[ca] Situada al barri del Carmel de Barcelona, als peus de la vessant nord del Turó de la Rovira, la Rambla del Carmel se'ns presenta com l'espai públic més ampli del barri del Carmel amb una superfície aproximada de 12.000 m2. L'actual ordenació de la Rambla va ser inaugurada l'any 1991 arrel de la perforació dels túnels de la Rovira. Sota la Rambla hi trobem un pàrquing públic i el poliesportiu municipal del Carmel, i la petita zona verda dels Jardíns de Eduard Batiste i Alentorn. Aquest gran espai es va aconseguir amb el desnonament de moltes famílies i va crear un gran descontent al barri. Aquest malestar i rebuig del veí cap a l'espai continua avui dia, ja que no es treuen els beneficis suficients que s'haurien de treure d'un espai públic d'aquestes dimensions. L'aspecte desèrtic fa que no sigui gens atractiu pel ciutadà. La falta d'ombres, zones d'estada i mobiliari urbà crea un espai poc aprofitat pels veïns, que reclamen millores. Aquesta proposta, pretén millorar l'espai en primer lloc, entenent els orígens de l'espai per conèixer com s'ha arribat a la situació actual i finalment, per poder planificar una actuació més acurada. La millora gira entorn a la colonització des del verd d'aquest espai on predomina el formigó. Tenint en compte els factors limitats existents de l'espai com són la manca de sòl, l'arquitectura, circulació de transit i d'usos que d'aquesta se'n fa. S'ha hagut de trobar una solució per introduir vegetació on fos viable la supervivència d'aquesta i que a més solucioni els problemes de falta d'ús per part dels veïns. Degut a la manca de sòl on plantar, s'ha decidit instal·lar grans jardineres metàl·liques que faran la funció de parterres. Aquestes col·locades arreu de la Rambla ens permetran contenir substrat i la vegetació. Sempre s'ha fet jugant amb els diferents usos i possibilitats que ens donen els arbres, l'arbustiva i les plantes herbàcies o enfiladisses es crearan ombres, i es generarà biodiversitat. Així doncs, gràcies a tot plegat es generaran uns beneficis socials i ambientals que permetran de recuperar l'espai a més de treuren treure'n profit.

[es] Situada en el barrio del Carmelo de Barcelona, a los pies de la vertiente norte del Turó de la Rovira, la Rambla del Carmelo se nos presenta como el espacio público más amplio del barrio del Carmelo con una superficie aproximada de 12.000 m2. Actualmente constituida por un parking público, el polideportivo municipal del Carmelo y la pequeña zona verde de los jardines de Eduard Batiste y Alentorn, el aspecto actual de la Rambla fue inaugurado en 1991 a raíz de la perforación de los túneles de la Rovira. Este gran espacio se logró con el desahucio de muchas familias y creó un gran descontento en el barrio. Este malestar y rechazo de los vecinos hacia el espacio continúa hoy en día, ya que no se extraen los beneficios suficientes que se deberían extraer de un espacio público de estas dimensiones. El aspecto desértico y vacío hace que no sea nada atractivo para el ciudadano. La falta de sombras, zonas de estancia y mobiliario urbano crea un espacio poco aprovechado por unos vecinos, que reclaman mejoras. Esta propuesta, pretende mejorar el espacio entendiendo los orígenes del sitio, conociendo cómo se ha llegado a la situación actual para poder planificar una actuación más precisa. La mejora gira entorno a la colonización des del verde de este espacio donde predomina el hormigón. Atendiendo a los factores limitados existentes del espacio como son la falta de suelo, la arquitectura, el tránsito de vehículos y los usos que de esta se extraen. Se ha tenido que encontrar una solución para introducir vegetación donde fuera viable su supervivencia y que además solucione los problemas de falta de uso por parte de los vecinos. Debido a la falta de suelo donde plantar, se ha decidido instalar grandes jardineras metálicas que harán la función de parterres. Estas colocadas por toda la Rambla nos permitirán contener sustrato y la vegetación. Jugando con los diferentes usos y posibilidades que nos dan los árboles, las arbustivas y las plantas herbáceas o trepadoras se crearán sombras y se generará biodiversidad. Todo ello nos generará unos beneficios sociales y ambientales a fin de recuperar el espacio y sacarle provecho.