BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Aquest projecte consisteix en la realització d'un curtmetratge on intervenen elements gràfics animats de creació pròpia, combinats amb elements reals com simulacions de pantalles o pòsters. L'objectiu o sinopsis d'aquest curtmetratge és mostrar com podria ser la realitat en un futur pròxim. Per a aconseguir-ho s'utilitzen escenes de la vida quotidiana, tals com fer la compra, la realització d'un àpat, la visualització d'informació, o la unificació de funcions de diferents àmbits en un mateix dispositiu, com en el cas d'un smartphone o una nevera.

[es] Este proyecto consiste en la realización de un cortometraje donde intervienen elementos gráficos animados de creación propia, combinados con elementos reales como simulaciones de pantallas o pósters. El objetivo o sinopsis de este cortometraje es mostrar cómo podría ser la realidad en un futuro próximo. Para conseguirlo se utilizan escenas de la vida cotidiana, tales como hacer la compra, la realización de una comida, la visualización de información, o la unificación de funciones de diferentes ámbitos en un mismo dispositivo, como en el caso de un smartphone o una nevera.
[ca] Aquest document presenta de manera pràctica la construcció d'un pla d'implementació de la norma ISO/IEC 27001:2005, la qual cosa és considerat un aspecte clau per a qualsevol organització que vulgui alinear els objectius del negoci i les seves directrius de seguretat en relació a la normativa internacional. Es plantegen les bases per a la implementació d'un sistema de gestió de la seguretat de la informació (SGSI).

[es] Este documento presenta de manera práctica la construcción de un plan de implementación de la norma ISO/IEC 27001:2005, lo cual es considerado un aspecto clave para cualquier organización que desee alinear los objetivos del negocio y sus directrices de seguridad en relación a la normativa internacional. Se plantean las bases para la implementación de un sistema de gestión de la seguridad de la información (SGSI).
[ca] El present projecte té com a finalitat, detectar en els mitjans socials de manera automàtica aquells missatges la finalitat dels quals és negativa. Per a això, s'utilitzaran tècniques d'Intel·ligència Artificial basats en algorismes de Machine Learning i Deep Learning. cal tenir en compte que, actualment existeix una gran diversificació de mitjans socials, en els quals gran part de la població es manté contínuament activa. És així, que alguns d'aquests tan importants com Twitter, Facebook i Instagram d'entre molts uns altres, generen milions de publicacions diàriament. Així doncs, resulta necessari que aquells mitjans socials en els quals els usuaris generen contingut, siguin controlats per d'aquesta manera, evitar missatges amb intencionalitat negativa i que al mateix temps generen odi. No obstant això, processar la detecció manual d'aquests missatges comportaria una gran quantitat de temps. Per això, actualment la majoria de plataformes integren una sol·licitud de baneo manual. Encara que cal dir que, únicament s'avaluen aquells que han estat baneados, qüestió que genera un gran retard i motiu pel qual molts usuaris ja poden haver-se vist perjudicats. Així doncs, per evitar la gran quantitat de temps d'anàlisi i processament de cadascun dels missatges generats, és necessari implementar nous models que permetin classificar els missatges segons el seu contingut automàticament. D'aquesta manera, permetrà al gestor del mitjà social, d'una banda, indicar que tipus de missatge seran acceptats i per un altre que no seran publicats.

[es] El presente proyecto tiene como finalidad, detectar en los medios sociales de manera automática aquellos mensajes cuya finalidad es negativa. Para ello, se utilizarán técnicas de Inteligencia Artificial basados en algoritmos de Machine Learning y Deep Learning. Cabe tener en cuenta que, actualmente existe una gran diversificación de medios sociales, en los cuales gran parte de la población se mantiene continuamente activa. Es así, que algunos de estos tan importantes como Twitter, Facebook e Instagram de entre muchos otros, generan millones de publicaciones diariamente. Así pues, resulta necesario que aquellos medios sociales en los que los usuarios generan contenido, sean controlados para de este modo, evitar mensajes con intencionalidad negativa y que al mismo tiempo generan odio. No obstante, procesar la detección manual de estos mensajes conllevaría una gran cantidad de tiempo. Por ello, actualmente la mayoría de plataformas integran una solicitud de baneo manual. Aunque cabe decir que, únicamente se evalúan aquellos que han sido baneados, cuestión que genera un gran retraso y motivo por el que muchos usuarios ya pueden haberse visto perjudicados. Así pues, para evitar la gran cantidad de tiempo de análisis y procesado de cada uno de los mensajes generados, es necesario implementar nuevos modelos que permitan clasificar los mensajes según su contenido automáticamente. De este modo, permitirá al gestor del medio social, por un lado, indicar que tipos de mensaje serán aceptados y por otro que no serán publicados.
[ca] Treball desenvolupat per analitzar la salut comunicativa d'aquelles comunitats FLOSS amb projectes allotjats a GitHub. Així mateix s'introdueix una ampliació de l'eina Gitana que permet analitzar aquesta anàlisi en funció d'una sèrie d'indicadors definits.

[es] Trabajo desarrollado para analizar la salud comunicativa de aquellas comunidades FLOSS con proyectos alojados en GitHub. Asímismo se introduce una ampliación de la herramienta Gitana que permite analizar dicho análisis en función de una serie de indicadores definidos.
[ca] Aquest informe mira de documentar el projecte GeriaTic, que desenvolupa l'Ajuntament de Barcelona al districte 22@. L'informe fa una anàlisi de la situació de la gent gran en relació amb les tecnologies de la informació i la comunicació en el sector de la salut, el control de l'entorn i el lleure. L'anàlisi de la documentació trobada i la informació extreta d'un grup de discussió amb persones grans usuàries de les TIC permeten identificar el mercat existent, els productes i serveis, les necessitats no cobertes i les bones pràctiques relacionades amb els tres sectors estudiats. Les conclusions de l'estudi assenyalen tres aspectes clau: la necessitat que la tecnologia s'incorpori a la vida quotidiana de les persones, perquè aparegui com a quelcom necessari i útil; la cura en cercar un disseny modular, escalable i integrat de la tecnologia que acompanyi les característiques específiques de la persona i els canvis al llarg del seu cicle vital, i, finalment, la consideració que la incorporació de les TIC en l'àmbit de la gent gran no tan sols involucra la persona, sinó també el conjunt de professionals i la societat en general. Aquests tres aspectes permeten plantejar l'exigència que la incorporació de la tecnologia en la vida de la gent gran abandoni el model assistencial i es presenti a la persona i a la societat com una font de noves possibilitats i una oportunitat per al canvi.

[es] Este informe pretende documentar el proyecto GeriaTic, que desarrolla el Ayuntamiento de Barcelona en el distrito 22@. El informe realiza un análisis de la situación de las personas mayores en relación con las tecnologías de la información y la comunicación en el sector de la salud, el control del entorno y el ocio. El análisis de la documentación hallada y la información extraída de un grupo de discusión con personas mayores usuarias de las TIC permiten identificar el mercado existente, los productos y servicios, las necesidades no cubiertas y las buenas prácticas relacionadas con los tres sectores estudiados. as conclusiones del estudio señalan tres aspectos clave: la necesidad de que la tecnología se incorpore a la vida cotidiana de las personas, a fin de que aparezca como algo necesario y útil; el esmero al buscar un diseño modular, escalable e integrado de la tecnología que acompañe las características específicas de la persona y los cambios a lo largo de su ciclo vital, y, por último, la consideración de que la incorporación de las TIC en el ámbito de las personas mayores no sólo involucra la persona, sino también el conjunto de profesionales y la sociedad en general. Estos tres aspectos permiten plantear la exigencia de que la incorporación de la tecnología en la vida de las personas mayores abandone el modelo asistencial y se presente a la persona y a la sociedad como una fuente de nuevas posibilidades y una oportunidad para el cambio.
[ca] Aquest Treball de Fi de Grau consisteix en la implantació d'un sistema ERP a una empresa fictícia que es dedica a donar serveis tecnològics, 'Els Torres S.L.'. Aquesta empresa, es troba en una fase de creixement empresarial, amb un canvi en la direcció de l'empresa i que ha detectat una sèrie de deficiències que estan afectant als serveis oferts a la seva clientela. Després d'una auditoria realitzada per una empresa externa, s'ha decidit estudiar la viabilitat de la implantació d'un ERP amb la intenció d'esmenar els problemes detectats, agilitzar els processos interns i millorar la qualitat dels serveis oferts. Per a poder dur a terme aquesta tasca, es dividirà tot el procés d'implantació en quatre fases: Contextualitzar el projecte i realitzar un estudi de l'empresa, els seus processos interns, deficiències i la seva infraestructura informàtica. Establir els requisits necessaris per a realitzar la implantació de l'ERP. A més, s'analitzaran els diferents ERP existents al mercat. Establir el pla de treball i es definirà l'equip de treball, objectius. Realitzar una anàlisi d'implantació de l'ERP una vegada finalitzat i definir el servei de manteniment. També es detallarà el calendari d'implantació del ERP i què es farà en cada fase, la metodologia a seguir al desplegament d'aquest, la gestió del canvi, el registre dels stakeholders, anàlisis dels costos i possibles subvencions per a afavorir que la implantació es realitzi finalment.

[es] Este Trabajo de Fin de Grado consiste en la implantación de un sistema ERP en una empresa ficticia que se dedica a ofrecer servicios tecnológicos, 'Los Torres S.L.'. Esta empresa, se encuentra en una fase de crecimiento empresarial, con un cambio en la dirección de la empresa y con una serie de deficiencias que están afectando a los servicios ofrecidos a su clientela. Tras una auditoría realizada por una empresa externa, se ha decidido estudiar la viabilidad de la implantación de un ERP con la intención de subsanar los problemas detectados, agilizar los procesos internos y mejorar la calidad de los servicios ofrecidos. Para poder llevar a cabo esta tarea, se divide el proceso de implantación en cuatro fases: Contextualizar el proyecto y realizar un estudio de la empresa, sus procesos internos, deficiencias y su infraestructura informática. Establecer los requisitos necesarios para realizar la implantación del ERP. Además, se analizarán los distintos ERP existentes en el mercado. Establecer el plan de trabajo y definir el equipo de trabajo, objetivos, metodología a seguir. Realizar un análisis de la implantación del ERP una vez finalizado y definir el servicio de mantenimiento. Durante la realización de este trabajo he podido analizar en profundidad las necesidades de una empresa y los distintos programas que existen en el mercado para poder encontrar aquel ERP que mejor se adapte a las necesidades empresariales, pero también he sido consciente de que la implantación ha supuesto importantes cambios en los procesos internos de esta.
[ca] La finalitat per a realitzar aquest projecte és la mostra des de principi a fi de la implementació d'un centre de monitorització d'amenaces de ciberseguretat (SOC), un tema molt d'actualitat i amb molt potencial avui dia. Aquest centre basarà la seva monitorització en solucions SIEM a nivell professional. La metodologia aplicada es basa en dos pilars, s'implementaran d'una banda les operacions de centre (implementacions, monitorització, configuració) i, d'altra banda, tots els aspectes relacionats amb la gestió, aquests últims realitzats principalment per la direcció de centre. El context empleat es centra en l'aplicació d'un SOC per a una gran empresa, en aquest cas de el sector financer. S'ha de implementar un SOC funcional en un període relativament curt a causa de requeriments per part de les entitats supervisores a nivell nacional i europeu, ja que és una de les condicions mínimes exigides per poder operar amb la llicència proporcionada per aquest organisme. A l'acabar el projecte, s'ha pogut proporcionar el client (companyia Fincomp) amb la implementació de dues solucions SIEM (Qradar i Splunk), juntament amb els procediments per a la gestió dels diferents aspectes del dia a dia, com a procediment de resposta davant desastres , creació de casos d'ús o entrenament de nous analistes. Tot això sense desviar-massa del pressupost inicial.

[es] La finalidad para realizar este proyecto es la muestra desde principio a fin de la implementación de un centro de monitorización de amenazas de ciberseguridad (SOC), un tema muy de actualidad y con mucho potencial hoy en día. Este centro basará su monitorización en soluciones SIEM a nivel profesional. La metodología aplicada se basa en dos pilares, se implementarán por un lado las operaciones del centro (implementaciones, monitorización, configuración) y, por otro lado, todos los aspectos relacionados con la gestión, estos últimos realizados principalmente por la dirección del centro. El contexto empleado se centra en la aplicación de un SOC para una gran empresa, en este caso del sector financiero. Se debe implementar un SOC funcional en un periodo relativamente corto debido a requerimientos por parte de las entidades supervisoras a nivel nacional y europeo, ya que es una de las condiciones mínimas exigidas para poder operar con la licencia proporcionada por este organismo. Al finalizar el proyecto, se ha podido proporcionar al cliente (compañía Fincomp) con la implementación de dos soluciones SIEM (Qradar y Splunk), junto con los procedimientos para la gestión de los diferentes aspectos del día a día, como procedimiento de respuesta ante desastres, creación de casos de uso o entrenamiento de nuevos analistas. Todo ello sin desviarse demasiado del presupuesto inicial.
[ca] El treball que es mostra a continuació tracta sobre la creació d'una aplicació de seguretat la qual té com a fi el reconeixement de veu. Per desenvolupar-ho, el primer que s'ha de fer, és guardar les dades de veu de diferents individus en una base de dades, mitjançant un enregistrament d'àudio amb el micròfon del portàtil, per posteriorment processar-los i analitzar-los amb la finalitat de treure els paràmetres que caracteritzen el senyal i amb ells poder identificar a una persona en futurs accessos.

[es] El trabajo que se muestra a continuación trata sobre la creación de una aplicación de seguridad la cual tiene como fin el reconocimiento de voz. Para desarrollarlo, lo primero que se ha de hacer, es guardar los datos de voz de diferentes individuos en una base de datos, mediante una grabación de audio con el micrófono del portátil, para posteriormente procesarlos y analizarlos con el fin de sacar los parámetros que caracterizan la señal y con ellos poder identificar a una persona en futuros accesos.
[ca] Durant els primers mesos del 2020, ha quedat de manifest l'evolució i importància dels recursos que planteja la Societat Digital per a la implementació del concepte de "Continuïtat del Negoci" a distància en organitzacions i també per a l'establiment de noves formes de comunicació entre persones. No obstant això, paral·lel a aquest desenvolupament tecnològic, s'ha donat el sorgiment i evolució d'una modalitat de ciberatac conegut com Ransomware, letal per a les víctimes i lucrativa per a ciberdelincuentes. El següent Treball de Fi de Màster presenta, en primer lloc, una classificació amb alguns exemples d'atacs Ransomware coneguts des dels seus inicis i de com aquests han transcendit de plataforma, tipus de dispositius, estratègies d'infecció, funcions, maneres d'obtenir diners i maneres de coaccionar a la víctima perquè realitzi el pagament pel rescat. En segon lloc, es proposa una estratègia de prevenció d'atacs tipus Ransomware separada en capes per a reduir la seva possibilitat d'èxit. Un atac efectiu suposa pèrdues que poden aconseguir milers d'Euros o Dòlars, sense esmentar l'impacte negatiu en la imatge de la víctima. En tercer lloc, s'exposen algunes estratègies legals i el seu impacte, en el cas particular d'El Salvador, Llatinoamèrica i Europa; realitzant una breu exposició de com ha madurat el marc jurídic en cada context.

[es] Durante los primeros meses del 2020, ha quedado de manifiesto la evolución e importancia de los recursos que plantea la Sociedad Digital para la implementación del concepto de "Continuidad del Negocio" a distancia en organizaciones y también para el establecimiento de nuevas formas de comunicación entre personas. Sin embargo, paralelo a este desarrollo tecnológico, se ha dado el surgimiento y evolución de una modalidad de ciberataque conocido como Ransomware, letal para las víctimas y lucrativa para ciberdelincuentes. El siguiente Trabajo de Fin de Máster presenta, en primer lugar, una clasificación con algunos ejemplos de ataques Ransomware conocidos desde sus inicios y de cómo éstos han transcendido de plataforma, tipos de dispositivos, estrategias de infección, funciones, formas de obtener dinero y maneras de coaccionar a la víctima para que realice el pago por el rescate. En segundo lugar, se propone una estrategia de prevención de ataques tipo Ransomware separada en capas para reducir su posibilidad de éxito. Un ataque efectivo supone pérdidas que pueden alcanzar miles de Euros o Dólares, sin mencionar el impacto negativo en la imagen de la víctima. En tercer lugar, se exponen algunas estrategias legales y su impacto, en el caso particular de El Salvador, Latinoamérica y Europa; realizando una breve exposición de cómo ha madurado el marco jurídico en cada contexto.
[ca] Fa uns quinze anys, l'Església de Jesucrist dels Sants dels Darrers Dies va publicar una nova proposta de format d'arxiu estàndard. En diuen GEDCOM. Va ser dissenyat per permetre als diferents programes de genealogia intercanviar dades. Cinc anys després, el maig de 2000, va aparèixer el GENTECH Data Modeling Project, amb el suport de la Federation of Genealogical Societies (FGS) i altres societats genealògiques nord-americanes. Van tractar de definir un model lògic de dades genealògics per facilitar l'intercanvi de dades entre diferents programes genealògics. Tot i que els genealogistes tracten amb una enorme varietat de fonts de dades, un dels conceptes centrals d'aquest model de dades és que totes les dades genealògics es poden dividir en una sèrie de sentències genealògiques breus i formals. En aquest sentit és més versàtil que solament exportar / importar dades de registres en camps predefinits. Aquest projecte va ser finalment absorbit el 2004 per la National Genealogical Society (NGS). Tot i ser una referència per a la genealogia en múltiples aplicacions, aquests models tenen seriosos inconvenients per a adaptar-se a diferents entorns culturals i socials. En l'actualitat no tenim cap proposta formal d'una norma reconeguda per representar l'àmbit familiar. Aquí proposem un model conceptual alternatiu, en gran part heretat dels models abans esmentats. El disseny pretén superar les seves limitacions. No obstant això, la seva principal innovació resideix en l'aplicació del paradigma ontològic per a les declaracions de modelat i les entitats.

[es] Hace unos quince años, la Iglesia de Jesucristo de los Santos de los Últimos Días publicó una nueva propuesta de formato de archivo estándar. Lo llaman GEDCOM. Fue diseñado para permitir a los diferentes programas de genealogía intercambiar datos. Cinco años después, en mayo de 2000, apareció el GENTECH Data Modeling Project, con el apoyo de la Federation of Genealogical Societies (FGS) y otras sociedades genealógicas estadounidenses. Trataron de definir un modelo lógico de datos genealógicos para facilitar el intercambio de datos entre diferentes programas genealógicos. A pesar de que los genealogistas tratan con una enorme variedad de fuentes de datos, uno de los conceptos centrales de este modelo de datos es que todos los datos genealógicos pueden dividirse en una serie de sentencias genealógicas breves y formales. En este sentido es más versátil que las solo exportar/importar datos de registros en campos predefinidos. Este proyecto fue finalmente absorbido en 2004 por la National Genealogical Society (NGS). A pesar de ser una referencia para la genealogía en múltiples aplicaciones, estos modelos tienen serios inconvenientes para adaptarse a diferentes entornos culturales y sociales. En la actualidad no tenemos ninguna propuesta formal de una norma reconocida para representar el ámbito familiar. Aquí proponemos un modelo conceptual alternativo, en gran parte heredada de los modelos antes mencionados. El diseño pretende superar sus limitaciones. Sin embargo, su principal innovación reside en la aplicación del paradigma ontológico para las declaraciones de modelado y las entidades.
[ca] Aquest treball pretén mostrar a través de l'estudi del perfil en Instagram de la poeta Rupi Kaur el canvi que l'eclosió de les xarxes socials ha suposat en la manera de produir i consumir poesia. El lloc minoritari que tradicionalment havia ocupat la poesia i els poetes en el mercat literari s'ha vist sacsejat per l'aparició d'un nou model d'escriptor que utilitza les possibilitats (affordances) i la lògica de les xarxes socials per a publicar i publicitar la seva obra i convertir-se en una estrella mediàtica. La poesia, en fluir per les xarxes socials, es transmuta en un nou gènere: l'anomenada instapoetry. Aquesta nova poesia és un producte fàcilment digerible destinat a ser consumit per milions de persones segons la lògica de les xarxes socials. Rupi Kaur representa perfectament aquest nou tipus de poeta que combina l'escriptura literària amb les estratègies del influencer, aconsegueix una audiència de milions de persones i arriba a convertir-se en una celebrity.

[es] Este trabajo pretende mostrar a través del estudio del perfil en Instagram de la poeta Rupi Kaur el cambio que la eclosión de las redes sociales ha supuesto en la forma de producir y consumir poesía. El lugar minoritario que tradicionalmente había ocupado la poesía y los poetas en el mercado literario se ha visto sacudido por la aparición de un nuevo modelo de escritor que utiliza las posibilidades (affordances) y la lógica de las redes sociales para publicar y publicitar su obra y convertirse en una estrella mediática. La poesía, al fluir por las redes sociales, se transmuta en un nuevo género: la llamada instapoetry. Esta nueva poesía es un producto fácilmente digerible destinado a ser consumido por millones de personas según la lógica de las redes sociales. Rupi Kaur representa perfectamente este nuevo tipo de poeta que combina la escritura literaria con las estrategias del influencer, alcanza una audiencia de millones de personas y llega a convertirse en una celebrity.