BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] El desenvolupament de robots flexibles s'està convertint en una àrea de recerca molt activa a causa de la seva àmplia i múltiple gamma d'aplicacions a diverses escales. En aquest projecte, es modelarà un robot senzill i suau per aconseguir objectius òptims (màxim desplaçament, alçada, ...). Es millorarà un codi Matlab d'elements finits per a grans deformacions amb la possibilitat de contraure's en determinades direccions preferides. El model s'ha ampliat amb capacitats per controlar aquestes contractilitats per tal d'aconseguir certs objectius (tasques). L'optimitat es basarà en -Anàlisi inversa seqüencial -Enfocament d'optimització directa -Tècniques d'aprenentatge automàtic

[es] El desarrollo de robots flexibles se está convirtiendo en un área de investigación muy activa debido a su amplia y múltiple gama de aplicaciones a varias escalas. En este proyecto se modelará un robot sencillo y delicado para conseguir objetivos óptimos (desplazamiento máximo, altura, ...). Se mejorará un código Matlab de elementos finitos para grandes deformaciones con la posibilidad de contraerse en ciertas direcciones preferidas. El modelo se ha ampliado con capacidades para controlar estas contractilidades con el fin de lograr ciertos objetivos (tareas). La optimización se basará en -Análisis secuencial inverso -Enfoque de optimización directa -Técnicas de aprendizaje automático
[ca] Les empreses avui dia tracten amb una immensa quantitat de dades i és imprescindible que facin tot el possible per a mantenir el control d'aquestes i que les utilitzin a favor seu per a millorar la seguretat dels seus sistemes i assegurar la continuïtat del negoci. En aquest projecte final de grau d'Enginyeria Informàtica s'explica a alt nivell el funcionament de la tecnologia SIEM, utilitzada per a millorar la gestió dels registres que graven les aplicacions i dispositius, tant per a tenir-los més organitzats, com per a utilitzar-los per a detectar amenaces i prevenir desastres informàtics. A més, es documenten els processos de negoci seguits per a gestionar la implementació del registre de logs i la seva integració a un sistema SIEM per a un client de Deloitte, on s'està duent a terme el treball. Conté una planificació temporal per a l'elaboració d'aquest així com també un pressupost estimat del projecte. El projecte però, continuarà sent actualitzat i mantingut per tècnics per tal d'assegurar la seguretat i vigilància del sistemes del client.

[es] Las empresas tratan a día de hoy con una inmensa cantidad de datos y es imprescindible que hagan todo lo posible para mantener el control de estos y que los utilicen a su favor para así mejorar la Seguridad de sus sistemas y asegurar la continuidad del negocio. En este proyecto final de grado de Ingeniería Informática se explica a alto nivel el funcionamiento de la tecnología SIEM, utilizada para mejorar la gestión de los registros que graban las aplicaciones y dispositivos, tanto para tenerlos mejor organizados, como para utilizarlos para detectar amenazas y prevenir desastres informáticos. Además, se documentan los procesos de negocio seguidos para gestionar la implementación del registro de logs y su integración en un sistema SIEM para un cliente de Deloitte, donde se está llevando a cabo el trabajo. Contiene una planificación temporal para la elaboración de este y también un presupuesto estimado del proyecto. Sin embargo, el proyecto seguirá siendo actualizado y mantenido por técnicos para así asegurar la seguridad y vigilancia de los sistemas del cliente.
[ca] Objectiu: Aquest treball té com a objectiu principal proposar la implementació de nous protocols d'atenció òptica més eficients i orientats a millorar el registre de dades tècniques de lents i muntures al Centre Universitari de Visió (CUV), utilitzant el programa de gestió clínica OpenVisión. Resultats: Els resultats de la implementació dels nous protocols d'atenció òptica a OpenVisió són els següents: digitalització de les dades de muntatge, millora de la gestió de les caixes de muntatge i reforçament del protocol de validació. Aquests canvis suposen una millora en l'eficiència, eliminat l'ús de paper, agilitzant els processos, reduint els errors, etc. Es pronostica que tant els estudiants com els professors tinguin una millor experiència de treball en l'atenció òptica en general així com proporcionar una millor atenció al pacient. Conclusió: Aquest treball proposa la implementació de nous protocols d'atenció òptica al CUV emprant el programa OpenVisió, amb l'objectiu de millorar l'eficiència i el registre de dades. S'analitzen programes existents i es fan propostes basades en les necessitats particulars del CUV. La implementació d'aquests protocols beneficiarà tant els estudiants com els professors, reduint la càrrega de treball i augmentant l'eficiència en l'atenció òptica.

[es] Objetivo: Este trabajo tiene como objetivo principal proponer la implementación de nuevos protocolos de atención óptica más eficientes y orientados a mejorar el registro de datos técnicos de lentes y monturas en el Centro Universitario de Visión (CUV), utilizando el programa de gestión clínica OpenVision. Resultados: Los resultados de la implementación de los nuevos protocolos de atención óptica en OpenVision son los siguientes: digitalización de los datos de montaje, mejora en la gestión de las cajas de montaje y refuerzo del protocolo de validación. Estos cambios suponen una mejora en la eficiencia al eliminar el uso de papel, agilizar los procesos, reducir los errores, etc. Se prevé que tanto los estudiantes como los profesores tengan una mejor experiencia de trabajo en la atención óptica en general, además de proporcionar una mejor atención al paciente. Conclusión: Este trabajo propone la implementación de nuevos protocolos de atención óptica en CUV utilizando el programa Open Visión, con el objetivo de mejorar la eficiencia y el registro de datos. Se analizan programas existentes y se realizan propuestas basadas en las necesidades particulares de CUV. La implementación de estos protocolos beneficiará tanto a los estudiantes como a los profesores, reduciendo la carga de trabajo y aumentando la eficiencia en la atención óptica.
[ca] El present projecte pretén implementar generadors d'energia neta com a font d'alimentació de Desfibril·ladors Externs Automàtics (DEA). Amb aquesta finalitat, es realitza el dimensionat dels diversos components que conformen una instal·lació fotovoltaica aïllada mitjançant l'estudi i l'execució dels càlculs pertinents per a la correcta elecció dels equips. S'inclou el dimensionat del generador fotovoltaic, del regulador i controlador de càrrega i de la bateria, a més del cablejat i proteccions elèctriques per a cadascun dels trams de la instal·lació, prenent, en tot moment, com a referència les necessitats d'alimentació de la càrrega. Altrament, com a comprovació dels elements escollits, es dissenya un model mitjançant el software Simulink de Matlab en el que s'utilitzen blocs de l'expansió Simscape amb els quals crear els diversos components esmentats anteriorment i visualitzar el seu comportament, simulant la càrrega de la bateria -Aportada per la generació del panell- i la descàrrega de l'acumulador en aplicar dos xocs elèctrics realitzats pel desfibril·lador.

[es] El presente proyecto pretende implementar generadores de energía limpia como fuente de alimentación de Desfibriladores Externos Automáticos (DEA). Con esta finalidad, se realiza el dimensionado de los diversos componentes que conforman una instalación fotovoltaica aislada, mediante el estudio y la ejecución de los cálculos pertinentes para la correcta elección de los equipos. Se incluye el dimensionado del generador fotovoltaico, del regulador y controlador de carga y de la batería, así como el cableado y protecciones para cada uno de los tramos de la instalación, tomando como referencia, en todo momento, las necesidades de alimentación de la carga. Asimismo, como comprobación de los elementos escogidos, se diseña un modelo mediante el software Simulink de Matlab en el que se utilizan bloques de la expansión Simscape, con los que crear los diversos componentes nombrados anteriormente y visualizar su comportamiento, simulando la carga de la batería -Aportada por la generación del panel- y la descarga del acumulador al aplicar dos choques eléctricos realizados por el desfibrilador.
[ca] Aquesta recerca analitza com l'elevada desigualtat i la limitada política pública a Llatinoamèrica han permès que la segregació residencial socioeconòmica (SRS) produeixi una bretxa abismal entre els barris. Els atributs actius són característiques pròpies de cada barri que perpetuen el resultat de la SRS aprofundint la condició econòmica dels seus residents. En els barris marginats, la mala mobilitat és un atribut actiu que contribueix a la pobresa dels seus habitants en limitar l'accés a una ocupació formal de qualitat. En aquest treball analitzem per a la ciutat de Montevideo la relació entre la mobilitat i l'ocupació com a estratègia per a superar la pobresa. Apliquem estadística descriptiva i un model lineal estimat amb mètodes bayesians. Els resultats mostren que el temps de trajecte, la densitat del transport col·lectiu i la despesa es relacionen amb majors nivells de pobresa. Les troballes concorden amb l'evidència empírica existent per a altres ciutats de la regió. El transport públic en aquest cas el de Montevideo no contribueix a reduir la desigualtat com a resultat de la SRS.

[es] La presente investigación analiza como la elevada desigualdad y la limitada política pública en Latinoamérica han permitido que la segregación residencial socioeconómica (SRS) produzca una brecha abismal entre los barrios. Los atributos activos son características propias de cada barrio que perpetúan el resultado de la SRS profundizando la condición económica de sus residentes. En los barrios marginados, la mala movilidad es un atributo activo que contribuye a la pobreza de sus habitantes al limitar el acceso a un empleo formal de calidad. En este trabajo analizamos para la ciudad de Montevideo la relación entre la movilidad y el empleo como estrategia para superar la pobreza. Aplicamos estadística descriptiva y un modelo lineal estimado con métodos bayesianos. Los resultados muestran que el tiempo de trayecto, la densidad del trasporte colectivo y el gasto se relacionan con mayores niveles de pobreza. Los hallazgos concuerdan con la evidencia empírica existente para otras ciudades de la región. El transporte público en este caso el de Montevideo no contribuye a reducir la desigualdad como resultado de la SRS.
[ca] Català: La farmacologia és la ciència que s'encarrega de l'estudi dels fàrmacs a diferents nivells i la espectroscòpia Raman és una tècnica fotònica de caracterització de compostos químics. De la unió d'aquests dos conceptes que poden resultar tan amplis i diferents sorgeix aquest Projecte Final de Carrera. En aquest PFC es presenten tant un anàlisis exhaustiu d'algunes terminologies relacionades amb els fàrmacs i amb espectroscòpia Raman com una investigació experimental a nivell molecular de diferents fàrmacs mesurant una selecció de medicaments mitjançant la espec-troscòpia. Es tracta d'un cas pràctic d'aplicació d'aquesta eina tan important i potent, per tal de demostrar la seva utilitat identificant components químics relatius a l'àmbit de la farmacologia.

[es] Castellano: La farmacología es la ciencia que se encarga del estudio de los fármacos a diferentes niveles y la espectroscopia Raman es una técnica fotónica de caracterización de compuestos químicos. De la unión de estos dos conceptos que pueden resultar tan amplios y diferentes surge este Proyecto Final de Carrera. En este PFC se presentan tanto un análisis exhaustivo de algunas terminologías relacionadas con los fármacos y con espectroscopia Raman como una investigación experimental a nivel molecular de diferentes fármacos midiendo una selección de medicamentos mediante espectroscopia. Se trata de un caso práctico de aplicación de esta herramienta tan importante y potente, para demostrar su utilidad identificando componentes químicos relativos al ámbito de la farmacología.
[ca] Ciutat Meridiana, barri de Barcelona construït en els anys 60, és un dels grans polígons d'habitatge de la ciutat Comtal. El IMU (Institut Municipal d'Urbanisme de Barcelona) acompanya al curs, a definir un pla de regeneració urbana que resolgui les diverses problemàtiques actualment existents. S'entén la regeneració urbana com el conjunt de processos que adapta l'àmbit urbà per a una millora de les condicions del lloc i l'entorn, rehabilitant i millorant àrees deteriorades. Renovació, transformació i intensificació d'un entorn complet per a una millora social i econòmica, preservant la identitat cultural i social. Davant aquesta situació el principal objectiu del projecte és la intensificació de Ciutat Meridiana, de manera que es doti al barri d'una mixtura d'activitats per a l'atracció d'un nou tipus de població. A més, proporcionar una millora en la connectivitat i en els enllaços a la infraestructura verda que, actualment, es veuen condicionats a causa de la situació geogràfica del lloc. El projecte de plataformes contínues horitzontals entre la irregularitat topogràfica i pendents pronunciades neix de la voluntat d'entendre la condició geogràfica, buscant eliminar passos amb més del 20% d'arracada per a una correcta accessibilitat i connexió.

[es] Ciutat Meridiana, barrio de Barcelona construido en los años 60, es uno de los grandes polígonos de vivienda de la ciudad Condal. El IMU (Institut Municipal d'Urbanisme de Barcelona) acompaña al curso, a definir un plan de regeneración urbana que resuelva las diversas problemáticas actualmente existentes. Se entiende la regeneración urbana como el conjunto de procesos que adapta el ámbito urbano para una mejora de las condiciones del lugar y el entorno, rehabilitando y mejorando áreas deterioradas. Renovación, transformación e intensificación de un entorno completo para una mejora social y económica, preservando la identidad cultural y social. Ante esta situación el principal objetivo del proyecto es la intensificación de Ciutat Meridiana, de manera que se dote al barrio de una mixtura de actividades para la atracción de un nuevo tipo de población. Además, proporcionar una mejora en la conectividad y en los enlaces a la infraestructura verde que, actualmente, se ven condicionados debido a la situación geográfica del lugar. El proyecto de plataformas continuas horizontales entre la irregularidad topográfica y pendientes pronunciadas nace de la voluntad de entender la condición geográfica, buscando eliminar pasos con más del 20% de pendiente para una correcta accesibilidad y conexión.
[ca] Aquest projecte se centra en l'optimització d'un sistema electrònic dissenyat per caracteritzar el funcionament d'una placa solar fotovoltaica mitjançant l'anàlisi de la corba I-V. El microcontrolador Raspberry Pi Pico W actua com a nucli del sistema, encarregant-se de realitzar les lectures de corrent i tensió i transmetre-les via Wi-Fi a un dispositiu receptor. Aquestes dades es processen amb un programa en Python, que les emmagatzema i les representa gràficament per facilitar l'anàlisi de la corba I-V. El microcontrolador es programa utilitzant Python en lloc de C, i la comunicació entre el dispositiu transmissor i el receptor es realitza mitjançant Wi-Fi en comptes de LoRa. També, s'hi incorporen noves funcionalitats mitjançant la comunicació amb el port sèrie, que permeten un control més precís del sistema i un accés constant a informació actualitzada sobre el seu estat. A més, es substitueixen alguns components de la PCB per altres amb l'objectiu de millorar el rendiment del sistema. El resultat final és un sistema eficient i complet, capaç de gestionar les mesures, la transmissió, la recepció i la representació gràfica de la corba I-V, gràcies a les lectures de corrent i tensió, garantint un control total i una optimització en la caracterització de plaques solars fotovoltaiques.

[es] Este proyecto se centra en la optimización de un sistema electrónico diseñado para caracterizar el funcionamiento de un panel solar fotovoltaico mediante el análisis de la curva I-V. El microcontrolador Raspberry Pi Pico W actúa como el núcleo del sistema, encargándose de realizar las lecturas de corriente y tensión y de transmitirlas vía Wi-Fi a un dispositivo receptor. Estos datos se procesan con un programa en Python, que los almacena y los representa gráficamente para facilitar el análisis de la curva I-V. El microcontrolador se programa utilizando Python en lugar de C, y la comunicación entre el dispositivo transmisor y el receptor se realiza mediante Wi-Fi en lugar de LoRa. Además, se incorporan nuevas funcionalidades a través de la comunicación con el puerto serie, lo que permite un control más preciso del sistema y un acceso constante a información actualizada sobre su estado. Asimismo, se sustituyen algunos componentes de la PCB por otros con el objetivo de mejorar el rendimiento del sistema. El resultado final es un sistema eficiente y completo, capaz de gestionar las mediciones, la transmisión, la recepción y la representación gráfica de la curva I-V. Esto garantiza un control total y una optimización en la caracterización de los paneles solares fotovoltaicos.
[ca] Aquest treball analitza l'evolució de les fonts d'energia renovable a Catalunya i les dificultats a las que s'enfronta en el camí cap a un model energètic sostenible. El major d'aquests reptes son els conflictes territorials, que, degut a les característiques geogràfiques de Catalunya, han aparegut cada cop que s'ha intentat accelerar el desplegament d'aquestes instal·lacions. Precisament aquests conflictes son el focus d'aquesta tesi, on s'intenta trobar la seva raó de ser, així com els efectes que les instal·lacions d'energia eòlica tenen sobre el territori. Es repassa la història, la normativa que l'ha acompanyat i s'investiguen diversos exemples. D'aquests, s'estudia amb especial atenció el cas de la Terra Alta. Aquest anàlisi en particular ha permès a l'estudi anar més enllà dels titulars gràcies a l'estret contacte de l'autor amb el territori, permetent extreure aprenentatges claus per a intentar formular el futur energètic del país i proposar diverses mesures que puguin fomentar l'acceptació social i, per tant, puguin facilitar una transició energètica que compleixi amb els objectius establerts, tant restrictius com necessaris.

[es] Este trabajo analiza la evolución de las fuentes de energía renovable en Cataluña y las dificultades a las que se enfrenta en su camino hacia un modelo energético sostenible. El mayor de estos retos son los conflictos territoriales, que, debido a las características geográficas de Cataluña, han aparecido cada vez que se ha intentado acelerar el despliegue de estas instalaciones. Precisamente estos conflictos son el foco de esta tesis, donde se intenta encontrar su razón de ser, así como los efectos que las instalaciones de energía eólica tienen sobre el territorio. Se repasa la historia, la normativa que le ha acompañado y se investigan varios ejemplos. De éstos, se estudia con especial atención el caso de la Terra Alta. Este análisis en particular ha permitido al estudio ir más allá de los titulares gracias al estrecho contacto del autor con el territorio, permitiendo extraer aprendizajes claves para intentar formular el futuro energético del país y proponer diversas medidas que puedan fomentar la aceptación social y, por tanto, puedan facilitar una transición energética que cumpla con los objetivos establecidos, tan restrictivos como necesarios.
[ca] Situats als finals segle XIX, Barcelona necessita l'expansió del seu territori projectada en el Pla Cerdà elaborat el 1859. Un cop obertes les fronteres, es dissenya el Pla de Reforma Interior (1879), elaborat per Àngel Josep Baixeras, una ordenança que connectaria l'Eixample amb la costa mitjançant tres grans avingudes, dos verticals (Muntaner i Pau Claris-Via Laietana) i una altra en sentit perpendicular (avinguda de la Catedral). Aquesta última, mai construïda i designada amb el nom de Via de Pere el Gran, és plasmada únicament en un plànol del desenvolupament urbanístic, datat de 1905, juntament amb nombrosos projectes d'edificis emblemàtics dins d'aquesta, dels quals només es coneix una planta general i vistes de cada un d'ells, fent així tot un repte l'objectiu que ha proposat aquest treball: Construir un model en tres dimensions que permeti veure com hagués quedat Barcelona d'haver-se dut a terme aquest atrevit projecte.

[es] Situados a finales del siglo XIX, Barcelona necesita la expansión de su territorio proyectada en el Plan Cerdà elaborado en 1859. Una vez abiertas las fronteras, se diseña el Plan de Reforma Interior (1879), elaborado por Àngel Josep Baixeras, una ordenanza que conectaría el Eixample con la costa mediante tres grandes avenidas, dos verticales (Muntaner y Pau Claris-Via Laietana) y otra en sentido perpendicular (avenida de la Catedral). Esta última, nunca construida y designada con el nombre de Vía de Pedro el Grande, es plasmada únicamente en un plano del desarrollo urbanístico, datado de 1905, junto con numerosos proyectos de edificios emblemáticos dentro de ésta, de los que sólo se conoce una planta general y vistas de cada uno de ellos, haciendo así un reto el objetivo que ha propuesto este trabajo: Construir un modelo en tres dimensiones que permita ver cómo hubiera quedado Barcelona de haberse llevado a cabo este atrevido proyecto.
[ca] De la vulnerabilitat a la intimitat" consisteix en el desenvolupament d'habitatges d'emergència per a dones víctimes de violència masclista en un entorn privilegiat: una antiga masia catalana enmig del parc de Can Freixes. Aquest programa es completa amb un equipament de trobada feminista amb diversos serveis per a les dones, des de aules per fer tallers fins a punts d'informació i assessoria. La necessitat d'aquests espais es fa evident davant de les xifres de dones, persones trans, persones no binàries assassinades, agredides i assetjades. L'objectiu del projecte és aconseguir crear espais segurs, de confiança, on sentir-se lliure per ser i relacionar-se. Crear un recorregut tant a nivell físic com a nivell emocional que acompanyi a les dones des de la vulnerabilitat en que moltes es troben fins a la intimitat, fins a la trobada amb elles mateixes.

[es] De la vulnerabilidad a la intimidad" consiste en el desarrollo de viviendas de emergencia para mujeres víctimas de violencia machista en un entorno privilegiado: una antigua masía catalana en medio del parque de Can Freixes. Este programa se completa con un equipamiento de encuentro feminista con diversos servicios para las mujeres, desde aulas para realizar talleres hasta puntos de información y asesoría. La necesidad de estos espacios se hace evidente frente a las cifras de mujeres, personas trans, personas no binarias asesinadas, agredidas y asediadas. El objetivo del proyecto es conseguir crear espacios seguros, de confianza, donde sentirse libre por ser y relacionarse. Crear un recorrido tanto a nivel físico como a nivel emocional que acompañe a las mujeres desde la vulnerabilidad en que muchas se encuentran hasta la intimidad, hasta el encuentro consigo mismo.