formació en alfabetització acadèmica no té tradició a l'educació superior a Portugal. No obstant això, trobem algunes accions al respecte. El curs Lectura i Escriptura per a la Producció de Coneixement Acadèmic, impartit a la Universidade do Minho per a estudiants de pregrau, és un exemple d'aquests apropaments. Aquest curs posa el tema de l'escriptura acadèmica en el marc més ampli de l'alfabetització acadèmica. El seu objectiu és conscienciar l'estudiantat sobre els usos específics del llenguatge acadèmic en la seva àrea d'estudi i promoure la comprensió del paper de la lectura i l'escriptura en la construcció i difusió del coneixement. El curs Lectura i Escriptura per a la Producció de Coneixement Acadèmic pren un caràcter pràctic per facilitar l'apropiació dels gèneres acadèmics en involucrar l'estudiantat en les pràctiques acadèmiques del llenguatge dins del seu context d'aprenentatge i utilitzant els textos específics de les seves disciplines.

[en] Despite the recognition of the difficulties of many students, their training in the field of academic literacy has no tradition in higher education in Portugal. There are, however, some approaches dealing with it. The course Reading and Writing for the Production of Academic Knowledge, taught to undergraduate students at the University of Minho, is an example of these approaches. This course places the issue of academic writing in the broader framework of academic literacy. It aims to make students aware of the specific uses of academic language in their field of study and promote their understanding of the role of reading and writing in knowledge construction and dissemination. The course Reading and Writing for the Production of Academic Knowledge assumes a practical nature to facilitate the appropriation of academic genres by engaging students in academic language practices within their learning context and by using the specific texts of their disciplines.
[ca] A partir d'una primera prospecció documental dels fons notarials i patrimonials dela Vald'Aran a l'època moderna es presenta una font essencial per a l'estudi de les cases: els capítols matrimonials. Es descriuen les seves característiques i peculiaritats (com el fort pes de la troncalitat), i es fa èmfasi en les seves possibilitats, i també en les seves mancances. A través dels capítols es fan palesos elements claus de les societats de muntanya: el gran esforç de les cases per garantir el dot i la formació d'una nova casa, la forta endogàmia i els elements de diferenciació entre cases fortes, mitjanes i pobres.

[en] From an initial survey of the documentary heritage and notarial collection in the Aran Valley in modern times, there is an essential source for the study of the houses: the marriage contracts. It describes the characteristics and peculiarities (such as the strong weight of the core), and emphasizes its potential, as well as its shortcomings. Through marriage contracts exemplified the key elements of mountain societies: the great effort to ensure the houses dowry and the formation of a new home, the strong endogany and the elements of differentiation and inbreeding among houses strong, medium and poor.
[ca] Les dones, com a actores econòmiques, realitzen diferents activitats en una infinitat de contextos, alhora que tracten les expectatives de les seves societats i organitzacions. Tenint en compte l'augment del nombre d'estudis sobre dones, aquest número especial reflexiona sobre la naturalesa i l'abast dels reptes plantejats per les seves activitats a Argentina, Xina, Colòmbia i Sri Lanka des de finals dels anys setanta. Aquest número especial és un esforç interdisciplinari conjunt per avançar en l'anàlisi dels canvis i transformacions de les seves activitats econòmiques i emprenedores.

[en] Women, as economic actors, perform different activities in a myriad of contexts, while dealing with the expectations of their societies and organizations. Following the increasing number of studies about women, this special issue reflects on the nature and extent of the challenges posed by their activities in Argentina, China, Colombia, and Sri Lanka since the late 1970s. This special issue is a joint interdisciplinary effort to move forward with analyzing the changes and transformations of their economic and entrepreneurial activities.
[ca] Les Drassanes Reials de Barcelona: fàbrica de galeres de la monarquia (1599-1748) En el present text es fa un apropament a l'estudi de les Reials Drassanes de Barcelona als segles xvii i xviii. Al llarg d'aquest temps, les Drassanes continuaren la seva activitat constructora de galeres fins al seu tancament definitiu l'any 1746. L'article aborda diversos aspectes importants per al coneixement de la institució: la seva evolució històrica durant aquest període, quina fou la producció de bucs i com es feien, quins materials s'utilitzaven o quin tipus de professionals participaven en la construcció naval. Tots aquests aspectes estigueren condicionats per la situació política, econòmica i social del moment, cosa que pogué facilitar o dificultar l'existència de les Drassanes com a fàbrica de galeres de la monarquia.

[en] The Royal Shipyards of Barcelona: the galley shipyard of the Spanish Monarchy (1599-1748) This paper deals with the study of the Royal Shipyards of Barcelona in the 17th and 18th centuries. During this time the Shipyards continued with the construction of galleys until its final closure in 1746. The following article addresses several aspects of the institution: its historical evolution during this time, what ship production there was, how the ships were made, which materials were used, and what kind of professionals participated in shipbuilding.All these aspects were conditioned by the political, economic and social situation of the time, which could facilitate or hinder the Shipyards' existence as a builder of galleys for the monarchy.
[ca] Fa poc que a les llibreries ha arribat el llibre d'Oriol Riart: Érem feres. Diaris personals de combatents a la Guerra Civil, publicat per Pagès Editors. Es tracta d'un treball molt interessant confegit partint de fragments de relats de diaris de combatents de la Guerra Civil espanyola. No es tracta de "memòries", reelaborades amb posterioritat, maquillades pel pas del temps o distorsionades per la incerta memòria. En aquest cas són fonts primàries fresques directes. En els diaris s'evidencien, de manera clara i contundent, les més diverses impressions i experiències del dia a dia, i de manera no mediatitzada per la subjectivitat que fa el pas del temps pel que fa a la percepció del passat.

[en] Recently, Oriol Riart's book, Érem feres. Diaris personals de combatents a la Guerra Civil, published by Pagès Editors, has arrived in bookstores. It is a very interesting work made from fragments of accounts from newspapers of combatants in the Spanish Civil War. These are not "memoirs" reworked later, disguised by the passage of time or distorted by uncertain memory. In this case, they are direct, fresh primary sources. The most diverse impressions and experiences of everyday life are clearly and forcefully evident in the newspapers, and in a way that is not mediated by the subjectivity that the passage of time gives to the perception of the past.
[ca] La climatologia històrica és una especialitat de la Paleoclimatologia que reconstrueix episodis meteorològics extrems i la variabilitat climàtica a partir de les informacions contingudes en fonts documentals històriques. Es tracta d'un tipus de treball interdisciplinari amb unes especificitats que fan difícil el seu encaix acadèmic. Els procediments metodològics i l'aplicació de tècniques de procedència diversa són uns dels seus requeriments, la qual cosa produeix dificultats a l'hora de generar uns resultats científicament vàlids. El present article vol oferir una visió general d'aquestes dificultats, els camins per on la climatologia històrica està trobant solucions i plantejant nous reptes, en el context específic de la Universitat espanyola.

[en] Historical climatology is a speciality of Palaeoclimatology that deals with the reconstruction of extreme weather events and climatic variability from information contained in historically documented sources. It is based on interdisciplinary work with singularities that are often at odds with standard academic procedures. The application of very diverse techniques and methodological procedures are required and this makes it difficult to generate scientific results comprehensible within the framework of conventional disciplines. The present paper offers a general overview of the difficulties confronting historical climatology, proposes solutions and highlights new challenges within the specific context of the Spanish university.
[ca] Aquest article presenta una anàlisi teòrica d'estudis empírics sobre l'aprenentatge de la participació i la transformació social a l'escola, emmarcant-los en la teoria de l'estructuració de Giddens (1984). A través d'aquesta perspectiva s'assenyala que l'agència individual i les estructures socials coexisteixen i es retroalimenten, plantejant reptes i oportunitats per a la participació democràtica i la justícia social a l'aula. Els resultats mostren que, tot i la presència de diverses iniciatives per fomentar la participació i la transformació, els canvis assolits solen ser modestos i no sempre es mantenen a llarg termini, a causa de l'alta complexitat d'implementar aquestes propostes. La majoria d'intervencions s'orienten cap a models de participació personalment responsable o participatius, i les transformacions profundes són escasses. Tanmateix, l'ús d'eines culturals com l'art, la valoració de la diversitat lingüística i cultural, i la promoció del diàleg igualitari emergeixen com a oportunitats claus per potenciar la participació i generar canvis més substancials en els contextos educatius.

[en] This article presents a theoretical analysis of empirical studies on learning participation and social transformation in schools, framed within Giddens' structuration theory (1984). Through this perspective, it is noted that individual agency and social structures coexist and reinforce each other, posing challenges and opportunities for democratic participation and social justice in the classroom. The findings show that, despite the presence of various initiatives to foster participation and transformation, the changes achieved tend to be modest and are not always sustained in the long term, due to the high complexity of implementing these proposals. Most interventions focus on models of personally responsible or participatory involvement, and deeper transformations are scarce. Nevertheless, the use of cultural tools such as art, the recognition of linguistic and cultural diversity, and the promotion of egalitarian dialogue emerge as key opportunities to enhance participation and bring about more substantial changes in educational contexts.