[ca] El dret internacional de les persones refugiades remunta els seus orígens en la preocupació per protegir el col·lectiu vulnerable dels sol·licitants de protecció internacional, que invoquen un dels drets humans més importants i també un dels més limitats i vulnerats; el dret a cercar asil. Malauradament, la xifra de refugiats augmenta de forma alarmant any rere any i els països d'acollida més afectats s'enfronten a diferents reptes en la regulació de les polítiques migratòries i la gestió de les sol·licituds de protecció internacional que es presenten als seus territoris. Aquesta investigació centra el seu estudi en el procediment que es duu a terme des que una persona decideix fugir o abandonar el seu país d'origen o d'última residència, al·legant algun dels fundats temors de persecució i invoca la protecció internacional en un altre territori, anomenat Estat d'acolliment o recepció. Per això, hem fet ús del dret comparat amb la finalitat d'endinsar-nos en dos règims jurídics: el pertanyent a Espanya i el corresponent al Brasil. Aquest treball es divideix en dues parts: la primera està pensada a transmetre al lector una visió més conceptual de protecció de la persona vulnerable, descrivint-se com han evolucionat els drets humans, en concret el dret d'asil, diferenciant-lo d'altres institucions jurídiques presents al desplaçament humà. Finalment, s'estudien els diferents organismes que ajuden la gestió, l'exercici i el desenvolupament d'aquest dret. A la segona part, es realitza una investigació profunda en el contingut de la protecció internacional, examinant-se els condicionants i pressupostos que s'han de donar, els drets i obligacions del sol·licitant. D'aquesta manera, s'han pogut delimitar les diferents etapes procedimentals i extreure'n les principals similituds o diferències previstes en els dos marcs legals objecte de comparació, cosa que ens ha portat a moltes conclusions recolzades, sobretot, en la necessitat creixent de reformar alguns preceptes legals per a un correcte exercici del dret a cercar protecció internacional i perquè no es produeixin vulneracions de drets humans i fonamentals en el procés.

[es] El derecho internacional de las personas refugiadas remonta sus orígenes en la preocupación por proteger al colectivo vulnerable de los solicitantes de protección internacional, quienes invocan uno de los derechos humanos más importantes y también uno de los más limitados y vulnerados; el derecho a buscar asilo. Desgraciadamente, la cifra de refugiados aumenta de forma alarmante año tras año y los países de acogida más afectados se enfrentan a distintos retos en la regulación de sus políticas migratorias y la gestión de las solicitudes de protección internacional que se presentan en sus territorios. La presente investigación centra su estudio en el procedimiento que se lleva a cabo desde que una persona decide huir o abandonar su país de origen o de última residencia, alegando alguno de los fundados temores de persecución e invoca la protección internacional en otro territorio, denominado Estado de acogida o de recepción. Para ello, hemos hecho uso del derecho comparado con la finalidad de adentrarnos en dos regímenes jurídicos: el perteneciente a España y el correspondiente a Brasil. El presente trabajo se divide en dos partes: la primera está pensada en transmitir al lector una visión más conceptual de protección de la persona vulnerable, describiéndose cómo han evolucionado los derechos humanos, en concreto el derecho de asilo, diferenciándolo de otras instituciones jurídicas presentes en el desplazamiento humano. Finalmente, se estudian los distintos organismos que ayudan a la gestión, al ejercicio y al desarrollo de tal derecho. En la segunda parte, se realiza una investigación profunda en el contenido de la protección internacional, examinándose los condicionantes y presupuestos que deben darse, los derechos y obligaciones del solicitante. De ese modo, se han podido delimitar las distintas etapas procedimentales y extraer las principales similitudes o diferencias previstas en los dos marcos legales objeto de comparación, lo que nos ha llevado a muchas conclusiones apoyadas, sobre todo, en la creciente necesidad de reformar algunos preceptos legales para un correcto ejercicio del derecho a buscar protección internacional y para que no se produzcan vulneraciones de derechos humanos y fundamentales en el proceso.