[ca] Durant les darreres dècades, l'estudi de les interaccions dels i les entrenadores amb les seves esportistes ha estat un tema d'interès creixent i s'ha abordat des de diferents perspectives i metodologies, que globalment han destacat el seu impacte en el rendiment i el benestar de les jugadores. Tot i això, no s'ha realitzat una avaluació combinada i multidimensional d'aquestes interaccions. Per abordar aquesta mancança, aquesta tesi té com a objectiu general dur a terme una avaluació multidimensional i multiteòrica de l'actuació dels i les entrenadores d'esport formatiu utilitzant diferents instruments d'observació. Amb aquest objectiu, es presenten tres estudis. Al primer es comparen tres instruments d'observació de l'actuació dels i les entrenadores (i.e., estil de comunicació, clima motivacional, estil de lideratge) per determinar l'aportació de cadascun i la utilitat del seu ús combinat. Al segon estudi s'adapta l'instrument Assessment of Coach Emotions (ACE) per a l'observació de les emocions dels i les entrenadores al context esportiu espanyol (ACE-E), permetent incorporar l'avaluació del factor emocional en aquest entorn. Finalment, al tercer estudi es presenten dades empíriques de l'ús d'aquest instrument adaptat en una mostra d'entrenadors i entrenadores espanyoles relatives al contingut de la conducta i les emocions que apareixen quan donen una instrucció. Globalment, els resultats d'aquesta tesi doctoral plantegen un estàndard per a futures comparacions de dimensions similars, matisos concrets sobre el contingut i la manera de transmetre les instruccions, o altres comportaments. A més, s'ha respost a la necessitat d'avaluar l'aspecte emocional de la conducta no només adaptant un instrument d'observació específic al context esportiu espanyol i proporcionant les primeres dades empíriques de les emocions dels i les entrenadores en aquest àmbit, sinó també desenvolupant el primer protocol per adaptar instruments d'observació basat en les indicacions de la International Society of Sport Psychology i de la International Test Comission. Finalment, s'ha generalitzat l'ús de tècniques d'anàlisi seqüencial des de les ciències de l'esport a l'àmbit de la psicologia de l'esport oferint una nova perspectiva per estudiar i comprendre les interaccions dels i les entrenadores amb les seves esportistes. En conjunt, els resultats subratllen que l'ACE-E es pot utilitzar amb les mateixes garanties que l'ACE i que el protocol presentat per adaptar-lo facilitarà els passos a seguir en futures adaptacions. A més, aquesta tesi mostra que la conducta d'instrucció és la més freqüent en línia amb estudis previs i sol anar acompanyada de l'observació i les emocions de tensió i alerta. Així mateix, destaquen la utilitat de fer servir tècniques d'anàlisi de dades seqüencials per identificar els patrons conductuals existents. A la discussió es ressalta la necessitat de seguir explorant noves variables i mètodes d'anàlisi en la investigació esportiva, amb la finalitat de millorar la qualitat de l'avaluació i el desenvolupament dels i les entrenadores.

[es] Durante las últimas décadas, el estudio de las interacciones de los y las entrenadoras con sus deportistas ha sido un tema de interés creciente y se ha abordado desde diferentes perspectivas y metodologías, que globalmente han destacado su impacto en el rendimiento y el bienestar de las jugadoras. Sin embargo, no se ha realizado una evaluación combinada y multidimensional de estas interacciones. Para abordar esta carencia, esta tesis tiene como objetivo general realizar una evaluación multidimensional y multiteórica de la actuación de los y las entrenadoras de deporte formativo utilizando distintos instrumentos de observación. Con este objetivo, se presentan tres estudios. En el primero se comparan tres instrumentos de observación de la actuación de los y las entrenadoras (i.e., estilo de comunicación, clima motivacional, estilo de liderazgo) para determinar la aportación de cada uno y la utilidad de su uso combinado. En el segundo estudio se adapta el instrumento Assessment of Coach Emotions (ACE) para la observación de las emociones de los y las entrenadoras al contexto deportivo español (ACE-E), permitiendo incorporar la evaluación del factor emocional en este entorno. Por último, en el tercer estudio se presentan datos empíricos del uso de este instrumento adaptado en una muestra de entrenadores y entrenadoras españolas relativos al contenido de la conducta y las emociones que aparecen cuando dan una instrucción. Globalmente, los hallazgos de esta tesis doctoral plantean un estándar para futuras comparaciones de dimensiones similares, matices concretos sobre el contenido y la forma de trasmitir las instrucciones, u otros comportamientos. Además, se ha respondido a la necesidad de evaluar el aspecto emocional de la conducta no sólo adaptando un instrumento de observación específico al contexto deportivo español y proporcionando los primeros datos empíricos de las emociones de los y las entrenadoras en este ámbito, sino también desarrollando el primer protocolo para la adaptación de instrumentos de observación basado en las indicaciones de la International Society of Sport Psychology y de la International Test Comission. Finalmente, se ha generalizado el uso de técnicas de análisis secuencial desde las ciencias del deporte al ámbito de la psicología del deporte ofreciendo una nueva perspectiva para su estudio y comprensión de las interacciones de los y las entrenadoras con sus deportistas. En su conjunto, los resultados subrayan que el ACE-E se puede utilizar con las mismas garantías que el ACE y que el protocolo presentado para su adaptación facilitará los pasos a seguir en futuras adaptaciones. Además, esta tesis muestra que la conducta de instrucción es la más frecuente en línea con estudios previos y suele ir acompañada de la observación y de las emociones de tensión y alerta. Asimismo, destacan la utilidad de emplear técnicas de análisis de datos secuenciales para identificar los patrones conductuales existentes. En la discusión se resalta la necesidad de seguir explorando nuevas variables y métodos de análisis en la investigación deportiva, con el fin de mejorar la calidad de la evaluación y el desarrollo de los y las entrenadoras.