[ca] Aquesta investigació analitza la digitalització en l'emprenedoria femenina migrant a partir del programa "Transformació Digital dels Negocis", dirigit per Migrant Woman Entrepreneur: Collaborative Growth Community a Xile. La focalització en emprenedores migrants respon al fet que constitueixen un dels col·lectius més impactats per la crisi sanitària del virus SARS-CoV-2 (CEPAL, 2021). L'especificitat de l'estudi a Xile es justifica per la seva creixent i significativa població migrant, així com pel seu dinamisme en l'adopció de tecnologies digitals des de l'inici de la pandèmia. La investigació se situa en la intersecció de tres camps d'estudi: la migració femenina, l'emprenedoria femenina com a estratègia d'integració econòmica al país d'acollida i l'economia de plataformes. Per a les dones migrants, l'emprenedoria representa una decisió d'alt risc, assumida en un moment d'incertesa fonamental com és la migració. L'èxit empresarial de les dones migrants no es basa únicament en recursos individuals, com el capital humà i social, sinó també en la seva capacitat per navegar i negociar dins de sistemes institucionals i mercats sovint esbiaixats per l'etnicitat i el gènere (Kloosterman i Rath, 2001; Ogbor, 2000). En particular, aquesta tesi es centra en aquells projectes que incorporen plataformes digitals. Aquest enfocament subratlla la rellevància de la digitalització, un fenomen emergent que la pandèmia ha accelerat, facilitant la integració transversal de les plataformes digitals en el mercat laboral i en l'emprenedoria (Jawad et al., 2020; Surie, 2020). Es qüestiona l'"agència" i el "rol" de la tecnologia, considerant com les pràctiques socials poden generar continuïtats i discontinuïtats respecte a les seves versions analògiques (Cruz, 2017). S'adopta la multidimensionalitat de la perspectiva del Curs de la Vida com a marc teòric, que reconeix la interacció entre els nivells micro, meso i macroestructurals. La investigació utilitza una anàlisi de tercer ordre, que vincula temps, nivell i domini. El model proposat permet identificar punts d'inflexió que connecten canvis estructurals amb el desenvolupament personal i professional. En aquest entorn, les dones actuen simultàniament com a venedores i clientes, ja que la informació generada en el procés de venda s'utilitza per perfilar i enriquir les bases de dades de les plataformes. L'objectiu general de la investigació va ser analitzar com les emprenedores del programa MWE gestionen i digitalitzen els seus negocis en l'economia de plataformes, explorant les tensions i estratègies que emergeixen de la relació entre les seves trajectòries migratòries, laborals, educatives, familiars i tecnològiques amb les seves pràctiques empresarials. Per abordar aquest objectiu, es va adoptar un disseny mixt seqüencial amb èmfasi en el qualitatiu. La investigació va començar amb una fase quantitativa mitjançant l'aplicació d'una enquesta en línia per caracteritzar les emprenedores participants. Posteriorment, es va desenvolupar una fase qualitativa que va incloure 50 entrevistes semiestructurades, observació de perfils digitals i una entrevista estructurada realitzada dotze mesos després de la finalització del programa. Aquest enfocament va permetre una comprensió integral de les experiències d'aquestes dones en el seu procés de digitalització, destacant tant les barreres enfrontades com les estratègies desenvolupades per superar aquests desafiaments. L'estudi destaca que la pandèmia va actuar com un punt d'inflexió macroestructural, generant noves oportunitats de negoci per a algunes emprenedores, mentre que altres, amb trajectòries més consolidades, van aprofitar la digitalització per enfortir els seus projectes. No obstant això, també es van identificar barreres significatives, com la conciliació entre els dominis laboral i familiar. En aquest context, les trajectòries educatives i laborals prèvies de les emprenedores van jugar un paper crucial en el seu èxit en l'adaptació a l'entorn digital.

[en] This research analyzes digitalization in migrant women's entrepreneurship through the program "Digital Transformation of Businesses," led by Migrant Woman Entrepreneur: Collaborative Growth Community in Chile. The focus on migrant women entrepreneurs is justified as they are one of the groups most affected by the SARS-CoV-2 pandemic (CEPAL, 2021). The specificity of the study in Chile is due to its significant and growing migrant population and its dynamism in adopting digital technologies since the onset of the pandemic.&nbsp; The research lies at the intersection of three key fields: female migration, women's entrepreneurship as a strategy for economic integration in the host country, and platform economies. For migrant women, entrepreneurship represents a high-risk decision during a critical moment of uncertainty, such as migration. The success of migrant women entrepreneurs is not solely based on individual resources, such as human and social capital, but also on their ability to navigate and negotiate within institutional systems and markets often biased by ethnicity and gender (Kloosterman and Rath, 2001; Ogbor, 2000).&nbsp; This thesis mainly focuses on businesses that incorporate digital platforms. This approach highlights the relevance of digitalization, an emerging phenomenon accelerated by the pandemic, facilitating the transversal integration of digital platforms into the labour market and entrepreneurship (Jawad et al., 2020; Surie, 2020). It questions the "agency" and "role" of technology, considering how social practices can generate both continuities and discontinuities compared to their analogue versions (Cruz, 2017).&nbsp; The multidimensionality of the Life Course perspective is adopted as a theoretical framework, recognizing the interaction between micro, meso, and macrostructural levels. The research employs a third-order analysis linking time, level, and domain. The proposed model identifies inflexion points that connect structural changes with personal and professional development. In this environment, women act as both sellers and customers, as the data generated through sales processes is used to profile and enrich platform databases.&nbsp; The main objective of this research was to analyze how the women entrepreneurs in the MWE program manage and digitalize their businesses within the platform economy, exploring the tensions and strategies that arise from the relationship between their migratory, labour, educational, family, and technological trajectories with their business practices.&nbsp; To achieve this objective, the methodology was a mixed-methods design. The research began with a quantitative phase through an online survey to characterize the participating entrepreneurs. Subsequently, a qualitative phase was developed, including 50 semi-structured interviews, observation of digital profiles, and a structured interview conducted twelve months after the program's completion. This thorough approach provided a comprehensive understanding of these women's experiences in their digitalization process, highlighting both the barriers faced and the strategies developed to overcome these challenges.&nbsp; The study highlights that the pandemic acted as a macrostructural turning point, creating new business opportunities for some entrepreneurs, while others with more consolidated trajectories used digitalization to strengthen their projects. This underscores the potential of technology to create new opportunities, even in challenging times. However, significant barriers were also identified, such as the need to balance work and family domains. In this context, the entrepreneurs' previous educational and labour trajectories played a crucial role in their success in adapting to the digital environment.&nbsp;