[ca] El clima està canviant, i les accions humanes en són les principals responsables. Per tant, comprendre la naturalesa dels comportaments ambientals dels consumidors ajudarà a dissenyar millors polítiques ambientals per a un futur sostenible. Al primer estudi, informat al Capítol 2, basat en el marc teòric del comportament ambiental responsable (REB), desentranyem els efectes dels factors ambientals sociopsicològics en els comportaments dels europeus, considerant que els contextos de vida varien d'un país a un altre. Les dades van ser proporcionades per la sèrie Eurobarometer Special Survey realitzada a l'enquesta del 2017 "Actituds dels ciutadans europeus cap al medi ambient". Els resultats mostren que els tres comportaments ambientals provats (compres ecològiques, ús del transport públic i consum reduït de recursos) s'expliquen per factors ambientals individuals, així com per diferències entre països. Tot i així, els efectes difereixen depenent del comportament considerat. També trobem que els efectes del coneixement, les actituds i el control conductual percebut estan intervinguts per un conjunt de categories socials i indicadors de posició social (edat, gènere, educació i ingressos). Després de trobar evidència que els països importen en relació amb el comportament proambiental, estudiem els impulsors a nivell de país i els seus efectes en el comportament mitjà dels europeus i les interaccions entre nivells, que s'informen al Capítol 3. Per examinar la influència dels impulsors a nivell de país en el comportament i relacions actitud-comportament, afegim dades a nivell de país a l'estudi, obtingudes de diverses fonts secundàries. L'impacte directe dels impulsors a nivell de país en els comportaments proambientals va ser l'esperat: la riquesa i la desigualtat d'ingressos del país van tenir impactes positius i negatius respectivament, mentre que el desenvolupament educatiu, els problemes ambientals i els valors culturals no van tenir un impacte directe en el comportament ambiental mitjà del país. Això no obstant, en observar les interaccions entre nivells, el desenvolupament educatiu va augmentar l'efecte del control conductual percebut sobre els comportaments. A països més desenvolupats, la influència del desenvolupament del país en el comportament a través de factors sociopsicològics pot seguir un mecanisme social diferent. En contrast amb la investigació publicada fins ara, aquesta tesi doctoral també té com a objectiu descobrir patrons de comportament ambiental individual i com es distribueixen entre països amb el seu darrer estudi, informat al Capítol 4. Identifiquem quatre relacions actitud-comportament que etiquetem, de acord amb les puntuacions mitjanes de comportament ambiental, ambientalista, preambientalista, menys ambientalista i no ambientalista. Vam descobrir que els europeus ambientalistes estaven associats a posicions socials més privilegiades, però l'impacte dels factors sociopsicològics va ser menor en comparació amb altres patrons. Pel que fa a la distribució de patrons ambientals a la UE, hem reduït l'heterogeneïtat dels països a quatre grups de països que reflecteixen similituds de patrons que etiquetem com a verd (Bèlgica, Luxemburg, Països Baixos, Suècia), pre-verd (Àustria, Dinamarca, Finlàndia, França, Alemanya, Malta, Eslovènia), marró (República Txeca, Estònia, Itàlia, Irlanda, Hongria, Letònia, Polònia, Espanya, Eslovàquia, Regne Unit) i gris (Bulgària, Croàcia, Xipre, Grècia, Lituània, Portugal, Romania) països . Com calia esperar, els grups de països van reflectir els nivells de desenvolupament socioeconòmic (els països més desenvolupats eren més verds). Finalment, proporcionem una explicació per a les relacions heterogènies d'actitud i de comportament basades en l'efecte de desplaçament dels motivadors externs. En general, els governs han de fer un esforç per millorar els nivells de desenvolupament socioeconòmic per fomentar la sostenibilitat, però no descuidar l'avaluació de l'efecte dels incentius que poden reduir l'efecte dels factors ambientals sociopsicològics en el comportament ambiental.

[es] El clima está cambiando, y las acciones humanas son las principales responsables. Por lo tanto, comprender la naturaleza de los comportamientos ambientales de los consumidores ayudará a diseñar mejores políticas ambientales para un futuro sostenible. En el primer estudio, informado en el Capítulo 2, basado en el marco teórico del comportamiento ambiental responsable (REB), desentrañamos los efectos de los factores ambientales sociopsicológicos en los comportamientos de los europeos, considerando que los contextos de vida varían de un país a otro. Los datos fueron proporcionados por la serie Eurobarometer Special Survey realizada en la encuesta de 2017 "Actitudes de los ciudadanos europeos hacia el medio ambiente". Los resultados muestran que los tres comportamientos ambientales probados (compras ecológicas, uso del transporte público y consumo reducido de recursos) se explican por factores ambientales a nivel individual, así como por diferencias entre países. Aún así, los efectos difieren dependiendo del comportamiento considerado. También encontramos que los efectos del conocimiento, las actitudes y el control conductual percibido están mediados por un conjunto de categorías sociales e indicadores de posición social (edad, género, educación e ingresos). Después de encontrar evidencia de que los países importan en relación con el comportamiento proambiental, estudiamos los impulsores a nivel de país y sus efectos en el comportamiento promedio de los europeos y las interacciones entre niveles, que se informan en el Capítulo 3. Para examinar la influencia de los impulsores a nivel de país en el comportamiento y relaciones actitud-comportamiento, agregamos datos a nivel de país al estudio, obtenidos de varias fuentes secundarias. El impacto directo de los impulsores a nivel de país en los comportamientos proambientales fue el esperado: la riqueza y la desigualdad de ingresos del país tuvieron impactos positivos y negativos, respectivamente, mientras que el desarrollo educativo, los problemas ambientales y los valores culturales no tuvieron un impacto directo en el comportamiento ambiental medio del país. No obstante, al observar las interacciones entre niveles, el desarrollo educativo aumentó el efecto del control conductual percibido sobre los comportamientos. En países más desarrollados, la influencia del desarrollo del país en el comportamiento a través de factores socio-psicológicos puede seguir un mecanismo social diferente. En contraste con la investigación publicada hasta la fecha, esta tesis doctoral también tiene como objetivo descubrir patrones de comportamiento ambiental individual y cómo se distribuyen entre países con su último estudio, informado en el Capítulo 4. Identificamos cuatro relaciones actitud-comportamiento que etiquetamos, de acuerdo con las puntuaciones medias de comportamiento ambiental, ambientalista, preambientalista, menos ambientalista y no ambientalista. Descubrimos que los europeos ambientalistas estaban asociados con posiciones sociales más privilegiadas, pero el impacto de los factores sociopsicológicos fue menor en comparación con otros patrones. Con respecto a la distribución de patrones ambientales en la UE, hemos reducido la heterogeneidad de los países a cuatro grupos de países que reflejan similitudes de patrones que etiquetamos como verde (Bélgica, Luxemburgo, Países Bajos, Suecia), pre-verde (Austria, Dinamarca, Finlandia, Francia, Alemania, Malta, Eslovenia), marrón (República Checa, Estonia, Italia, Irlanda, Hungría, Letonia, Polonia, España, Eslovaquia, Reino Unido) y gris (Bulgaria, Croacia, Chipre, Grecia, Lituania, Portugal, Rumania) países . Como era de esperar, los grupos de países reflejaron los niveles de desarrollo socioeconómico (los países más desarrollados eran más verdes). Finalmente, proporcionamos una explicación para las relaciones heterogéneas de actitud y comportamiento basadas en el efecto de desplazamiento de los motivadores externos. En general, los gobiernos deben hacer un esfuerzo por mejorar sus niveles de desarrollo socioeconómico para fomentar la sostenibilidad, pero no descuidar la evaluación del efecto de los incentivos que pueden reducir el efecto de los factores ambientales sociopsicológicos en el comportamiento ambiental.