BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] L'expansió implacable de l'Internet industrial de les coses (IIoT) ha revolucionat les arquitectures modernes dels centres de dades, introduint reptes incomparables en la gestió de recursos i l'optimització de serveis. Aquesta tesi investiga l'eficàcia del desplegament automatitzat de recursos en centres de dades interconnectats amb tecnologies òptiques per augmentar l'eficiència del servei IIoT. En combinar la mesura de latència impulsada per Python i l'optimització de la ruta de la xarxa amb l'agilitat de l'orquestració de màquines virtuals (VM) a través d'OpenStack, aquesta investigació defineix una metodologia rellevant per mitigar els problemes de latència i proporcionar l'assignació de recursos. En conseqüència, el principal resultat d'aquest estudi és una eina innovadora de Python que aprofita les tecnologies òptiques per abordar aquestes preocupacions fonamentals. L'ús de l'emulador Mininet demostra resultats prometedors en la millora de la capacitat de resposta, la flexibilitat i la distribució de recursos encertada als centres de dades centrats en IIoT. En última instància, aquesta investigació subratlla la necessitat d'aprofitar de manera innovadora les tecnologies òptiques, les mesures de rendiment (KPI), l'automatització i l'orquestració, establint així un marc fonamental per a la propera generació de centres de dades IIoT millorats òpticament.

[es] La incesante expansión del Internet Industrial de las Cosas (IIoT) ha revolucionado las arquitecturas de los centros de datos modernos, introduciendo retos sin precedentes en la gestión de recursos y la optimización de servicios. Esta tesis investiga la eficacia del despliegue automatizado de recursos en centros de datos interconectados con tecnologías ópticas para aumentar la eficiencia del servicio IIoT. Mediante la fusión de la medición de latencia y la optimización de rutas de red basadas en Python con la agilidad de la orquestación de máquinas virtuales (VM) a través de OpenStack, esta investigación delinea una metodología relevante para mitigar los problemas de latencia y proporcionar la asignación de recursos. En consecuencia, el principal resultado de este estudio es una innovadora herramienta Python que aprovecha las tecnologías ópticas para abordar estas preocupaciones fundamentales. El empleo del emulador Mininet demuestra resultados prometedores en la mejora de la capacidad de respuesta, la flexibilidad y la distribución juiciosa de recursos en los centros de datos centrados en IIoT. En última instancia, esta investigación subraya la necesidad de aprovechar de forma innovadora las tecnologías ópticas, las mediciones de rendimiento (KPI), la automatización y la orquestación, estableciendo así un marco fundacional para la próxima generación de centros de datos IIoT mejorados ópticamente.
[ca] São Paulo, una metròpolis complexa i de difícil comprensió, pot ser explicada a través de l'anàlisi de la relació amb el seu suport físic. Es proposa revelar les lògiques projectuals de l'àrea central de la ciutat de São Paulo, entre els seus principals rius, el Tietê i el Pinheiros un territori, caracteritzat per la seva topografia en vessant, que sol passar desapercebut, a causa de la seva extensa verticalització i notable densificació al llarg de dos segles. El fort creixement demogràfic i constructiu ha generat diversos i seriosos conflictes urbans, com la saturació d'edificacions verticals, la manca d'espais lliures i les recurrents inundacions. A través de l'anàlisi de documents històrics i l'elaboració de diverses cartografies interpretatives, s'ha valorat la topografia com un element essencial. S'ha examinat la topologia dels seus traçats, els traçats inicials i les diverses tipologies de teixits urbans que han sorgit amb el temps, la qual cosa ens permet oferir una nova perspectiva de la ciutat. Aquesta recerca revela en l'estructura urbana ordres atents a les característiques del territori, destacant les situacions de conflicte entre els diferents teixits urbans i el medi físic. Paraules clau: São Paulo; Ciutat en Vessant; Traces; Teixits; Topografia.

[es] São Paulo, una metrópolis compleja y de difícil comprensión, puede ser explicada a través del análisis de la relación con su soporte físico. Se propone desvelar las lógicas proyectuales del área central de la ciudad de São Paulo, entre sus principales ríos, el Tietê y el Pinheiros un territorio, caracterizado por su topografía en ladera, que suele pasar desapercibido, debido a su extensa verticalización y notable densificación a lo largo de dos siglos. El fuerte crecimiento demográfico y constructivo ha generado diversos y serios conflictos urbanos, como la saturación de edificaciones verticales, la carencia de espacios libres y las recurrentes inundaciones. A través del análisis de documentos históricos y la elaboración de diversas cartografías interpretativas, se ha puesto en valor la topografía como un elemento esencial. Se ha examinado la topología de sus trazados, los trazados iniciales y las diversas tipologías de tejidos urbanos que han surgido con el tiempo, lo que nos permite ofrecer una nueva perspectiva de la ciudad. Esta investigación revela en la estructura urbana órdenes atentos a las características del territorio, destacando las situaciones de conflicto entre los diferentes tejidos urbanos y el medio físico. Palabras clave: São Paulo; Ciudad en Ladera; Trazas; Tejidos; Topografía.
[ca] Aquest treball es centra en el desenvolupament d?un sistema de classificació per a l?alfabet ASL, utilitzant tecnologies proporcionades per Google, com ara MediaPipe Hands i Model Maker. A més, aquest classificador s?implementa en una aplicació web accessible al públic general. Es realitza una avaluació comparativa amb alternatives anteriors, demostrant un avanç significatiu en termes de qualitat i versatilitat.

[es] Este trabajo se enfoca en el desarrollo de un sistema de clasificación para el alfabeto ASL, utilizando las tecnologías proporcionadas por Google, como MediaPipe Hands y Model Maker. Además, se implementa este clasificador en una aplicación web accesible para el público general. Se realiza una evaluación comparativa con alternativas previas, demostrando un avance significativo en términos de calidad y versatilidad.
[ca] Tot i la capacitat dels dispositius mòbils de localització i planificació d'itineraris, hi ha un important buit pel que fa a la planificació de rutes adequades a les necessitats de les persones amb dificultats d'accessibilitat.En aquest article es descriu el desenvolupament d'una aplicació web per a visualitzar les rutes òptimes per a usuaris d'aquestes característiques utilitzant tecnologia HTML5 amb eines de codi obert. L'estratègia de desenvolupament de l'aplicació va consistir en la iteració de diversos cicles de programació i valoració, el que va permetre ajustar la funcionalitat i la usabilitat en fases molt primerenques.El resultat és compatible amb les plataformes mòbils i d'escriptori per la utilització d'elements web estàndard, com l'element <canvas> i l'API de Geolocalització. A través de l'aplicació web, fàcilment imbevible en qualsevol pàgina, els usuaris poden seleccionar un punt del mapa (amb el ratolí o en una pantalla tàctil) i es mostra la ruta accessible més adequada des d'aquest punt a un element d'interès en un mapa , amb la possibilitat de superposar a la cartografia de Google Maps.Addicionalment, si el dispositiu es troba a l'àrea corresponent al mapa, es mostra una indicació de la seva ubicació estimada. L'aplicació resultant facilita tant la planificació de la ruta com l'orientació in-situ, i resulta valuosa també com a eina de validació visual durant el desenvolupament del model de càlcul de rutes.

[es] Pese a la capacidad de los dispositivos móviles de localización y planificación de itinerarios, existe un importante vacío en cuanto a la planificación de rutas adecuadas a las necesidades de las personas con problemas de accesibilidad.En este artículo se describe el desarrollo de una aplicación web para visualizar las rutas óptimas para usuarios de estas características utilizando tecnología HTML5 con herramientas de código abierto. La estrategia de desarrollo de la aplicación consistió en la iteración de varios ciclos de programación y valoración, lo que permitió ajustar la funcionalidad y la usabilidad en fases muy tempranas.El resultado es compatible con las plataformas móviles y de escritorio por la utilización de elementos web estándar, como el elemento <canvas> y la API de Geolocalización. A través de la aplicación web, fácilmente imbebible en cualquier página, los usuarios pueden seleccionar un punto del mapa (con el ratón o en una pantalla táctil) y se muestra la ruta accesible más adecuada desde este punto a un elemento de interés en un mapa, con la posibilidad de superponerla a la cartografía de Google Maps.Adicionalmente, si el dispositivo se encuentra en el área correspondiente al mapa, se muestra una indicación de su ubicación estimada. La aplicación resultante facilita tanto la planificación de la ruta como la orientación in-situ, y resulta valiosa también como herramienta de validación visual durante el desarrollo del modelo de cálculo de rutas.
[ca] El present treball d'investigació es centra en mesurar els atributs endògens-exògens amb una major incidència sobre el preu dels immobles, els quals conformen el mercat residencial de la ciutat, de cara a construir el factor de localització, entès com un paràmetre integrador, en funció de les seves característiques particulars d'ubicació, atributs constructius i condicions socioeconòmiques de caràcter local. Els resultats suggereixen que la conformació del valor de l'habitatge depèn del binomi d'elements extrínsecs-instrínsecs dels immobles, la incidència dels quals varia en el territori, conformant zones de valor el pes marginal de les quals pot ésser interpretat amb un paràmetre de localització, el qual representa una mesura diferencial entre les diferents zones de la ciutat.

[es] El presente trabajo de investigación2 se centra en medir los atributos endógenos-exógenos con una mayor incidencia sobre el precio de los inmuebles, los cuales conforman el mercado residencial de la ciudad, de cara a construir el factor de localización, entendido como un parámetro integrador, en función de sus características particulares de ubicación, atributos constructivos y condiciones socioeconómicas de carácter local. Los resultados sugieren que la conformación del valor de la vivienda depende del binomio de elementos extrínsecos-intrínsecos de los inmuebles, cuya incidencia varia en el territorio, conformando zonas de valor, cuyo peso marginal puede ser interpretado con un parámetro de localización, el cual representa una medida diferencial entre las distintas zonas de la ciudad.
[ca] El present projecte de fi d'estudis pretén treballar amb un contactor de membrana líquid-líquid format per "hollow fibres" l'objectiu del qual és recuperar l'amoníac present en una dissolució enriquida transportant-lo en fase gas i sent atrapat en forma d'amoni per una dissolució de caràcter àcid de bicarbonat. S'estudien els paràmetres operacionals de la membrana que indiquen l'eficiència del procés en funció de les composicions de cada dissolució. Tant a la d'alimentació, enriquida amb diferents concentracions d'amoníac i ocasionalment sal de sodi, com a la d'extracció on es dissol hidrogen-carbonat de sodi, i ocasionalment diòxid de carboni gas bombollejat i àcid clorhídric. Els resultats sobre la capacitat de transferència de la membrana són valorats al llarg del projecte, on s'observen anomalies en els instants inicials d'alguns experiments i se'n treuen conclusions a partir de valoracions de les concentracions d'amoníac, mitjançant cromatografia iònica i espectrofotometria, i les de carboni, mitjançant anàlisis sobre el carboni orgànic total (TOC). Aquests resultats finals mostren que la presència del diòxid de carboni a la solució d'extracció no millora el rendiment del procés, sinó que més aviat aquest genera una pressió parcial que contra-resta la de l'amoníac reduint la seva força de transferència; i a més, arribant-se a transportar el mateix CO2 cap a la solució d'alimentació provocant-hi baixades de pH precipitades.

[es] El presente proyecto de fin de estudios pretende trabajar con un contactor de membrana líquido-líquido formado por "hollow fibres" con el objectivo de recuperar el amoníaco presente en una disolución enriquida transportándolo en fase y siendo atrapado en forma de amonio por una solución de carácter ácido de bicarbonato. Se estudian los parámetros operacionales de la membrana que indican la eficiencia del proceso en función de las composiciones de cada disolución. Tanto en la de alimentación, enriquida con diferentes concentracions de amoníaco y ocasionalmente sal de sodio, como en la de extracción, dónde se encuentran disueltos hidrogeno carbonato de sodio, y ocasionalmente dióxido de carbono burbujeado y ácido clorhídrico. Los resultados acerca de la capacidad de transferencia de la membrana son valorados a lo largo del proyecto, dónde se observan anomalías en los instantes iniciales de algunos experimentos y se sacan conclusiones a partir de la valoración de concentraciones de; amoníaco mediante cromatografía iónica y espectrofotometría, y carbono mediante el análisis acerca del carbono orgánico total (TOC). Estos resultados finales muestran que la presencia del dióxido de carbono en la disolución de extracción no mejoran el rendimiento del proceso, si no que más bien dicho este genera una presión parcial que contrarresta la del amoníaco reduciendo su fuerza de transferencia; además, llegando el mismo dióxido a transportarse hacía la solución de alimentación provocando bajadas de pH precipitades.
[ca] En aquest projecte s'analitza si és possible la identificació d'un individu mitjançant la trajectòria que, sobre una pantalla, realitza el punt projectat per un punter làser que sosté aquest individu. Per a això, s'ha realitzat un estudi amb 19 persones a les quals se'ls ha demanat que mantinguin el punt projectat dins d'una diana reduïda. Les imatges del punt projectat sobre la pantalla han estat enregistrades mitjançant una càmera d'alta velocitat. Aquestes imatges s'han analitzat mitjançant diversos algorismes de Visió Artificial per obtenir la trajectòria del punt (coordenades en el pla en funció del temps). L'anàlisi posterior de la sèrie temporal bidimensional obtinguda s'ha dut a terme mitjançant el càlcul de 29 característiques diferents per a cada trajectòria, incloent-hi característiques estadístiques, dinàmiques i freqüencials. Sobre la base de dades obtinguda, s'han aplicat tècniques de selecció de característiques per identificar el subconjunt de característiques més rellevants per a la identificació. Posteriorment, s'han avaluat diferents models de classificació (arbres de decisió, boscos aleatoris, veïns més propers, màquines de suport vectorial i xarxes neuronals artificials) en la tasca d'identificació de l'individu que sostenia el punter que va produir la trajectòria.

[es] En este proyecto se analiza si es posible la identificación de un individuo mediante la trayectoria que, sobre una pantalla, realiza el punto proyectado por un puntero láser que sostiene dicho individuo. Para ello se ha realizado un estudio con 19 personas a las que se les ha solicitado que mantengan el punto proyectado en el interior de una diana reducida. Las imágenes del punto proyectado sobre la pantalla han sido registradas mediante una cámara de alta velocidad. Estas imágenes se han analizado mediante diversos algoritmos de Visión Artificial para obtener la trayectoria del punto (coordenadas en el plano en función del tiempo). El análisis posterior de la serie temporal bidimensional obtenida se ha realizado mediante el cálculo de 29 características distintas para cada trayectoria, incluyendo características estadísticas, dinámicas y frecuenciales. Sobre la base de datos obtenida se han aplicado técnicas de selección de características para identificar el subconjunto de características más relevantes para la identificación. Posteriormente se han evaluado distintos modelos de clasificación (árboles de decisión, bosques aleatorios, vecinos más cercanos, máquinas de soporte vectorial y redes neuronales artificiales) en la tarea de identificación del individuo que sostenía el puntero que produjo la trayectoria.
[ca] La miopia és la cinquena causa de ceguera al món. Prevenir tant la seva aparició i evolució ha esdevingut un camp de recerca i d'elaboració de diversos sistemes de tractament. Diversos dissenys de lents de contacte hidrofíliques d'ús diürn per al tractament òptic de la miopia han aparegut darrerament al mercat. Cadascuna d'elles disposa d'una característica que indueix canvis en la qualitat objectiva i subjectiva de la visió. Conèixer la seva afectació i relació amb el diàmetre pupil·lar és de gran importància per l'aplicació clínica i per avaluar la seva eficàcia. En aquest estudi es valora, doncs, la qualitat visual que proporcionen les lents de contacte d'ús diürn per al control de la miopia en dos dissenys alternatius; MiSight (anells concèntrics) i Amiopik (asfèric). També s'analitza la correlació entre dos instruments, el Myah i l'Itrace, al mesurar el diàmetre pupil·lar i la influència d'aquest sobre la qualitat d'imatge objectiva i subjectiva.

[es] La miopía es la quinta causa de ceguera en el mundo. Prevenir tanto su aparición como evolución se ha convertido en un campo de investigación y elaboración de diversos sistemas de tratamiento. Varios diseños de lentes de contacto hidrofílicas de uso diurno para el tratamiento óptico de la miopía han aparecido últimamente en el mercado. Cada una dispone de una característica que induce cambios en la calidad objetiva y subjetiva de la visión. Conocer su afectación y relación con el diámetro pupilar es de gran importancia por la aplicación clínica y por evaluar su eficacia. En este estudio se valora, por tanto, la calidad visual que proporcionan las lentes de contacto de uso diurno para el control de la miopía en dos diseños alternativos; MiSight (anillos concéntricos) y Amiopik (asférico). También se analiza la correlación entre dos instrumentos, Myah e Itrace, al medir el diámetro pupilar y la influencia del mismo sobre la calidad de imagen objetiva y subjetiva.
[ca] A través de l'estudi comparatiu de tres ciutats emblemàtiques -Berlín, Mostar i Nicòsia- que han patit divisions traumàtiques a conseqüència de conflictes, aquest treball s'endinsa en l'anàlisi dels factors que han contribuït a la seva fragmentació urbana, les conseqüències profundes que aquesta ha tingut en la vida dels seus habitants i les estratègies implementades amb la mira posada en la seva possible reunificació. L'objectiu central d'aquesta recerca resideix en examinar de quina manera una línia divisòria en una ciutat fragmentada esdevé un element inherent de l'estructura urbana de la ciutat futura. A partir de l'estudi de cas de cada una de les tres ciutats, amb les seves característiques úniques i distintives, es pretén aprofundir en la comprensió dels fenòmens que les defineixen. El Mur de Berlín, símbol de la divisió física i ideològica que va marcar la ciutat durant la Guerra Freda. El Bulevar Narodne Revolucije a Mostar, testimoni de la fractura física provocada per les diferències ètniques durant la guerra de Bòsnia i Hercegovina. La Línia Verda a Nicòsia, una ciutat que roman dividida des de 1964, malgrat els esforços per aconseguir la seva reunificació. Si bé no es pretén establir una comparació directa entre els casos, ja que cada un presenta condicions úniques i complexes, l'objectiu final resideix en trobar elements que puguin ser extrapolables a altres contextos i contribuir a la construcció d'un coneixement més ampli sobre les dinàmiques socials i urbanes en ciutats fragmentades.

[es] A través del estudio comparativo de tres ciudades emblemáticas -Berlín, Mostar y Nicosia- que han sufrido divisiones traumáticas a consecuencia de conflictos, este trabajo se adentra en el análisis de los factores que han contribuido a su fragmentación urbana, las consecuencias profundas que esta ha tenido en la vida de sus habitantes y las estrategias implementadas con la mira puesta en su posible reunificación. El objetivo central de esta investigación reside en examinar de qué manera una línea divisoria en una ciudad fragmentada acontece un elemento inherente de la estructura urbana de la ciudad futura. A partir del estudio de caso de cada una de las tres ciudades, con sus características únicas y distintivas, se pretende profundizar en la comprensión de los fenómenos que las definen. El Muro de Berlín, símbolo de la división física e ideológica que marcó la ciudad durante la Guerra Fría. El Bulevar Narodne Revolucije en Mostar, testigo de la fractura física provocada por las diferencias étnicas durante la guerra de Bosnia y Herzegovina. La Línea Verde en Nicosia, una ciudad que permanece dividida desde 1964, a pesar de los esfuerzos para conseguir su reunificación. Si bien no se pretende establecer una comparación directa entre los casos, puesto que cada uno presenta condiciones únicas y complejas, el objetivo final reside al encontrar elementos que puedan ser extrapolables en otros contextos y contribuir a la construcción de un conocimiento más amplio sobre las dinámicas sociales y urbanas en ciudades fragmentadas.
[ca] L'objectiu d'aquest treball final de grau és la realització d'un diagnòstic ambiental del municipi de Balaguer, situat a la comarca de la Noguera, a la província de Lleida tot seguint els objectius de l'Agenda 21 local, ja que aquest municipi no en disposa. Inicialment, es posa en context històric l'Agenda 21 i l'Agenda 2030, per tal de situar-se i d'establir les fites del desenvolupament sostenible d'un territori. Tot seguit, es fa una breu introducció del territori i les seves característiques per endinsar-nos després en el diagnòstic ambiental. S'analitzaran diferents qualitats del territori de manera específica, però en general engloben quatre branques: l'econòmica, social, mediambiental i urbanística. A partir d'aquesta anàlisi es determina un plantejament estratègic, d'aquesta manera es trobaran els punts febles i es pot seguir determinant possibles millores per l'avenç del municipi cap a la sostenibilitat. Tot seguit, es proposa un projecte de millora sostenible relacionat amb la instal·lació de plaques fotovoltaiques en una escola pública del municipi, per tal de conscienciar respecte les energies renovables i reduir la despesa pública. Per últim, s'han descrit alguns indicadors de sostenibilitat utilitzats a l'Agenda 21 i Agenda 2030 per poder centrar-se en aspectes més concrets del municipi i extreure unes conclusions relatives a tot el plantejament.

[es] El objetivo de este trabajo final de grado es la realización de un diagnóstico ambiental del municipio de Balaguer, situado en la comarca de la Noguera, en la provincia de Lleida siguiendo los objetivos de la Agenda 21 local, puesto que este municipio no dispone de ella. Primeramente, se pondrá en contexto histórico tanto la Agenda 21 como la Agenda 2030 con la finalidad de situarse para establecer las metas del desarrollo sostenible del territorio. A continuación, se hace una breve introducción de Balaguer y sus características para después adentrarnos en el diagnóstico ambiental. En este, se analizarán diferentes características del territorio de manera específica, pero en general se pueden englobar en cuatro ramas principales: económica, social, medioambiental y urbanística. A partir de este análisis se determina un planteamiento estratégico, de este modo se encontrarán los puntos fuertes para poder potenciarlos. También se podrán determinar mejoras o soluciones para los puntos más débiles y de esta manera avanzar hacia la sostenibilidad. A continuación, se propone un proyecto de mejora sostenible relacionado con la instalación de placas fotovoltaicas en una escuela pública del municipio, para concienciar sobre las energías renovables y reducir el gasto público. Por último, se han descrito algunos indicadores de sostenibilidad utilizados en las Agenda 21 y Agenda 2030 para poder centrarse en aspectos más concretos del municipio. De esta manera se extraerán unas conclusiones relativas a todo el planteamiento.