BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] La persona que es veu obligada a marxar del seu país per protegir la seva vida, té dret a acollir-se a l'estatut del refugiat per poder viure de manera segura en un altre Estat. No obstant això, els seus problemes no acaben en arribar al país d'acollida, on segueix formant part d'un col·lectiu vulnerable. A partir de les històries de vida de persones que han sol·licitat la protecció internacional a Espanya, el treball s'endinsa en el funcionament del sistema espanyol d'asil i reuneix les opinions i les proposates de millora d'experts en la matèria.

[es] La persona que se ve obligada a marchar de su país para proteger su vida, tiene derecho a acogerse al estatuto de refugiado para poder vivir de manera segura en otro Estado. Sin embargo, sus problemas no terminan al llegar al país de acogida, donde sigue perteneciendo a un colectivo vulnerable. A partir de las historias de vida de personas que han solicitado la protección internacional en España, el trabajo se adentra en el funcionamiento del sistema español de asilo y reúne las opiniones y las propuestas de mejora de los expertos en la materia.
[ca] En el present article, utilitzant els procediments d'estudi de cas, l'observació qualitativa, l'aplicació del model TRIC i la metodologia de les 20 barreres culturals en la comunicació i les 5 dimensions de creativitat (20BCC-5DCR), s'analitza el concepte de ciutat MIL batejat per la UNESCO el 2018, un paradigma que pot servir-se d'un sistema de 13 indicadors i 262 mètriques i que contempla el ciutadà com a eix central. Es caracteritza per la integració de les ciutats físiques i digitals, així com per la superació de les barreres culturals en la comunicació, per la qual cosa es relaciona amb el constructe de les Tecnologies de la Relació, la Informació i la Comunicació (TRIC) i les seves dimensions consegüents. Com a metodologia d'anàlisi, duem a terme un estudi de cas de l'aplicació dels paràmetres de ciutats MIL i TRIC a dos centres pilot: el projecte Soñar contigo, a l'Habana (Cuba), i El Gancho Coworking, a Saragossa (Espanya). Com a conclusió principal, comprovem que aquesta mena de llocs tenen com a finalitat superar les barreres culturals de la comunicació i esdevenir espais relacionals en què convergeixen la multidiversitat i les diferents dimensions TRIC, principalment l'axiològica, l'emocional i l'emprenedora. Aquests punts poden servir, a més de com a referents experimentals vius, com a locals d'irradiació en la pràctica del paradigma de les ciutats MIL en territoris urbans.

[es] En el presente artículo, utilizando los procedimientos de estudio de caso, la observación cualitativa, la aplicación del modelo TRIC y la metodología de las 20 Barreras Culturales en la Comunicación y 5 Dimensiones de Creatividad (20BCC-5DCR), se analiza el concepto de Ciudad MIL bautizado por la UNESCO en 2018, un paradigma que puede servirse de un sistema de 13 indicadores y 262 métricas y que contempla al ciudadano como eje central. Se caracteriza por la integración de las ciudades físicas y digitales, así como por la superación de las barreras culturales a la comunicación, por lo que se relaciona con el constructo de las Tecnologías de la Relación, la Información y la Comunicación (TRIC) y sus dimensiones consiguientes. Como metodología de análisis, llevamos a cabo un estudio de caso de la aplicación de los parámetros de Ciudades MIL y TRIC a dos centros piloto: el proyecto Soñar contigo, en La Habana (Cuba), y El Gancho Coworking, en Zaragoza (España). Como principal conclusión, comprobamos que este tipo de lugares tienen como finalidad superar las barreras culturales de la comunicación y convertirse en espacios relacionales en los que convergen la multidiversidad y las diferentes dimensiones TRIC, principalmente la axiológica, la emocional y la emprendedora. Esos puntos pueden servir, además de como referentes experimentales vivos, como locales de irradiación en la práctica del paradigma de las Ciudades MIL en territorios urbanos.
[ca] El TFG es basa en una investigació a través d'estudis previs, enquestes i entrevistes en profunditat per conèixer si hi ha desigualtats per a les periodistes esportives que es dediquen a el món del futbol a la televisió. Els grans pilars analitzats són la presència de la dona en nombre, els elements que suposen desigualtats, els estereotips físics (edat, bellesa, imatge ...), el masclisme, el motiu pel qual hi ha poques dones que narren futbol i si hi ha un sostre de vidre en aquest àmbit.

[es] El TFG se basa en una investigación a través de estudios previos, encuestas y entrevistas en profundidad para conocer si existen desigualdades para las periodistas deportivas que se dedican al mundo del fútbol en televisión. Los grandes pilares analizados son la presencia de la mujer en número, los elementos que suponen desigualdades, los estereotipos físicos (edad, belleza, imagen…), el machismo, el motivo por el cual hay pocas mujeres que narren fútbol y si existe un techo de cristal en este ámbito.
[ca] L'ecografia de tiroides és la principal prova diagnòstica per l'estudi dels nòduls tiroïdals (NT), permet determinar el seu risc de malignitat i la necessitat de realitzar una punció aspiració amb agulla fina (PAAF) dels nòduls sospitosos de malignitat. L'objectiu d'aquest estudi serà avaluar la precisió diagnòstica de les característiques ecogràfiques de malignitat dels NT (hipoecogenicitat, presència de microcalcificacions, absència d'halo sonogràfic, marges irregulars, augment de la vascularització y diàmetre longitudinal major que transvers) en comparació amb la citologia obtinguda per PAAF i la histologia de la peça quirúrgica. Es crearà una base de dades a partir de la informació recollida dels pacients intervinguts per NT a l'Hospital de la Santa Creu i Sant Pau (HSCSP) entre el 2006-2014, sobre: les característiques ecogràfiques, la citologia i l'anatomia patològica. De cada característica ecogràfica s'avaluarà: la sensibilitat, l'especificitat, el VPP, el VPN, la precisió, la prova de Chi quadrat i la concordança amb la histologia de la peça quirúrgica. Els resultats i conclusions que s'obtinguin d'aquest projecte permetran aproximar la utilitat de l'ecografia en el diagnòstic i la decisió terapèutica dels nòduls tiroïdals.

[es] La ecografía de tiroides es la principal prueba diagnóstica para el estudio de los nódulos tiroideos (NT), permite determinar su riesgo de malignidad y la necesidad de realizar una punción aspiración con aguja fina (PAAF) de los nódulos sospechosos de malignidad. El objetivo de este estudio será evaluar la precisión diagnóstica de las características ecográficas de malignidad de los NT (hipoecogenicidad, presencia de microcalcificaciones, ausencia de halo sonográfico, márgenes irregulares, aumento de la vascularización y diámetro longitudinal mayor que transverso) en comparación con la citología obtenida por PAAF y la histología de la pieza quirúrgica. Se creará una base de datos a partir de la información recogida de los pacientes intervenidos por NT en el Hospital de la Santa Creu i Sant Pau (HSCSP) entre el 2006 y el 2014, sobre: las características ecográficas, la citología y la anatomía patológica. De cada característica ecográfica se evaluará: la sensibilidad, la especificidad, el VPP, el VPN, la precisión, la prueba de Chi cuadrado y la concordancia con la histología de la pieza de resección quirúrgica. Los resultados y conclusiones que se obtengan de este proyecto permitirán aproximar la utilidad de la ecografía en el diagnóstico y decisión terapéutica de los nódulos tiroideos.
[ca] L'article traça breument les relacions de la família Rossetti amb Dante, començant per Gabriele, patriota italià exiliat a Londres, i continua amb Dante Gabriel, William Michael i Christina. A més, s'analitzen els estudis més recents del Centre Europeu d'Estudis Rossetians, actiu a Vasto des de 2008.

[es] El artículo traza brevemente la relación de la familia Rossetti con Dante, empezando por Gabriele, patriota italiano exiliado en Londres, y continuando con Dante Gabriel, William Michael y Christina. Además, se repasan los estudios más recientes elaborados por el "Centro Europeo de Estudios Rossetti", que funciona en Vasto desde 2008.
[ca] Aquest simposi ofereix una discussió crítica de les lògiques i dinàmiques entorn de la nova perspectiva de la "circulació de la cura" presentades per Loretta Baldassar i Laura Merla en el seu volum titulat Transnational Families, Migration and the Circulation of Care. Aquest comentari elogia la precisió d'aquesta nova perspectiva en els estudis sobre família, però alhora ens recorda la vigència de l'aproximació de les "cadenes globals", en la mesura que localitza les mobilitats de la cura dins dels debats entorn de la justícia global. La contribució reflexiona sobre alguns dels punts negres que sorgeixen de la metàfora de la "circulació" i subratlla en particular la necessitat de la perspectiva de la circulació de la cura per situar les famílies transnacionals no solament en un context institucional, sinó també en un context polític global.

[es] Este simposio ofrece una discusión crítica de las lógicas y dinámicas en torno a la nueva perspectiva de la "circulación del cuidado" presentadas por Loretta Baldassar y Laura Merla en su volumen titulado Transnational Families, Migration and the Circulation of Care. Este comentario elogia la precisión de esta nueva perspectiva en los estudios sobre familia, pero al mismo tiempo nos recuerda la vigencia de la aproximación de las "cadenas globales", en la medida que localiza las movilidades del cuidado dentro de los debates en torno a la justicia global. La contribución reflexiona sobre algunos de los puntos negros que surgen de la metáfora de la "circulación" y subraya en particular la necesidad de la perspectiva de la circulación del cuidado para situar a las familias transnacionales no solo en un contexto institucional, sino también en un contexto político global.
[ca] Fernando Martín és, des de 1998, el responsable de l'Àrea de Bioinformàtica Mèdica a l'Institut de Salut Carlos III. Allà ha format un equip que s'encarrega d'investigar i de desenvolupar les eines informàtiques que facilitaran la comprensió i l'ús dels nous enfocaments de la medicina basada en la genòmica, i la seva aplicació a la investigació, a la pràctica clínica i a la salut pública. Alguns exemples són els DNA microarrays, la integració d'informació clínica i genètica, les eines per a la presa de decisions en medicina genòmica, els sistemes de informació basats en Internet i la gestió del coneixement científic. Dins del Any de la Computació a la UAB, el 21 de novembre de 2007, va a impartir la conferència "Computació en Biomedicina: història, perspectiva actual i avenços en investigació".

[es] Fernando Martín Sánchez es, desde 1998, el responsable del Área de Bioinformática Médica del Instituto de Salud Carlos III. Allí ha formado un equipo que se encarga de investigar y desarrollar herramientas informáticas que faciliten la comprensión y el uso de los nuevos enfoques de la medicina basada en la genómica y su aplicación a la investigación, la práctica clínica y la salud pública. Algunos ejemplos son los microarrays de ADN, la integración de información clínica y genética, las herramientas para la toma de decisiones en medicina genética, los sistemas de información basados en Internet y la gestión del conocimiento científico. El 21 de noviembre de 2007, dentro del Año de la Computación de la UAB, impartió la conferencia "Computación en Biomedicina: historia, perspectiva actual y avances en investigación
[ca] PETA (People for the Ethical Treatment of Animals) és la major organització animalista a nivell mundial. En un moment en el qual els drets dels animals s'estan tenint cada vegada més en compte, aquest treball pretén mesurar la càrrega de valors transmesa en els seus anuncis mitjançant un protocol basat en tests de recepció.

[es] PETA (People for the Ethical Treatment of Animals) es la mayor organización animalista a nivel mundial. En un momento en el que los derechos de los animales se están teniendo cada vez más en cuenta, este trabajo pretende medir la carga de valores transmitida en sus anuncios mediante un protocolo basado en tests de recepción
[ca] La restauració és una part fonamental del turisme. No obstant això, n'existeixen pocs treballs quantitatius, ja que és un sector difícil d'estudiar. L'objectiu d'aquest article és estudiar les possibilitats d'anàlisi del sector de la restauració a Espanya amb el suport de les principals fonts estadístiques. A aquest efecte, es descriuen i comparen les bases de dades disponibles per analitzar el sector tant des de la perspectiva de la demanda com de l'oferta. L'article conclou amb alguns suggeriments per determinar quines estadístiques convé utilitzar i quines mesures seria desitjable que fossin adoptades per millorar la informació estadística.

[es] La restauración es una parte fundamental del turismo. Sin embargo, existen pocos trabajos cuantitativos ya que es un sector difícil de estudiar. El objetivo de este artículo es estudiar las posibilidades de análisis del sector de la restauración en España apoyándose en las principales fuentes estadísticas. Con este fin, se describen y comparan las bases de datos disponibles para analizar el sector tanto desde la perspectiva de la demanda como de la oferta. El artículo concluye con algunas sugerencias para determinar qué estadísticas conviene utilizar y qué medidas sería deseable que fuesen adoptadas para mejorar la información estadística.
[ca] Entendre per què entre 2013 i 2017 el populisme de dretes va tenir més èxit polític que els seus homòlegs d'esquerra a Europa és una tasca que requereix, com a punt de partida, una anàlisi detallada de les raons de l'el seu ascens com a tal. Com afirma Francisco Panizza, totes les "pràctiques populistes sorgeixen de l'fracàs de les institucions socials i polítiques existents per confinar i regular als subjectes polítics en un ordre social relativament estable". No obstant això, l'anàlisi de la brusca erupció política d'aquests moviments a Europa segueix sent tema de múltiples i intensos debats. Per identificar apropiadament les raons centrals darrere de l'ràpid augment en el seu èxit polític, aquest assaig avalua dues de les interpretacions més prominents: en primer lloc, els relats historicistes dels populismes de dretes a Europa que els entendrien com un epifenomen de canvis històrics profunds, i, en segon lloc, les concepcions del seu sorgiment com a conseqüència d'una estratègia política fructífera capaç d'explotar eficientment els processos de crisi orgànica com els que estaven experimentant les democràcies representatives europees.

[es] Entender por qué entre 2013 y 2017 el populismo de derechas tuvo más éxito político que sus homólogos de izquierda en Europa es una tarea que requiere, como punto de partida, un análisis detallado de las razones del su ascenso como tal. Como afirma Francisco Panizza, todas las "prácticas populistas surgen del fracaso de las instituciones sociales y políticas existentes para confinar y regular a los sujetos políticos en un orden social relativamente estable". Sin embargo, el análisis de la brusca erupción política de estos movimientos en Europa sigue siendo tema de múltiples e intensos debates. Para identificar apropiadamente las razones centrales detrás del rápido aumento en su éxito político, este ensayo evalúa dos de las interpretaciones más prominentes: en primer lugar, los relatos historicistas de los populismos de derechas en Europa que los entenderían como un epifenómeno de cambios históricos profundos, y, en segundo lugar, las concepciones de su surgimiento como consecuencia de una estrategia política fructífera capaz de explotar eficientemente los procesos de crisis orgánica como los que estaban experimentando las democracias representativas europeas.
[ca] La següent tesi se centra en l'estructuració de l'espai aeri de baix nivell per a la integració segura de sistemes aeris no tripulats (drons) en zones urbanes. L'objectiu és definir estructures d'espai aeri per a dos barris, Ciutat Vella i Eixample, i determinar la densitat de trànsit òptima utilitzant el servei de Resolució de Conflictes Estratègics del U-Space. L'estudi explora els conceptes del U-Space, els marcs normatius, les categories operatives i els volums de l'espai aeri. També examina el funcionament del servei de Resolució de Conflictes d'Estratègia i el disseny de vertiports en entorns urbans. L'aplicació pràctica implica la utilització d'Open Street Map i la programació en Python per a la representació gràfica. Les simulacions realitzades amb DronAs Analyzer generen trànsit i analitzem els resultats per ambdós barris i els comparem. Els resultats demostren la importància d'un espai aeri ben estructurat i gestionat i determinen les densitats de trànsit òptimes per a unes operacions eficients i segures. La investigació contribueix a l'èxit de la integració dels drons en l'espai aeri urbà, la qual cosa permetrà ampliar les seves funcions i aplicacions en els propers anys.

[es] La siguiente tesis se centra en la estructuración del espacio aéreo de bajo nivel para la integración segura de sistemas aéreos no tripulados (drones) en zonas urbanas. El objetivo es definir estructuras de espacio aéreo para dos barrios, Ciutat Vella y Eixample, y determinar la densidad de tráfico óptima utilizando el servicio de Resolución de Conflictos Estratégicos de U-Space. El estudio explora los conceptos de U-Space, los marcos normativos, las categorías operativas y los volúmenes del espacio aéreo. También examina el funcionamiento del servicio de Resolución de Conflictos de Estrategia y el diseño de vertiports en entornos urbanos. La aplicación práctica implica la utilización de Open Street Map y la programación en Python para la representación gráfica. Las simulaciones realizadas con DronAs Analyzer generan tráfico y, a continuación, se analizan los resultados para ambos barrios y se comparan. Los resultados demuestran la importancia de un espacio aéreo bien estructurado y gestionado y determinan las densidades de tráfico óptimas para unas operaciones eficientes y seguras. La investigación contribuye al éxito de la integración de los drones en el espacio aéreo urbano, lo que permitirá ampliar sus funciones y aplicaciones en los próximos años.
[ca] Investigadors del Centre d'Estudis Sociològics sobre la Vida Quotidiana i el Treball (QUIT) del Departament de Sociologia, junt amb l'Institut d'Estudis Regionals i Metropolitans de Barcelona (IERMB), han fet un estudi sobre impacte de gènere del teletreball i rutines de confinament en les tasques domèstiques i de cures de persones, que conclou que la crisi de la covid-19 va accentuar les desigualtats de gènere ja existents abans i va suposar una oportunitat perduda per avançar cap a un repartiment més igualitari del treball domèstic i la seva revalorització.

[es] Investigadores del Centro de Estudios Sociológicos sobre la Vida Cotidiana y el Trabajo (QUIT) del Departamento de Sociología, junto con el Instituto de Estudios Regionales y Metropolitanos de Barcelona (IERMB), han realizado un estudio sobre impacto de género del teletrabajo y rutinas de confinamiento en las tareas domésticas y de cuidado de personas, que concluye que la crisis de la covid-19 acentuó las desigualdades de género ya existentes antes y supuso una oportunidad perdida para avanzar hacia un reparto más igualitario del trabajo doméstico y su revalorización.
[ca] La recerca és una anàlisi sobre la cobertura mediàtica de la campanya "Tancarem el CIE" (Centre d'Internament d'Estrangers) de la zona Franca de Barcelona. L'estudi de la cobertura que 4 diaris catalans generalistes van fer de la campanya entre el setembre i l'octubre de 2014 permet extreure una sèrie de bones pràctiques, mancances i recomanacions que volen contribuir a millorar la tasca periodística.

[es] La investigación es un análisis sobre la cobertura mediática de la campaña "Tancarem el CIE" (Centro de Internamiento de Extranjeros) de la zona Franca de Barcelona. El estudio de la cobertura que 4 periódicos catalanes generalistas hicieron de la campaña entre septiembre y octubre de 2014 permite extraer una serie de buenas prácticas, carencias y recomendaciones que quieren contribuir a mejorar la tarea periodística.
[ca] L'Abric Romaní compta amb una potent seqüència del Paleolític Mitjà de qual, fins al moment, s'han excavat 13 nivells arqueològics. Aquests nivells mostren un patró d'ocupació basat en l'aparició d'espais domèstics entorn a fogars en els quals es concentren la major part de les activitats, especialment les relacionades amb el processament dels recursos lítics. Aquest patró permet caracteritzar l'Abric Romaní com un espai residencial, fet que és fonamental per entendre el registre arqueològic i el comportament tècnic. La variabilitat dels conjunts lítics s'ha tractat des d'una triple perspectiva, relacionada amb les diferents escales temporals a les quals és possible accedir a través de la metodologia arqueològica: la variabilitat que reflecteix processos de llarga duració i que s'expressa en els canvis que es produeixen al llarg de la seqüència; la variabilitat en l'interior del conjunt lític definit a partir de criteris estratigràfics; i la variabilitat accessible a través de contextos temporals d'alta resolució. Aquesta última aproximació a la variabilitat se centra en l'estudi dels diferents comportaments discernibles en un mateix nivell arqueològic. En aquest treball utilitzarem el nivell J com a exemple d'aquest tipus d'anàlisi.

[es] El Abric Romaní cuenta con una potente secuencia del Paleolítico Medio de la que hasta el momento se han excavado 13 niveles arqueológicos. Estos niveles muestran un patrón de ocupación basado en la aparición de espacios domésticos en torno a hogares en los que se concentra la mayor parte de las actividades, especialmente las relacionadas con el procesamiento de los recursos líticos. Este patrón permite caracterizar el Abric Romaní como un espacio residencial, lo que es fundamental para entender el registro arqueológico y el comportamiento técnico. La variabilidad de los conjuntos líticos se ha abordado desde una triple perspectiva, relacionada con las diferentes escalas temporales a las que es posible acceder a través de la metodología arqueológica: la variabilidad que refleja procesos de larga duración y que se expresa en los cambios que se producen a lo largo de la secuencia; la variabilidad en el interior de conjunto lítico definido a partir de criterios estratigráficos; y la variabilidad accesible a través de contextos temporales de alta resolución. Esta última aproximación a la variabilidad se centra en el estudio de los diferentes comportamientos discernibles en un mismo nivel arqueológico. En este trabajo utilizaremos el nivel J como ejemplo de este tipo de análisis.
[ca] Per raons complexes, l'activitat cinegètica a Espanya ha conegut en els darrers anys un creixement extraordinari i implica ara més d'un milió de caçadors, el 80 % del terriori i té una gran importància econòmica que no és gens negligible.

[es] Por razones complejas, la actividad cinegética en España ha experimentado en los dltimos años un crecimiento extraordinari0 que implica en la actualidad a más de un millón de cazadores y al 80 % del territorio nacional, y su importancia económica no es despreciable.