[ca] La present tesi doctoral consisteix en l'estudi i l'edició d'una traducció castellana anònima de l'"Utopia" de Thomas More, conservada en un manuscrit únic a la Reial Biblioteca del Palau Reial de Madrid. Aquesta traducció, publicada aquí per primera vegada, ha passat pràcticament inadvertida per part de la crítica i fins la publicació d'aquesta tesi doctoral amb prou feines se sabia res sobre aquest text. Degut a una sèrie d'indicis interns i paleogràfics, que abordo al capítol 1, he datat aquesta versió castellana d'"Utopia" entre 1532 i 1535 i l'he atribuïda a Vasco de Quiroga. Quiroga, enviat com a jutge de la Corona a Nova Espanya, al Mèxic actual, va fundar dues comunitats d'indígenes, que ell va batejar com 'pueblos-hospitales', a Mèxic (1532) i a Michoacán (1533), i les va dotar d'unes ordenances que seguien molt de prop l'"Utopia" de Thomas More: els indígenes treballaven sis hores diàries, estaven agrupats en nuclis familiars, no existia la propietat privada i les seves magistratures s'escollien democràticament. Amb la finalitat d'emmarcar la seva missió com a jutge al Nou Món i la fundació d'aquestes dues comunitats, el capítol 2 està dedicat a esbossar el context històric dels primers anys del Mèxic colonial (1521-1535), amb especial atenció a l'actuació de la primera Audiència de Mèxic (1528-1530) i la segona Audiència de Mèxic (1531-1535), de la qual Vasco va formar part en qualitat d'oïdor. Al capítol 3 estudio els dos únics documents firmats en solitari per Vasco de Quiroga que se'ns han conservat de la seva etapa com a oïdor de la Corona, en els quals Vasco descriu algunes de les característiques que tindrien aquestes comunitats que pretenia multiplicar per tota Nova Espanya, aquests són una carta enviada al Consell d'Índies (1531) i la "Información en derecho" (1535). Mitjançant l'anàlisi d'aquest últim text mostro com va interpretar Vasco de Quiroga l'"Utopia" de Thomas More, per què creia que el sistema de govern representat a aquesta obra podia aplicar-se al Nou Món i indico en quin àmbit de la cort de Carles V va circular la seva traducció. Com defenso en aquest apartat, la seva versió al castellà d'Utopia estava dirigida a Juan Bernal Díaz de Luco, qui ocupava el càrrec de conseller d'Índies, i tenia com a finalitat esvair els dubtes que pogués oferir al Consell d'Índies el sistema d'organització social dels 'pueblos-hospitales' de Mèxic i Michoacan. Ja en la dècada de 1540, Quiroga redactaria les ordenances que regien el 'pueblo-hospital' de Santa Fe de Mèxic, unes ordenances que es van deure d'aplicar també a l'altre 'pueblo-hospital', situat a Michoacan. Amb la finalitat d'establir fins a quin punt va seguir l'obra de Thomas More, al capítol 4 acaro les ordenances del 'pueblo-hospital' de Santa Fe de Mèxic amb "Utopia", servint-me de la traducció al castellà feta per Quiroga. Al capítol 5 estudio, en un marc més ampli, la recepció de Thomas More i la seva "Utopia" a l'Espanya del segle XVI i tanca la present tesis doctoral l'edició del manuscrit II/1087 de la RB. He dut a terme una edició genètica, en la que es poden apreciar els dos estadis de redacció que registra el manuscrit: una primera fase de còpia, i una posterior de correcció. A més, he acarat la traducció de Vasco de Quiroga amb el text llatí d'"Utopia" segons l'edició crítica d'Edward Surtz y Jack H. Hexter i he consignat en nota a peu de pàgina els afegits i les omissions que presenta aquesta traducció respecte al text base.

[en] This doctoral thesis consists of the study and edition of an anonymous Spanish translation of Thomas More's "Utopia", preserved in a unique manuscript in the Royal Library of the Royal Palace in Madrid. This translation, published here for the first time, has gone virtually unnoticed by scholars and until the publication of this thesis hardly anything was known about this text. Due to a series of internal and palaeographic indications, which I address in chapter 1, I have dated this Spanish version of "Utopia" between 1532 and 1535 and attributed it to Vasco de Quiroga. Quiroga, who was sent as a judge of the Crown to New Spain, in present-day Mexico, founded two communities of indigenous people, which he baptised as 'pueblos-hospitales', in Mexico (1532) and Michoacan (1533), and endowed them with ordinances that closely followed Thomas More's "Utopia": the indigenous people worked six hours a day, were grouped into families, there was no private property, and their magistrates were democratically elected. In order to frame Quiroga's mission as a judge in the New World and the founding of these two communities, Chapter 2 is devoted to outlining the historical context of the early years of colonial Mexico (1521-1535), with special attention to the performance of the first Audiencia of Mexico (1528-1530) and the second Audiencia of Mexico (1531-1535), of which Vasco was a member as a 'oidor'. In chapter 3, I study the only two documents signed by Vasco de Quiroga alone that have been preserved from his time as 'oidor' of the Crown, in which Vasco describes some of the characteristics that the communities he intended to multiply throughout New Spain would have, these are a letter sent to the Council of the Indies (1531) and the "Información en derecho" (1535). Through the analysis of the latter text I show how Vasco de Quiroga interpreted Thomas More's "Utopia", why he believed that the system of government represented in this work could be applied in the New World, and I also indicate in which area of Charles V's court his translation circulated. As I defend in this section, Quiroga's version of "Utopia" was addressed to Juan Bernal Díaz de Luco, who held the position of counselor of the Indies, and was intended to clear up any doubts that the system of social organization of the 'pueblos-hospitales' of Mexico and Michoacan might offer in the Council of the Indies. Already in the 1540s, Quiroga would write the ordinances that governed the 'pueblo-hospital' of Santa Fe de Mexico, ordinances that should also have been applied in the other 'pueblo-hospital' located in Michoacán. In order to establish to what extent he followed Thomas More's work, in chapter 4 I compare the ordinances of the 'pueblo-hospital' of Santa Fe de Mexico with "Utopia", using Quiroga's translation into Spanish. In chapter 5, I study in a wider framework the reception of Thomas More and his "Utopia" in 16th century Spain, and, finally the edition of the manuscript II/1087 of the RB concludes this doctoral thesis. I have carried out a genetic edition, in which the two stages of writing that the manuscript records can be seen: a first phase of copying, and a later phase of correction. I have also compared Vasco de Quiroga's translation with the Latin text of "Utopia" according to the critical edition by Edward Surtz and Jack H. Hexter, and I have recorded in the footnotes the additions and omissions that this translation presents with respect to the base text.