BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] El 5 de maig de 2022 el Consell Federal de Medicina del Brasil va definir i va regular la Telemedicina a través de la Resolució n. 2.314/2022. A partir d'aquest marc teòric, es proposa com a problema de recerca la següent pregunta: està la normativa brasilera capacitada per a tractar les qüestions ètiques de major incidència en la telemedicina? L'objectiu és identificar i definir les normes i principis que el metge ha d'adoptar durant la Telemedicina, posant l'accent en la relació centrada en el pacient. Posteriorment, la Resolució 2.314/2022 del Consell Federal de Medicina del Brasil es detalla críticament des de la perspectiva de tres preceptes. Com a resultat, es verifica la falta de regulació expressiva per a l'ús de les tecnologies amb finalitats mèdiques, fet que reflecteix els desafiaments ètics als quals cal enfrontar-se. Es conclou que la deficient normativitat en matèria de telemedicina ocasiona trastorns jurídics i bioètics, convergint valors i principis que pressionen la constància i integració en la relació metge-pacient. El mètode utilitzat és el de la recerca integrada mitjançant la tècnica de recerca bibliogràficas.

[es] El 5 de mayo de 2022, el Consejo Federal de Medicina de Brasil definió y reguló la Telemedicina a través de la Resolución n. 2.314/2022. A partir de este marco teórico, se propone como problema de investigación la siguiente pregunta: ¿está la normativa brasileña capacitada para tratar las cuestiones éticas de mayor incidencia en la telemedicina? El objetivo es identificar y definir las normas y principios que el médico debe adoptar durante la Telemedicina, haciendo hincapié en la relación centrada en el paciente. Posteriormente, la Resolución 2.314/2022 del Consejo Federal de Medicina de Brasil se detalla críticamente desde la perspectiva de tres preceptos. Como resultado, se verifica la falta de regulación expresiva para el uso de las tecnologías con fines médicos, hecho que refleja los desafíos éticos a los que hay que enfrentarse. Se concluye que la deficiente normatividad en materia de telemedicina ocasiona transtornos jurídicos y bioéticos, convergiendo valores y principios que presionan la constancia e integración en la relación médico-paciente. El método utilizado es el de la investigación integrada mediante la técnica de investigación bibliográfica.
[ca] En aquest article s'analitza la importància de l'assaig de María Zambrano "La destrucción de las formas" (1944) com a precedent de l'art de l'Informalisme i la seva interpretació de la physis i de la màscara com a elements claus per a la comprensió de l'abstracció europea a partir de la Segona Guerra Mundial. Per a Zambrano, en la "noche oscura de lo humano", el món es converteix, com escriu també T.S. Eliot en Four Quartets, un lloc de solitud i de davallament cap al retrobament de l'home i la possibilitat inèdita de la paraula.

[es] En este artículo se señala la importancia del ensayo de María Zambrano "La destrucción de las formas" (1944) como precedente del arte del Informalismo y se analiza su interpretación de la physis y de la máscara como elementos clave para la comprensión de la abstracción europea a partir de la Segunda Guerra Mundial. Para Zambrano, en la "noche oscura de lo humano", el mundo se convierte, como escribe también T.S. Eliot en Four Quartets, en un lugar de soledad y de caída hacia el reencuentro del hombre y la posibilidad inédita de la palabra.
[ca] Notes sobre el Congrés "Criminología pública y debates antipunitivistas", celebrat en la Facultat de Dret de la Universidade da Coruña, en els dies 18-19 de Maig de 2023.

[es] Notas sobre el Congreso "Criminología pública y debates antipunitivistas", celebrado en la Facultad de Derecho de la Universidade da Coruña, en los días 18-19 de Mayo de 2023.
[ca] Aquest text és el resultat de la reflexió al voltant del concepte d'hispanisme plasmat a través de la presència de la pintura espanyola a la mostra de Belles Arts de l'Exposició Internacional del Centenari de la Independència d'Argentina de 1910. S'insisteix en la importància cabdal de la participació directa de personatges rellevants de la colònia espanyola de la capital argentina, com és el cas de José Artal. Aquest aspecte esdevé clau per comprendre l'èxit de la representació hispànica i les seves propostes artístiques, entre les quals hi ha la d'Anglada-Camarasa. El rol d'Espanya com a "madre patria" a l'Argentina de principis del segle XX queda consolidat amb aquest acte internacional, així com la presència de la pintura espanyola en el mercat del col·leccionisme del Riu de la Plata.

[es] Este texto es el resultado de la reflexión en torno al concepto de hispanismo plasmado a través de la presencia de la pintura española en la muestra de Bellas Artes de la Exposición Internacional del Centenario de la Independencia de Argentina de 1910. Se insiste en la importancia capital de la participación directa de personajes relevantes de la colonia española de la capital argentina, como es el caso de José Artal. Este aspecto resulta clave para comprender el éxito de la representación hispánica y sus propuestas artísticas, entre ellas la de Anglada-Camarasa. El rol de España como "madre patria" en la Argentina de principios del siglo XX queda consolidado con este acto internacional, así como la presencia de la pintura española en el mercado del coleccionismo rioplatense.
[ca] En aquest article, presentem els resultats d'analitzar l'entonació prelingüística de 72 escolars de primària (de 2n, 4t i 6è curs), provinents de dues escoles públiques de Catalunya, quan llegeixen per primera vegada un text narratiu adequat a la seva edat. Expliquem fins a quin punt la seva forma d'estructurar el relat en grups fònics persegueix empaquetar i / o detectar les unitats nocio-fonètiques del text. Per a això, proposem una metodologia en la qual les estratègies prosòdiques dels escolars es comparen amb una plantilla que recull i explora les diferents possibilitats fòniques dels textos. Els resultats evidencien que la prosòdia és una estratègia molt poc utilitzada o desenvolupada en l'etapa primària. A més a més, es distingeixen dues franges diferents de desenvolupament prosòdic: la dels escolars de 2n d'EP, que en aquest treball anomenem franja de neolectors i la de 4t i 6è d'EP, que hem anomenat franja de lectors joves.

[es] En este artículo, presentamos los resultados de analizar la entonación prelingüística de 72 escolares de primaria (de 2°, 4° y 6° curso), provenientes de dos escuelas públicas de Cataluña, cuando leen por primera vez un texto narrativo adecuado a su edad. Explicamos hasta qué punto su forma de estructurar el relato en grupos fónicos persigue empaquetar y/o detectar las unidades nocio-fonéticas del texto. Para ello, proponemos una metodología en la que las estrategias prosódicas de los escolares se comparan con una plantilla que recoge y explora las distintas posibilidades fónicas de los textos. Los resultados evidencian que la prosodia es una estrategia muy poco utilizada o desarrollada en los lectores de la etapa primaria. Además, se distinguen dos franjas distintas de desarrollo prosódico: la de los escolares de 2° de EP, que en este trabajo denominamos franja de neolectores y la de 4° y 6° de EP, que hemos denominado franja de lectores jóvenes.
[ca] Al llarg de les pàgines següents, serà disseccionat el contingut de les dues obres que protagonitzen aquesta ressenya. Cadascuna està centrada en diferents modalitats de treball forçat durant el franquisme, però totes dues guarden una clara relació mitjançant el nexe comú d'una repressió de característiques similars, amb conseqüències i investigacions paral·leles

[es] A lo largo de las siguientes páginas, será diseccionado el contenido de las dos obras que protagonizan la presente reseña. Cada una está centrada en diferentes modalidades de trabajo forzado durante el franquismo, pero ambas guardan una clara relación mediante el nexo común de una represión de características similares, con consecuencias e investigaciones paralelas
[ca] El coneixement de la llengua anglesa és bàsica en qualsevol titulació universitària, amb molta importància en els estudis de Turisme i Empresarials. Durant els cursos 2007-08 i 2008-2009 s'ha realitzat una experiència pilot en diferents assignatures d'ambdues titulacions amb l'objectiu de que els estudiants comprenguin la importància de l'anglès com element bàsic en la seva carrera professional. Per aquest motiu, i utilitzant la plataforma Moodle, s'ha construït una experiència on l'alumnat ha desenvolupat diferents activitats emmarcades en diferents nivells d'aprenentatge de l' idioma. L'objectiu és que paulatinament s'arribés a conèixer, assimilar i definir en anglès els conceptes més importants relacionats amb els continguts acadèmics vistos en les assignatures.

[es] El conocimiento del idioma inglés es básico en cualquier titulación universitaria, con más importancia si cabe en los estudios en Turismo y Empresariales. Durante los cursos 2007-08 y 2008-2009 se ha realizado una experiencia piloto en diversas asignaturas de ambas titulaciones con el objetivo de que los estudiantes comprendan la importancia del inglés como elemento básico en su carrera profesional. Para ello, y utilizando la plataforma Moodle, se ha vertebrado una experiencia donde el alumnado ha desarrollado distintas actividades enmarcadas en varios niveles de aprendizaje del idioma. El objetivo es que paulatinamente se llegara a conocer, asimilar y definir en inglés los conceptos más importantes relacionados con los contenidos académicos vistos en las asignaturas.
[ca] Aquest treball parteix de la hipòtesi hermenèutica que Prietita i la plorona (1996), conte infantil de l'escriptora xicana Gloria Anzaldúa, es configura com una manera de resistència i transgressió dels discursos totalitzadors de la societat dominant dels Estats Units, alhora que desconstrueix pràctiques culturals d'arrel colonial provinents de la cultura mexicana. La nostra anàlisi s´emmarca en quatre eixos teòrics centrals: la noció sociocrítica de literatura, el concepte de literatura de frontera, la funció sociocultural del mite i el constructe d´identitat cultural. Es conclou que el conte textualitza la resistència i la transgressió xicanes a partir de dues estratègies discursives: a) la valoració d'una visió de món i un ordre cultural xicans, i b) la transgressió de la mitologia mexicana colonial i patriarcal.

[es] Este trabajo parte de la hipótesis hermenéutica de que Prietita y la llorona (1996), cuento infantil de la escritora chicana Gloria Anzaldúa, se configura como un modo de resistencia y transgresión de los discursos totalizadores de la sociedad dominante de EE. UU., al mismo tiempo que deconstruye prácticas culturales de raigambre colonial provenientes de la cultura mexicana. Nuestro análisis se enmarca en cuatro ejes teóricos centrales: la noción sociocrítica de literatura, el concepto de literatura de frontera, la función sociocultural del mito y el constructo de identidad cultural. Se concluye que el cuento textualiza la resistencia y transgresión chicanas a partir de dos estrategias discursivas: a) la valoración de una visión de mundo y un orden cultural chicanos, y b) la transgresión de la mitología mexicana colonial y patriarcal.
[ca] La relació entre el setè art i la cultura víking és llarga i prolixa, ja que s'estén des dels inicis del propi mitjà audiovisual, fins al nostre més immediat present. En aquesta trajectòria, la representació de les dones pertanyents a la cultura víking ha ocupat un espai normalment secundari a causa de les concepcions tradicionalment masclistes i patriarcals de les indústries de cinema occidentals. Tot i aquesta generalitat, un dels arquetips femenins víkings que més pes ha anat aconseguint és el de la dona guerrera, que ha aconseguit una nova i significativa rellevància en l'audiovisual actual augmentada per noves troballes arqueològiques. Aquests personatges ferotges d'inspiració nòrdica fins i tot han arribat a influenciar la representació audiovisual d'altres personatges femenins històrics d'altres cultures que van prendre les armes en algun moment de la història. En aquest treball, proposem una anàlisi d'aquest arquetip de la dona víking, de quin ha estat el seu tractament en l'àmbit audiovisual i de com aquest ha anat evolucionant fins als nostres dies, per albirar com se n'ha anat i se segueix modelant la nostra concepció sobre aquestes dones guerreres, usualment considerades figures llegendàries, però molt vives al nostre imaginari gràcies en gran mesura al cinema i la televisió.

[es] La relación entre el séptimo arte y la cultura vikinga es larga y prolija, pues se extiende desde los inicios del propio medio audiovisual, hasta nuestro más inmediato presente. En esta trayectoria, la representación de las mujeres pertenecientes a la cultura vikinga ha ocupado un espacio normalmente secundario debido a las concepciones tradicionalmente machistas y patriarcales de las industrias de cine occidentales. A pesar de esta generalidad, uno de los arquetipos femeninos vikingos que más peso ha ido logrando es el de la mujer guerrera, que ha alcanzado una nueva y significativa relevancia en el audiovisual actual acrecentada por nuevos hallazgos arqueológicos. Estos feroces personajes de inspiración nórdica incluso han llegado a influenciar la representación audiovisual de otros personajes femeninos históricos de otras culturas que tomaron las armas en algún momento de la historia. En este trabajo, proponemos un análisis de este arquetipo de la mujer vikinga, de cuál ha sido su tratamiento en el ámbito audiovisual y de cómo este ha ido evolucionando hasta nuestros días, para vislumbrar como se ha ido y se sigue moldeando nuestra concepción sobre estas mujeres guerreras, usualmente consideradas figuras legendarias, pero muy vivas en nuestro imaginario gracias en gran medida al cine y la televisión.
[ca] En aquest article oferim una revisió actualitzada dels principals resultats de les investigacions sobre el desenvolupament inicial de la comunicació i del llenguatge, posant l'èmfasi en com els pares i les mares, i en general els adults significatius per als nens i les nens, promouen el desenvolupament de les habilitats comunicatives i lingüístiques infantils.Inicialment, revisem les característiques dels primers intercanvis comunicatius entre bebès i adults, centrant-nos especialment en com evolucionen l'atenció conjunta i la intencionalitat en el marc d'aquests intercanvis. Posteriorment, abordem com determinats comportaments parentals que defineixen la parentalitat positiva s'han mostrat relacionats amb el desenvolupament infantil en general i amb el desenvolupament comunicatiu i lingüístic en particular. També ens referim a les característiques de la Parla Adreçada als Infants que, d'acord, amb les investigacions, donen suport al procés d'adquisició del llenguatge. Acabem senyalant algunes implicacions pràctiques dels resultats de les investigacions, a prendre en consideració en la intervenció professional amb les famílies i els educadors dels nens i nenes que requereixen una atenció especial en l'àrea de la comunicació i del llenguatge.

[es] En este artículo ofrecemos una revisión actualizada de los principales resultados de las investigaciones sobre el desarrollo inicial de la comunicación y del lenguaje, poniendo el énfasis en como los padres y las madres, y en general los adultos significativos para los niños y las niñas, promueven el desarrollo de las habilidades comunicativas y lingüísticas infantiles.Inicialmente, revisamos las características de los primeros intercambios comunicativos entre bebés y adultos, centrándonos especialmente en cómo evolucionan la atención conjunta y la intencionalidad en el marco de esos intercambios. Posteriormente, abordamos cómo determinados comportamientos parentales que definen la parentalidad positiva se han mostrado relacionados con el desarrollo infantil en general y con el desarrollo comunicativo y lingüístico en particular. También nos referimos a las características del habla dirigida a los niños que, de acuerdo con las investigaciones, apoyan el proceso de adquisición del lenguaje. Finalizamos señalando algunas implicaciones prácticas de los resultados de las investigaciones, a tomar en consideración en la intervención profesional con las familias y los educadores de los niños y niñas que requieren una atención especial en el área de la comunicación y del lenguaje.
[ca] El món d'Ignasi de Loiola. Una història natural i moralLa reflexió oberta en conclusió del Congrés se centra en el "món" d'Ignasi: qüestiona la categoria de "món" des d'una doble perspectiva: històrica i historiogràfica. En les últimes dècades, la paraula ha estat investida de nous significats que conviden a repensar el segle xvi com un moment particular de la història i de les relacions entre Europa i altres parts del globus, així com les relacions entre éssers humans i natura. En aquesta perspectiva, el "món" d'Ignasi s'enfronta a un globus terraqüi que havia de treballar com una nova realitat: és un món nou perquè està "englobat" com a part d'un procés de construcció que mobilitza tant una nova sintaxi com una nova gramàtica del coneixement.És un món en la construcció del qual participen plenament els companys d'Ignasi, juntament amb altres actors, a través de la seva inesperada confrontació amb els múltiples horitzons que estan redibuixant la terra habitada.

[es] La reflexión abierta en la conclusión del Congreso se centra en el "mundo" de Ignacio: interroga la categoría de "mundo" desde una doble perspectiva tan histórica como historiográfica. En las últimas décadas, la palabra ha sido investida de nuevos significados que invitan a repensar el siglo xvi como un momento particular de la historia y de las relaciones entre Europa y otras partes del globo, al igual que la relaciones entre seres humanos y naturaleza.En esta perspectiva, el "mundo" de Ignacio se enfrentaría a un globo terráqueo que tenía que trabajar como una nueva realidad: es un mundo nuevo, porque está "englobado", como parte de un proceso de construcción que moviliza tanto una nueva sintaxis como una nueva gramática del conocimiento.Es un mundo en cuya construcción participan plenamente los compañeros de Ignacio, junto con otros actores, a través de su inesperada confrontación con los múltiples horizontes que están redibujando la tierra habitada.
[ca] Estudi de la relació entre la raó poètica i l'exili en el pensament de María Zambrano. Anàlisi concisa dels diferents noms de la raó poètica en l'obra de Zambrano. Anàlisi del doble significat de la raó poètica en el decurs de l'obra de Zambrano a partir del conflicte entre la filosofia i la literatura. La raó poètica com a raó iniciàtica.&nbsp;

[es] Estudio de la relación entre la razón poética y el exilio en el pensamiento de María Zambrano. Análisis sucinto de los distintos nombres de la razón poética en la obra de Zambrano. Análisis del doble significado de la razón poética en el decurso de la obra de Zambrano a partir del conflicto entre la filosofía y la literatura. La razón poética como razón iniciática.
[ca] L'article que es presenta proposa la necessitat d'invertir la visió estereotipada i obsoleta sobre l'Educació Artística amb la que l'alumnat accedeix al grau en Educació Primària, a través de la inclusió a l'aula de la cultura audiovisual en general i de textos audiovisuals concrets per a la seva deconstrucció i l'experimentació activa, crítica i col·lectiva mitjançant la producció d'alternatives artístiques. Després de la fonamentació teòrica, aquesta investigació planteja l'anàlisi de l'experiència formativa desenvolupada a l'assignatura Educació en Arts Plàstiques i Visuals del grau en Educació Primària en el si del Projecte Malamente que, utilitzant el videoclip com punt de partida, aprofundeix en les concepcions importades pel nostre alumnat sobre qüestions de repercussió social que requereixen anàlisi i posicionament conscient en la formació de mestres. D'aquesta manera, el procés d'alfabetització audiovisual es veu afavorit des de la pràctica performativa i culmina amb la generació d'un contra discurs artístic i, per tant, conscient i crític que propicia la mateixa alfabetització artística. La investigació opta per una metodologia qualitativa i artística que aborda de forma experimental la metodologia d'investigació narrativo-artística.

[es] El artículo que se presenta propone la necesidad de invertir la visión estereotipada y obsoleta sobre la Educación Artística con la que el alumnado accede al grado en Educación Primaria, a través de la inclusión en el aula de la cultura audiovisual en general y de textos audiovisuales concretos para su deconstrucción y la experimentación activa, crítica y colectiva mediante la producción de alternativas artísticas. Para ello, tras la fundamentación teórica, la investigación plantea el análisis de la experiencia formativa desarrollada en la asignatura Educación en Artes Plásticas y Visuales del grado en Educación Primaria en el seno del Proyecto Malamente que, usando como detonante dicho videoclip, ahonda en las concepciones importadas por nuestro alumnado sobre cuestiones de repercusión social que demandan un proceso de análisis y de posicionamiento consciente en la formación de maestros y maestras. De este modo, el proceso de alfabetización audiovisual se favorece desde la práctica performativa y culmina con la generación de un contradiscurso artístico y, por lo tanto, consciente y crítico, que propicia la propia alfabetización artística. La investigación opta por una metodología cualitativa y artística que aborda de forma experimental la metodología de investigación narrativo-artística.
[ca] L'anàlisi textual i la descomposició d'una obra audiovisual a l'estudi de cadascun dels seus plànols troba en els desglossaments per escenes o actes un correlat que moltes vegades suposa una de les maneres més exhaustives d'analitzar una pellícula o sèrie televisiva. Amb motiu dels 75 anys de l'estrena a Espanya de El tercer home (Carol Reed, 1948) proposem sotmetre el film a un découpage complet que no només té illustres precedents sinó que revela aspectes cridaners, com la proporció dels seus famosos enquadraments aberrants, el significat del darrer i no menys cèlebre pla o les diferències amb lobra literària de referència i el guió, ambdues editades posteriorment.

[es] El análisis textual y la descomposición de una obra audiovisual en el estudio de cada uno de sus planos encuentra en los desgloses por escenas o actos un correlato que en muchas ocasiones supone una de las formas más exhaustivas de analizar una película o serie televisiva. Con motivo de los 75 años del estreno en España de El tercer hombre (Carol Reed, 1948) proponemos someter al filme a un découpage completo que no solo tiene ilustres precedentes sino que revela aspectos llamativos, como la proporción de sus famosos encuadres aberrantes, el significado del último y no menos célebre plano o las diferencias con la obra literaria de referencia y el guion, ambas editadas posteriormente.