BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Les polibenzoxazines són un tipus especial de resines fenòliques que, des del seu descobriment, han captat l'interès de la comunitat científica per les seves propietats tèrmiques, químiques i mecàniques excel·lents. Les altes temperatures de polimerització dels seus monòmers, les benzoxazines, es poden considerar el handicap més gran d'aquests materials (> 200 °C), fent que la reducció d'aquest paràmetre sigui un dels objectes d'estudi més grans en aquest camp. En aquest treball, s'investiga l'ús de diferents catalitzadors en la reducció de la temperatura de polimerització de les 1,3-benzoxazines. Aquest estudi fomentarà el descobriment d'un efecte fototèrmic manifestat en un conjunt de (bis)benzoxazines, en presència de diferents catalitzadors i irradiació visible, que servirà per polimeritzar aquests monòmers d'una forma totalment nova a l'àmbit de les polibenzoxazines i aconseguir uns materials amb algunes característiques diferents de les presentades per polibenzoxazines obtingudes d'una manera més convencional. Aquest efecte fototèrmic també s'observarà en els polímers obtinguts, donant lloc a l'ús de polibenzoxazines en diferents aplicacions àmpliament utilitzades actualment, com l'autoreparació de materials i la teràpia fototèrmica, a més de ser molt útils com a espècies promotores de diferents reaccions químiques.

[es] Las polibenzoxazinas son un tipo especial de resinas fenólicas que, desde su descubrimiento, han captado el interés de la comunidad científica por sus excelentes propiedades térmicas, químicas y mecánicas. Las altas temperaturas de polimerización de sus monómeros, las benzoxazinas, pueden considerarse el mayor hándicap de estos materiales (> 200 °C), haciendo que la reducción de este parámetro sea uno de los mayores objetos de estudio en este campo. En este trabajo, se investiga el uso de diferentes catalizadores en la reducción de la temperatura de polimerización de las 1,3-benzoxazinas. Este estudio fomentará el descubrimiento de un efecto fototérmico manifestado en un conjunto de (bis)benzoxazinas, en presencia de distintos catalizadores e irradiación visible, que servirá para polimerizar estos monómeros de una forma totalmente novedosa en el ámbito de las polibenzoxazinas y conseguir unos materiales con algunas características distintas a las presentadas por polibenzoxazinas obtenidas de una forma más convencional. Este efecto fototérmico también se observará en los polímeros obtenidos, dando lugar al uso de polibenzoxazinas en diferentes aplicaciones ampliamente utilizadas en la actualidad, tales como la autorreparación de materiales y la terapia fototérmica, además de ser muy útiles como especies promotoras de diferentes reacciones químicas.
[ca] El posttesat de peces prefabricades de formigó és molt habitual en enginyeria civil, però el seu ús és molt minoritari en edificació. Es presenta aquí un nou sistema de construcció de sostres prefabricats posttesats en dues direccions i es compara amb tipologies estructurals similars de diverses époques. En comparar-lo amb tipologies de sostres habituals actualment es demostra que és considerablement competitiu tant a nivell de costos com d'emissions de C02. D'altra banda, permet formar sostres considerablement més prims que les tècniques existents actualment, amb relacions llum-cantell que gairebé dupliquen les dels sostres posttesats actuals. Per això, es poden assolir llums entre suports significativament més grans que les actuals, amb cantells raonablement reduits. Per al desenvolupament de la tipologia proposada i pera la seva comparació amb altres tipologies, ha estat necessari aprofundir en diversos camps de conei.xement, tot arribant a conclusions inicialment inesperades. Entre aquests resultats addicionals destaquen els avenços en els següents camps: història del formigó pretesat i història dels prefabricats; mètodes de predimensionat de sostres de formigó armat i de sostres posttesats. Aquests avenços en mètodes de predimensionat han permès, al seu torn, simplificar la optimització de peces de formigó armat i pretesat

[es] El postesado de piezas prefabricadas de hormigón es muy habitual en ingeniería civil, pero su uso es muy minoritario en edificación. Se presenta aquí un nuevo sistema de construcción de techos prefabricados postesos en dos direcciones y se compara con tipologías estructurales similares de diversas épocas. Al compararlo con tipologías de techos habituales actualmente se demuestra que es considerablemente competitivo tanto a nivel de costes como de emisiones de CO2. Por otro lado, permite formar techos considerablemente más delgados que las técnicas existentes actualmente, con relaciones luz-canto que casi duplican las de los techos postesos actuales. Por ello, se pueden lograr luces entre soportes significativamente mayores que las actuales, con cantos razonablemente reducidos. Para el desarrollo de la tipología propuesta y para su comparación con otras tipologías, ha sido necesario profundizar en diversos campos de conocimiento, llegando a conclusiones inicialmente inesperadas. Entre estos resultados adicionales destacan los avances en los siguientes campos: historia del hormigón pretensado e historia de los prefabricados; métodos de predimensionado de techos de hormigón armado y de techos postesos.
[ca] La incorporació de les Tecnologies Digitals (TD) a les institucions educatives ha provocat replantejar el sistema d'ensenyament tradicional, sota aquesta perspectiva es proposa innovar el procés d'ensenyament i aprenentatge integrant de manera sòlida les TD al professorat universitari, s'inicia analitzant des de diferents fronts principals factors i variables que influeixen en l'adopció, l'ús i la integració de les TD, amb un enfocament multivariat, contemplant factors contextuals i personals del professorat, que determinen de manera teòrica i pragmàtica el disseny d'un model teòric instruccional del perfil del professorat universitari. Els factors que permeten agrupar el professorat són: autoeficàcia i actitud del professorat, i les variables: propietat, accessibilitat a la tecnologia, utilitat i facilitat dús, formació docent, pressió social i la importància i interès que brinden a les TD; factors i variables que determinen la tipologia del professorat universitari amb cinc nivells: resistent, confós, adoptant, persuadit i innovador.

[es] La incorporación de las Tecnologías Digitales (TD) en las instituciones educativas han provocado replantear el sistema de enseñanza tradicional, bajo esta perspectiva se propone innovar el proceso enseñanza aprendizaje integrando de manera solida las TD en el profesorado universitario, se inicia analizando desde diferentes frentes los principales factores y variables que influyen en la adopción, uso e integración de las TD, con un enfoque multivariado, contemplando factores contextuales y personales del profesorado, que determinan de manera teórica y pragmática el diseño de un modelo teórico instruccional del perfil del profesorado universitario. Los factores que permiten agrupar al profesorado son: autoeficacia y actitud del profesorado, y las variables: propiedad, accesibilidad a la tecnología, utilidad y facilidad de uso, formación docente, presión social y la importancia e interés que brinden a las TD; factores y variables que determinan la tipología del profesorado universitario con cinco niveles: resistente, confundido, adoptante, persuadido e innovador.
[ca] Aquesta tesi es basa en la reflexió teòrica sobre el paper de la lectura i la interpretació del text a l´hora d'enfrontar-nos a la traducció literària, en aquest cas concret de poesia. Per realitzar aquesta reflexió d'una manera pràctica, s'exposa el treball de traducció del rus a l'espanyol dels dos poemes extensos més representatius de la poeta russa Anna Akhmàtova (1889-1966): "Rèquiem" (1935-1940) i "Poema sense heroi" (1940-1962), dues obres que, pel context i subtext que porten implícits, poden ser de difícil recepció i descodificació per al lector en llegua espanyola. En primer lloc, presentem una breu introducció. A continuació exposem el cos principal de la tesi en dues parts, dedicades respectivament a "Rèquiem" i "Poema sense heroi", i seguint el mateix esquema: una introducció monogràfica per contextualitzar l'obra i la seva importància literària; la versió original de l'obra acompanyada de la nostra proposta de traducció; i els "comentaris" destinats a realitzar una exegesi específica de determinats versos en relació al subtext cultural, social, polític i biogràfic del poema, amb la finalitat de justificar, aclarir o millorar la comprensió de l'obra poètica al lector no versat en literatura i cultura russa. Al final d'aquesta part es presenta també un "glossari onomàstic". Finalment, presentem les conclusions a les quals hem arribat en aquest treball pràctic.

[es] La presente tesis doctoral parte de la reflexión teórica acerca del papel de la lectura y la interpretación del texto a la hora de realizar una traducción literaria, en este caso concreto de poesía. Para llevar a cabo esta reflexión de manera práctica, se expone el trabajo de traducción del ruso al español de los dos poemas extensos más representativos de la poeta rusa Anna Ajmátova (1889-1966): "Réquiem" (1935-1940) y "Poema sin héroe" (1940-1962), dos obras que, por el contexto y subtexto que llevan implícitos, pueden resultar de difícil recepción y descodificación para el público español. En primer lugar, se ofrece una breve introducción general. A continuación se expone el cuerpo del trabajo de "Réquiem" y de "Poema sin héroe" en dos partes y siguiendo el mismo esquema: una introducción monográfica para contextualizar la obra y su significación literaria; la versión original de la obra acompañada de nuestra propuesta de traducción; y los "comentarios" destinados a realizar una exégesis específica de determinados versos en relación al subtexto cultural, social, político y biográfico del poema, con el objetivo de justificar, aclarar o mejorar la comprensión de la obra poética al lector no versado en cultura y literatura rusa. Al final de esta parte se presenta también un "glosario onomástico". La presente tesis se cierra con las conclusiones a las que hemos llegado con este trabajo práctico.
[ca] S'han catalogat 156 líquens i fongs liquenícoles, saxícoles calcícoles, de 43 localitats de Mallorca i Cabrera. Es presenta per a cada espècie una descripció elaborada a partir del material recol•lectat, i es relacionen les localitats on s'ha trobat cada tàxon. Es consideren 41 espècies com a nova aportació a la flora de les Illes Balears,10 per a Mallorca i 67 per a Cabrera. S'estudia el paper dels líquens i altres litobionts en el procés de meteorització de les roques calcàries, a partir de les anàlisi de les aigües d'escorriment superficial sobre tres parells de roques calcàries, estudiant: conductivitat, pH, alcalinitat, clorurs, sulfats, calci, magnesi, sodi, potassi i amoni. A partir de la informació aconseguida de les ACP, així com de les mesures de biomassa i de la composició mineralògica de la zona micrititzada, es demostra l'ambivalència dels líquens saxícoles com a destructors / protectors de les roques calcàries

[es] Se han catalogado 156 líquenes y hongos liquenícolas, saxícolas calcícolas, de 43 localidades de Mallorca y Cabrera. Para cada especie se presenta una descripción elaborada a partir del material recolectado y se relacionan las localidades donde se ha encontrado cada taxón. Se consideran 41 especies como nueva aportación a la flora de las Islas Baleares, 10 para Mallorca y 67 para Cabrera. Se estudia el papel de los líquenes y otros litobiontes en el proceso de meteorización de las rocas calcàreas, a partir de la analítica de las aguas de escorrentia superficial sobre tres pares de rocas calcàreas, considerando: conductividad, pH, alcalinidad, cloruros, sulfatos, calcio, magnesio, sodio, potasio y amonio. A partir de la información obtenida de los ACP, asi como de las medidas de biomasa y de la composición mineralógica de la zona micritizada, se demuestra la ambivalencia de los líquenes saxícolas como destructores / protectores de las rocas calcáreas
[ca] Avui dia, el món publicitari està vivint una sèrie de canvis trascendentals. Aquests vénen donats, principalment, per dos motius: l'auge de les noves tecnologies i la greu crisi econòmica que estem patint a nivell mundial. Aquesta recerca té com a objectiu conèixer els Joves Adults (JA) com a target publicitari, de la planificació de mitjans i com a consumidors de béns i serveis. Hem volgut centrar la tesi en els JA en general i veure quines diferències i similituds hi ha entre els JA urbans i aquells que viuen en ciutats de menys de 50.000 habitants (JAR). Trobem necessària fer aquesta distinció, ja que hem pogut constatar que la majoria d'estudis recents sobre publicitat i/o mitjans es centren massa en les grans ciutats o capitals. Creiem que estudiar com són aquest JA de ciutats més petites, individus que representen gairebé la meitat (47%) dels JA espanyols, és indispensable per tal de comprendre el col•lectiu de la manera més completa possible. Per fer l'estudi del cas, contraposem les dades quantitatives extretes d'AIMC Marcas per ambdós targets, els JAU i els JAR de i les complementem amb un estudi qualitatiu. Aquest es basa en entrevistes en profunditat entre els JA, així com un panell Delphi per tal d'aprofundir en les opinions de diferents professionals de la planificació de mitjans de les principals agències de l'estat.

[es] Hoy en día, el mundo publicitario está viviendo una serie de cambios trascendentales. Estos vienen dados, principalmente, por dos motivos: el auge de las nuevas tecnologías y la grave crisis económica que estamos sufriendo a nivel mundial. Esta investigación tiene como objetivo conocer los Jóvenes Adultos (JA) como target publicitario, de la planificación de medios y como consumidores de bienes y servicios. Hemos querido centrar la tesis en los JA en general y ver qué diferencias y similitudes hay entre los JA urbanos y aquellos que viven en ciudades de menos de 50.000 habitantes (JAR). Encontramos necesaria hacer esta distinción, ya que hemos podido constatar que la mayoría de estudios recientes sobre publicidad y/o medios se centran demasiado en las grandes ciudades o capitales. Creemos que estudiar cómo son estos JA de ciudades más pequeñas, individuos que representan casi la mitad (47%) de los JA españoles, es indispensable para comprender el colectivo de la manera más completa posible. Para hacer el estudio del caso, contraponemos los datos cuantitativos extraídos de AIMC Marcas para ambos targets, los JAU y los JAR y los complementamos con un estudio cualitativo. Este se basa en entrevistas en profundidad entre los JA, así como un panel Delphi para profundizar en las opiniones de diferentes profesionales de la planificación de medios de las principales agencias del estado.
[ca] El desenvolupament de la comunicació mòbil a partir de l'aparició de la telefonia cel • lular, s'ha configurat el desenvolupament d'un nou mitjà de comunicació, al que podem anomenar provisionalment, mitjà mòbil. La configuració, caracterització i evolució de tot mitjà de comunicació, part del desenvolupament de tecnologies, aparells i equips de comunicacions, per generar després usos i aplicacions socials, culturals, econòmiques i polítiques i acabar sent una estructura comunicacional, un element cultural que influeix en la generació d'imaginaris socials, polítics i culturals, sobre els quals exerceix una gran influència. A través de tot aquest procés, els mitjans configuren i desenvolupen un llenguatge específic del medi, el que no és altra cosa que una forma particular d'usar els elements significants, simbòlics i semiòtics de la cultura, per desenvolupar els seus missatges i continguts. En aquest treball s'ha analitzat, tant el desenvolupament i la configuració d'aquest nou mitjà audiovisual, com la transformació soferta pel llenguatge audiovisual en ser usat en aquest mitjà. Particularment s'ha desenvolupat un estudi de cas, en què s'analitza l'ús del mitjà mòbil i en particular del llenguatge audiovisual, en l'entorn del col • legi Colombo Francès de la ciutat de Medellín - Colòmbia, tractant d'establir les possibilitats de la seva usabilitat i aplicabilitat a les pràctiques pedagògics i didàctics.

[es] El desarrollo de la comunicación móvil a partir de la aparición de la telefonía celular, ha venido configurando el desarrollo de un nuevo medio de comunicación, al que podemos llamar provisionalmente, medio móvil. La configuración, caracterización y evolución de todo medio de comunicación, parte del desarrollo de tecnologías, aparatos y equipos de comunicaciones, para generar luego usos y aplicaciones sociales, culturales, económicas y políticas y terminar siendo una estructura comunicacional, un elemento cultural que influye en la generación de imaginarios sociales, políticos y culturales, sobre los que ejerce una gran influencia. A través de todo este proceso, los medios configuran y desarrollan un lenguaje específico del medio, lo que no es otra cosa que una forma particular de usar los elementos significantes, simbólicos y semióticos de la cultura, para desarrollar sus mensajes y contenidos. En este trabajo se ha analizado, tanto el desarrollo y la configuración de este nuevo medio audiovisual, como la transformación sufrida por el lenguaje audiovisual al ser usado en este medio. Particularmente se ha desarrollado un estudio de caso, en el que se analiza el uso del medio móvil y en particular del lenguaje audiovisual, en el entorno del colegio Colombo Francés de la ciudad de Medellín – Colombia, tratando de establecer las posibilidades de su usabilidad y aplicabilidad a las prácticas pedagógicos y didácticos.
[ca] Els estils saludables de vida (ESV) estan influenciats per factors intrínsecs i extrínsecs (FIE), com barreres i facilitadors, i la seva identificació pot representar una oportunitat per adaptar les estratègies de millora dels ESV. L'objectiu de la tesis va ser proporcionar evidència sobre la investigació participativa (IP) com un enfocament potencial per prendre decisions basades en els FIE de la població diana i augmentar la participació en intervencions de salut per millorar els ESV. Els estudis realitzats van concloure: 1) l'estudi de canvis en el temps, en dades d'adolescents europeus de l'enquesta HBSC, van resultar en una millora del consum diari de fruites en 10 de 36 països i de verdures en 12 de 36. Els adolescents de més edat, sexe masculí i nivell socioeconòmic baix van mostrar un comportament dietètic deficient. 2) Un estudi transversal va determinar les necessitats, barreres, interessos i canvis en l'elecció d'aliments en restaurants i clients abans i durant la pandèmia del COVID-19 a Tarragona (Espanya) i va identificar que el primer confinament va augmentar les comandes de menjar per emportar , el sanejament i la comunicació digital als restaurants. 3) Un estudi de comparació entre 4 intervencions co-creades del projecte SEEDS va aclarir que el tipus d'activitats de les intervencions co-creades estan associades amb les barreres i facilitadors identificats pels adolescents.

[es] Los estilos saludables de vida (ESV) están influenciados por factores intrínsecos y extrínsecos (FIE), y su identificación puede representar una oportunidad para adaptar las estrategias de mejora de los ESV. El objetivo de la tesis fue proporcionar evidencia sobre la investigación participativa (IP) como un enfoque potencial para tomar decisiones basadas en FIE de la población diana y aumentar la participación en intervenciones de salud para mejorar eficazmente los ESV. Los estudios realizados concluyeron: 1) el estudio de cambios en el tiempo, en datos de adolescentes europeos de la encuesta HBSC, resultaron en una mejora del consumo diario de frutas en 10 de 36 países y de verduras en 12 de 36. Los adolescentes de mayor edad, sexo masculino y nivel socioeconómico bajo mostraron un comportamiento dietético deficiente. 2) Un estudio transversal determinó las necesidades, barreras, intereses y cambios en la elección de alimentos en restaurantes y clientes antes y durante la pandemia del COVID-19 en Tarragona (España) e identificó que el primer confinamiento aumentó los pedidos de comida para llevar, el saneamiento y la comunicación digital en los restaurantes. 3) Un estudio de comparación entre 4 intervenciones cocreadas del proyecto SEEDS, aclaró que el tipo de actividades de las intervenciones co-creadas están asociadas con los FIE identificados por los adolescentes.
[ca] Davant de les dificultats mèdiques per abordar correctament els problemes del ARDS, tal com es reporten en múltiples publicacions especialitzades, en aquesta tesi hem plantejat la hipòtesi que l'ús de tecnologies modernes d'aprenentatge automàtic (ML) podria millorar el nostre coneixement i la nostra capacitat per predir i abordar aquests ARDS. qüestions. Per assolir aquests objectius (i) vam proposar una fórmula nova [PaO2/(FiO2xPEEP) or P/FPE] per a PEEP≥5 i els valors de tall corresponents per abordar la bretxa de definició de Berlín per a la gravetat de l'ARDS mitjançant enfocaments ML. Es van examinar els valors de P/FPE que delimiten els límits de l'ARDS lleu, moderat i greu. Hem aplicat ML per predir la gravetat del ARDS després de l'aparició al llarg del temps comparant els criteris actuals de PaO2/FiO2 de Berlín amb P/FPE en tres escenaris diferents, (ii) vam tenir com a objectiu caracteritzar el millor escenari precoç durant els dos primers dies a la unitat de cures intensives (ICU) per predir la durada de la MV després de l'inici de l'ARDS mitjançant enfocaments de ML, i (iii) vam validar P/FPE com a predictor de la mortalitat de la ICU més enllà de l'estat actual de la tècnica mitjançant llindars de classificació intuïtius basats en ML.

[es] Frente a las dificultades médicas para abordar adecuadamente los problemas de ARDS, tal como se reportan en múltiples publicaciones especializadas, en esta tesis planteamos la hipótesis de que el uso de tecnologías modernas de aprendizaje automático (ML) podría mejorar nuestro conocimiento y nuestra capacidad para predecir y abordar estos ARDS. cuestiones. Para lograr estos objetivos (i), propusimos una fórmula novedosa [PaO2/(FiO2xPEEP) or P/FPE] para PEEP≥5 y los valores de corte correspondientes para abordar la brecha de definición de Berlín para la gravedad del ARDS mediante el uso de enfoques ML. Examinamos los valores de P/FPE que delimitan los límites del ARDS leve, moderado y grave. Aplicamos ML para predecir la gravedad del ARDS después del inicio a lo largo del tiempo comparando los criterios actuales de PaO2/FiO2 de Berlín con P/FPE en tres escenarios diferentes, (ii) apuntamos a caracterizar el mejor escenario temprano durante los dos primeros días en la unidad de cuidados intensivos (ICU) para predecir la duración de la MV después del inicio del ARDS utilizando enfoques de ML, y (iii) validamos P/FPE como predictor de mortalidad en la ICU más allá del estado actual del arte utilizando umbrales de clasificación intuitivos basados en ML.