BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Com pont de comunicació i eina de garantia processal, la interpretació judicial té un paper imprescindible en els processos penals en els quals es veuen involucrades persones que no comprenen la llengua de procediment. No obstant aixo, la interpretació judicial ha estat un ambit relativament poc explorat en el context espanyol fins fa poc, sobretot en la combinació xines-espanyol. Aquesta tesi pretén analitzar els problemes textuals i interaccionals als quals s'enfronten els interprets en un judici amb interpretació entre espanyol i xines a partir d'un corpus oral de dades autentiques procedents de vistes reals celebrades en tribunals de Barcelona. Els enregistraments de les vistes s'han transcrit, anotat i analitzat tenint en compte els aspectes textuals i interaccionals (Wadensjo, 1998) propis de la interpretació als serveis públics. Els resultats s'utilitzen per oferir una panoramica sobre la practica de la interpretació judicial espanyol-xines en els processos penals a Barcelona

[es] Como puente de comunicación y herramienta de garantía procesal, la interpretación judicial tiene un papel imprescindible en los asuntos penales en los que se ven envueltas personas que no comprenden la lengua del procedimiento. Sin embargo, la interpretación judicial ha sido un ámbito relativamente poco explorado en el contexto español hasta hace poco, sobre todo en la combinación chino-español. Este trabajo de investigación pretende analizar los problemas textuales e interaccionales a los que se enfrentan los intérpretes en un juicio con interpretación entre español y chino a partir de un corpus oral de datos auténticos procedentes de vistas reales celebradas en tribunales de Barcelona. Las grabaciones de las vistas se han transcrito, anotado y analizado teniendo en cuenta los aspectos textuales e interaccionales (Wadensjo, 1998) propios de la interpretación en los servicios públicos. Los resultados se utilizan para ofrecer una panorámica sobre la práctica de la interpretación judicial español-chino en los procesos penales en Barcelona.
[ca] Aquest document és un projecte d'investigació per conèixer la percepció, experiència i significat que l'adult major de 65 anys té sobre la soledat; i així poder analitzar quin paper juguen l'entorn, la família, les relacions personals, el sistema sanitari, etc. i com és el seu dia a dia en aquesta situació. Permetent trobar resposta o identificant demandes de salut i influències negatives que sobre aquesta té la soledat. El motiu d'elecció del tema ha estat la tendència que des de fa alguns anys té la població mundial, i concretament els països desenvolupats, una tendència cap a la/nvellesa. Xifres que des de organitzacions sanitàries com l'OMS, indiquen que actualment més d'un 10% de la població supera els 65 anys. I on múltiples estudis indiquen una negativa relació entre salut i soledat. Per tant, és un tema d'actualitat, que cada vegada afectarà a més persones i que/nimpactarà en els sistemes sanitaris, fent necessària la creació de plans de cures i activitats de salut per atendre les demandes d'aquest sector de la població. L'estudi que es proposa és un estudi fenomenològic, per identificar experiències, percepcions, significats, etc. que aquestes persones li atorguen a la soledat. La recollida de dades es durà a terme amb entrevistes a persones majors de 65 anys que compleixin amb els criteris d'inclusió. I l'anàlisi de dades es realitzarà basant-me en el/nque proposen Taylor i Bogdan, els quals basen l'anàlisi en tres etapes: el descobriment, la codificació i la relativització.

[es] Este documento es un proyecto de investigación para conocer la percepción,/nexperiencia y significado que el adulto mayor de 65 años tiene sobre la soledad; y así/npoder analizar qué papel juegan el entorno, la familia, las relaciones personales, el/nsistema sanitario, etc. y como es su día a día en esta situación. Permitiendo encontrar/nrespuesta o identificando demandas de salud e influencias negativas sobre esta que/ntiene la soledad. El motivo de elección del tema ha sido la tendencia que desde hace algunos años/ntiene la población mundial, y concretamente los países desarrollados, una tendencia/nhacia la vejez. Cifras que desde organizaciones sanitarias como la OMS, indican que/nactualmente más de un 10% de la población supera los 65 años. Y donde múltiples/nestudios indican una negativa relación entre salud y soledad./nPor tanto, es un tema de actualidad, que cada vez afectará a más personas y que/nimpactará en los sistemas sanitarios, haciendo necesaria la creación de planes de/ncuidados y actividades de salud para atender a las demandas de este sector de la/npoblación. El estudio que se propone es un estudio fenomenológico, para identificar experiencias, percepciones, significados, etc. que estas personas le otorgan a la soledad. La recogida de datos se llevará a cabo mediante entrevistas a personas mayores de 65 años que cumplan con los criterios de inclusión. Y el análisis de datos se realizará basándome en lo que proponen Taylor y Bogdan, los cuales basan el análisis en tres etapas: el descubrimiento, la codificación y la relativización.
[ca] Marià Manent (1898-1988) va traduir uns mateixos poemes de John Keats en dues ocasions: l'any 1919 i el 1955/1985. Aquest treball estudia les significatives diferències que presenten els textos meta tenint en compte que es tracta de dos moments molt diferenciats quant a història de la llengua catalana i quant a propòsits i grau de maduresa del traductor. D'una banda s'estudia el canvi de la llengua literària de les traduccions, de manera que es para atenció a aspectes d'ortografia, de lèxic i de gramàtica. D'altra banda, s'estudien els canvis en la rima, la mètrica i l'estrofisme (versificació). I finalment s'analitzen les solucions de traducció en cada moment d'acord amb la teoria funcionalista de Katharina Reiss, és a dir, valorant per separat els elements semàntics, els lèxics, els gramaticals i els estilístics. L'estudi dels textos té sempre en consideració el seu emmarcament històric, amb informacions sobre el context de producció dels llibres i la seva recepció, i sobre l'evolució dels 10 interessos literaris de Manent, especialment en tot allò que té a veure amb la traducció i amb la seva relació amb Keats.

[es] Marià Manent (1898-1988) tradujo unos mismos poemas de John Keats en dos ocasiones: en 1919 y en 1955/1985. El presente trabajo estudia las significativas diferencias que presentan los textos meta teniendo en cuenta que se trata de dos momentos muy diferenciados en cuanto a historia de la lengua catalana y en cuanto a propósitos y grado de madurez del traductor. Por un lado, se estudia el cambio de la lengua literaria de las traducciones, de modo que se pone atención en aspectos de ortografía, de léxico y de gramática. Por otro lado, se estudian los cambios en la rima, la métrica y el estrofismo (versificación). Y finalmente se analizan las soluciones de traducción en cada momento de acuerdo con la teoría funcionalista de Katharina Reiss, esto es, valorando por separado los elementos semánticos, léxicos, gramaticales y estilísticos. El estudio de los textos tiene siempre en consideración su marco histórico, con informaciones sobre el contexto de producción de los libros y su recepción, y sobre la evolución de los intereses literarios de Manent, especialmente en todo lo que tiene que ver con la traducción y con su relación con Keats.
[ca] No importa on mirem, el terror del segle XIX i XX ha influenciat en bona part de la cultura. En la literatura, en llargmetratges, videojocs, jocs de taula i còmics; el terror ha pres forma a partir de les idees d'autors com Edgar Allan Poe, Arthur Machen o Howard Phillips Lovecraft. En aquest últim autor se centra aquest treball, el creador d'una mitologia pagana éssers de la qual apareixen interrelacionats en els seus relats. Històries escrites amb el suspens característic on en moltes ocasions les paraules no són suficient per narrar els successos. En aquest treball s'utilitza The Shadow over Innsmouth (La sombra sobre Innmouth) per demostrar com es manifesten les característiques del cosmicisme de Lovecraft i, a més, tres traduccions a l'espanyol de diferents anys. Josep María Roca, Juan Antonio Molina i Benjamin Briggent divergeixen a l'hora de solucionar alguns problemes de traducció, la qual cosa es pot veure en l'anàlisi de fragments en aquest treball. En general, aquest treball té com a interès donar amb la millor versió traduïda entre les traduccions escollides de l'obra tenint en ment la intenció de Lovecraft a The Shadow over Innsmouth.

[es] No importa dónde miremos, el terror del siglo XIX y XX ha influido en prácticamente en buena parte de la cultura. En la literatura, en largometrajes, videojuegos, juegos de mesa y cómics; el terror ha tomado forma a partir de las ideas de autores como Edgar Allan Poe, Arthur Machen o Howard Phillips Lovecraft. En este último autor se centra este trabajo, el creador de una mitología pagana cuyos seres aparecen interrelacionados en sus relatos. Historias escritas con el suspense característico donde en muchas ocasiones las palabras no son suficiente para narrar los sucesos. En este trabajo se utiliza The Shadow over Innsmouth (La sombra sobre Innmouth) para demostrar cómo se manifiestan las características del cosmicismo de Lovecraft y, además, se estudian tres traducciones al español de diferentes años. José María Roca, Juan Antonio Molina y Benjamin Briggent divergen a la hora de solucionar algunos problemas de traducción, lo cual se puede ver en el análisis de fragmentos en este trabajo. Por lo general, este trabajo tiene como interés dar con la mejor versión traducida entre las traducciones escogidas de la obra teniendo en mente la intención de Lovecraft en The Shadow over Innsmouth.
[ca] Una de les principals teories jurídiques ha estat la de sobirà absolut, la qual suposa que és inherent a qualsevol sistema jurídic l'existència d'un sobirà absolut i il·limitat. A la primera part de la tesi examino els principals autors que han sostingut tal concepció (Jean Bodin, Thomas Hobbes, John Austin), així com els principals arguments. A la segona part de la tesi el meu propòsit és criticar tal concepció i plantejar una visió pluralista de la idea d'autoritat suprema en un ordre jurídic i, en aquest sentit, distinguo quatre models d'autoritat suprema: 1) autoritat preinstitucional suprema primària; 2) autoritat preinstitucional suprema secundària; 3) autoritat jurídica suprema contínua; 4) autoritat jurídica suprema autocomprensiva. De tals models tracte d'oferir un correlat empíric, així com una explicació dels justificacions polític-jurídiques en les que poden descansar.

[es] Una de las principales teorías jurídicas ha sido la de soberano absoluto, la cual supone que es inherente a cualquier sistema jurídico la existencia de un soberano absoluto e ilimitado. En la primera parte de la tesis examino a los principales autores que han sostenido tal concepción (Jean Bodin, Thomas Hobbes, John Austin), así como los principales argumentos. En la segunda parte de la tesis mi propósito es criticar tal concepción y plantear una visión pluralista de la idea de autoridad suprema en un orden jurídico y, en este sentido, distingo cuatro modelos de autoridad suprema: 1) autoridad preinstitucional suprema primaria; 2) autoridad preinstitucional suprema secundaria; 3) autoridad jurídica suprema continua; 4) autoridad jurídica suprema autocomprensiva. De tales modelos trato de ofrecer un correlato empírico, así como una explicación de los justificaciones político-jurídicas en las que pueden descansar.
[ca] Analitzo els rituals a santuaris no monumentals fenício-púnics de la Península Ibérica, Eivissa i Sardenya (ss. VII-II a. C.) tenint en compte la Teoria de la Pràctica (Bourdieu) i la ritualització (Bell). Estudio els rituals com a processos dinàmics i contextuals construïts a travès de la percepció dels paisatjes i les corporalitats dels participants als santuaris (gesticulacions, sentits i decoració). Defineixo els rituals en relació amb les rutines diàries (menjar, beure o caminar) ja que son activitats ritualitzades que es realitzen amb un èmfasi especial. Finalment, interpreto els rituals com a àmbits en què es construeixen tradicions i es negocien dinàmiques de poder.

[es] Se analizan los rituales en santuarios no monumentales fenicio-púnicos de la Península Ibérica, Ibiza y Cerdeña (ss. VII-II a.C.) tomando en consideración la Teoría de la Práctica (Bourdieu) y la ritualización (Bell). Se estudian los rituales como procesos dinámicos y contextuales construidos a través de la percepción de los paisajes y las corporalidades de los participantes en los santuarios (gestos, sentidos, movimientos y decoración). Se concluye que los rituales están en relación con rutinas diarias (comer, beber o caminar) en tanto que actividades ritualizadas que se realizan con un énfasis especial. Finalmente los rituales se interpretan como ámbitos en los que se construyen tradiciones y se negocian dinámicas de poder.
[ca] Després de convertir-se en el major comerciant mundial i en la segona poténcia económica, la Xina esta ara impulsant una "Ruta de la Seda Marítima del Segle XXI" per promoure cooperació, desenvolupament i seguretat. Aquest estudi pretén analitzar com pot aquest projecte influir en una regió amb tan rapid creixement com el del Sud-est Asiatic des de diferents perspectives - económica, infraestructures o integració - així com el paper de la Xina als organismes internacionals. Amb aquesta qüestió es pot contribuir a completar una manca d'informació literaria degut al encara poc avançat projecte proposat per Beijing.

[es] Tras convertirse en el mayor comerciante mundial y en la segunda potencia/neconómica, China está ahora impulsando una "Ruta de la Seda Marítima del Siglo XXI" para/npromover la cooperación, desarrollo y seguridad. Con el presente trabajo se pretende/nanalizar cómo puede este proyecto influir en una región con tal rápido crecimiento como el/ndel Sudeste Asiático desde distintos enfoques - económico, infraestructuras o integración -/nasí como el papel de China en los organismos internacionales. Abordando esta cuestión/npuede contribuir a completar una brecha de información literaria debido al todavía temprano/ndesarrollo del proyecto propuesto por Pekín.
[ca] La dislèxia és una dificultat d'aprenentatge relacionada amb el processament del llenguatge que afecta aproximadament el 10% de la població espanyola, per tant, la seva detecció precoç és essencial per prevenir el fracàs o l'abandonament escolar. Actualment, hi ha mètodes automatitzats, com els mètodes d'aprenentatge automàtic, per a processar dades, reconèixer patrons i detectar patologies. Un estudi previ realitzat per Rello (2020) ha demostrat que és possible aplicar l'aprenentatge automàtic a la detecció de la dislèxia. Rello desenvolupa una eina de lliure accés gràcies a la qual, en fer una prova amb base lingüística, els usuaris poden conèixer si pateixen aquest trastorn. Rello (2020) investiga l'ús d'algoritme que a partir del processament de dades, classifica els usuaris dins de les categories "Dislèxia" o "No dislèxia". Aquest treball té com a objectiu replicar aquest algoritme utilitzat per Rello i contrastar si altres algoritmes d'aprenentatge automàtic poden resultar efectius en la detecció de la dislèxia. A partir de l'entrenament de tres algoritmes d'aprenentatge supervisat, hem obtingut com a resultat un algoritme que presenta un 92% de sensibilitat a la classe "Dislèxia". L'estudi demostra que altres mètodes poden ser satisfactoris en la detecció de la dislèxia i que la selecció de paràmetres pot incidir en la millora dels resultats d'un model.

[es] La dislexia es una dificultad de aprendizaje relacionada con el procesamiento del lenguaje que afecta alrededor del 10% de la población española, cuya detección temprana es esencial para prevenir el fracaso o abandono escolar. Actualmente, existen métodos automatizados, como los métodos de aprendizaje automático, para procesar datos, reconocer patrones y detectar patologías. Un estudio previo realizado por Rello (2020) demuestra que es posible aplicar el aprendizaje automático en la detección de dislexia. Rello desarrolló una herramienta de libre acceso donde, al realizar una prueba con base lingüística, los usuarios pueden saber si padecen de este trastorno. Rello (2020) investiga el uso de un algoritmo para la detección de dislexia, donde a partir del procesamiento de datos, se clasifica a los usuarios en las categorías "Dislexia" o "No dislexia". Este trabajo tiene como objetivo replicar el algoritmo utilizado por Rello y contrastar si otros métodos podrían resultar efectivos en la detección de dislexia. A partir del entrenamiento de tres algoritmos de aprendizaje supervisado, obtuvimos un algoritmo con 92% de sensibilidad de la clase "Dislexia". El estudio demuestra que otros métodos pueden resultar satisfactorios en la detección de la dislexia y qué la selección de los parámetros puede incidir en la mejora de los resultados de un modelo.
[ca] El següent treball és una comparativa de la identitat de marca - com les empreses volen ser percebudes pels consumidors - de quatre empreses del sector del menjar ràpid, dos de locals i dos de estrangeres. L'estudi ajuda a entendre millor el terme identitat de marca i com les empreses l'empren per a treure-li el màxim profit. També, es focalitza en descobrir les possibles diferències entre les empreses locals i estrangeres.

[es] El siguiente trabajo es una comparativa de la identidad de marca - cómo las empresas quieren ser percibidas por los consumidores - de cuatro empresas del sector de la comida rápida, dos locales y dos extranjeras. El estudio ayuda a entender mejor el término identidad de marca y cómo las empresas lo emplean para sacarle el máximo provecho. También se focaliza en decubrir las posibles diferencias entre las empresas locales y extranjeras.
[ca] Fer servir metadades per a referenciar, etiquetar i descriure recursos és cada cop més usual. Això permet establir millors mecanismes per a descobrir i localitzar material publicat en repositoris públics accessibles per la xarxa. S'estan duent a terme diverses iniciatives per a establir estàndards per a esquemas de metadades, però cada un es centra en els seus propis requeriments a l'hora de definir els atributs, el seu significat, els possibles valors que poden tenir, i la relació entre ells. Des del punt de vista de l'usuari que pretén buscar recursos a diferents entorns, això esdevé un problema real, perquè li obliga a disposar de les eines apropiades per a cada cas, o ser conscient de les diferències que existeixen entre els diferents entorns. En aquest treball de tesi es presenta i valida un model d'interoperabilitat entre diferents esquemes de metadades en el pla semàntic, adequat per a entorns de cerca de material, la principal aportació del qual és que ofereix aquesta interoperabilitat de forma transparent. Ni els proveïdors de continguts, que són els que ofereixen les metadades, ni els usuaris, que són els que les consulten, han de ser conscients de la seva existència, permetent així que tots els actors presents al sistema segueixin emprant el seu propi esquema de metadades. Per a fer-ho, el model requereix la presència d'un agent extern que ho implementi.

[es] Usar metadatos para referenciar, etiquetar y describir recursos es cada vez más usual. Esto permite establecer mejores mecanismos para descubrir y localizar material publicado en repositorios públicos accesibles por la Red. Se están llevando a cabo diversas iniciativas para establecer estándares para esquemas de metadatos, pero cada una se centra en sus propios requerimientos a la hora de definir los atributos, su significado, los posibles valores que pueden tomar y la relación entre ellos. Desde el punto de vista del usuario que pretende buscar recursos en distintos entornos, esto constituye un problema real, porque le obliga a disponer de las herramientas apropiadas para cada caso, o ser consciente de las diferencias que existen entre ellos. En este trabajo de tesis se presenta y valida un modelo de interoperabilidad entre diferentes esquemas de metadatos en el plano semántico, adecuado para entornos de búsqueda de material, cuya principal aportación es que ofrece dicha interoperabilidad de forma transparente. Ni los proveedores de contenidos, que son los que ofrecen los metadatos, ni los usuarios, que son los que los consultan, tienen que ser conscientes de su existencia, permitiendo así que todos los actores presentes en el sistema sigan usando su propio esquema de metadatos. Para ello, el modelo requiere de la presencia de un agente externo que lo implemente.
[ca] El hip hop és una cultura molt rica i àmplia, el lèxic de la qual presenta uns plantejaments interessants de traducció. A través de tres capítols escollits pertanyents a les obres That's the Joint, de Murray Forman i Mark Anthony Neal, i Hip Hop Culture, de Emmet G. Price III, que tracten la temàtica d'aquest fenomen d'origen novaiorquès, podem conèixer més a fons el sorgiment de la cultura, els tipus de dansa que inspira i desenvolupa, i alguns dels artistes més significatius que l'aviven i la promouen. La traducció d'aquests tres textos, de l'anglès a l'espanyol, es caracteritza per la genuïnitat que ofereix al públic hispanoparlant, sobretot en el tractament dels estrangerismes: donat que formen part de l'argot de dansa consolidat, es proporciona al lector un glossari de conceptes, per tal d'assegurar una correcta comprensió de la lectura o una ampliació de coneixements. Com a punt final, les traduccions consten d'un comentari que justifica les decisions preses durant el procés, amb referències lingüístiques, opinió personal i bibliografia traductològica. Per concloure, es reafirma la proposta de manteniment dels estrangerismes en la continuació de l'actual hipotètic encàrrec de traducció.

[es] El hip hop es una cultura muy rica y amplia cuyo léxico presenta interesantes planteamientos de traducción. A través de tres capítulos escogidos pertenecientes a las obras That's the Joint, de Murray Forman y Mark Anthony Neal, y Hip Hop Culture, de Emmet G. Price III, que tratan la temática de este fenómeno de origen neoyorquino, podemos conocer más a fondo el surgimiento de la cultura, los tipos de danza que inspira y desarrolla, y algunos de los artistas más significativos que la avivan y promueven. La traducción de estos tres textos, del inglés al español, se caracteriza por la genuinidad que ofrece al público hispanohablante, sobre todo en el tratamiento de extranjerismos: dado que forman parte del argot dancístico consolidado, se le proporciona al lector un glosario de conceptos, para asegurar una correcta comprensión de la lectura o una ampliación de conocimientos. Como punto final, las traducciones constan de un comentario que justifica las decisiones tomadas durante el proceso, con referencias lingüísticas, opinión personal y bibliografía traductológica. Como conclusión, se reafirma la propuesta de mantenimiento de extranjerismos en la continuación del actual hipotético encargo de traducción.