BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Utilitzant les dades provinents de la base de dades de la Muestra Continua de Vidas Laborales (MCVL), realitzada per la Seguretat Social, es descriuen quines són les pautes de sortida de l'activitat dels adults-grans, a Espanya, en el període 1984-2004. L'anàlisi transversal mostra una pauta bi-modal en l'edat de jubilació, als 60 i als 65 anys. També es mostra que hi ha una major proporció d'homes que accedeixen a una jubilació anticipada (abans dels 65 anys) en relació a dones. En l'anàlisi per cohorts s'observa que, com més jove és una cohort, més anticipen la jubilació, mentre que, observant la jubilació definitiva, hi ha una major proporció d'homes que accedeixin a una pensió de jubilació.

[es] Utilizando los datos provenientes de la base de datos de la Muestra Continua de Vidas Laborales (MCVL) realizada por la Seguridad Social, en el presente trabajo se describen las pautas de retiro de los adultos mayores en España en el período 1984-2004. El análisis transversal muestran una pauta bi-modal en la edad de jubilación a los 60 y a los 65 años. También se muestra que hay una mayor proporción de hombres que acceden a una jubilación anticipada (antes de los 65 años) con respecto a las mujeres. En el análisis por cohortes se observa que mientras más joven es una cohorte más anticipan la jubilación; mientras que observando la jubilación definitiva, hay una mayor proporción de hombres que al final acceden a una pensión de jubilación que mujeres.
[ca] L'article presenta part dels resultats obtinguts en l'anàlisi de la formació professional específica en base a l'estudi de cas en què l'alumnat format, els tutors a les empreses i el professorat són els informants per fer la valoració de la formació. L'objectiu és analitzar les competències professionals a la formació professional específica i les funcions del formador, des de la perspectiva de les persones que hi estan implicades, en vistes a formular propostes per a la formació de professionals de l'àmbit estudiat. Les conclusions aporten elements per a la reflexió i la millora de la formació, destacant-ne aspectes com ara les competències professionals, les funcions del formador i la formació en centres de treball.

[es] En el artículo, se presenta parte de los resultados obtenidos en el análisis de la formación profesional específica en base al estudio de caso en el que el alumnado formado, los tutores en las empresas y el profesorado son los informantes para la valoración de la formación. El objetivo es analizar las competencias profesionales en la formación profesional específica y las funciones del formador, desde la perspectiva de los implicados en la misma, en vistas a formular propuestas para la formación de profesionales del ámbito analizado. Las conclusiones aportan elementos para la reflexión y la mejora de la formación, destacando aspectos como las competencias profesionales, las funciones del formador y la formación en centros de trabajo.
[ca] Es tracta de desenvolupar la imatge de marca, el disseny gràfic i el pla de comunicació de "Qwaver", una app per compartir música, generar interacció entre usuaris i establir relacions socials.

[es] Se trata de desarrollar la imagen de marca, el diseño gráfico y el plan de comunicación de "Qwaver", una app para compartir música, generar interacción entre usuarios y establecer relaciones sociales.
[ca] Si observador i observat formen part del mateix objecte descrit, la convergència entre el subjecte i l'objecte no pot ignorar el principi de reflexivitat, que proporciona una solidesa millor del corpus científic generat. La superioritat del principi de reflexivitat es fonamenta en la naturalesa autoreferent dels sistemes socials, és a dir, en la capacitat que desenvolupen els sistemes per tal de prendre consciència d'ells mateixos i delimitar-se respecte a un entorn o ambient. Mitjançant tal delimitació els sistemes accedeixen a l'autoobservació, sense aquesta els sistemes són incapaços de generar tots els components que requereixen per a les seves operacions, és a dir, no són capaços de dur a terme els seus processos autopoiètics.

[es] Si el observador y el observado forman parte del mismo objeto descrito, la convergencia entre el sujeto cognoscente y el objeto por conocer no puede sustraerse del principio de reflexividad, que propicia una mejor y más profunda solidez del corpus científico generado. La superioridad del principio de reflexividad se fundamenta en la naturaleza autorreferente de los sistemas sociales, esto es, en la capacidad que desarrollan los sistemas para tomar conciencia de sí y delimitarse respecto a un entorno o ambiente. A través de tal delimitación los sistemas acceden a la autoobservación, sin ella los sistemas no son capaces de generar todos los componentes que precisan para sus operaciones, esto es, no son capaces de llevar a cabo sus procesos autopoiéticos.
[ca] La UAB en col·laboració amb la Universitat de Roma La Sapienza ha desenvolupat un nou terme metodològic anomenat Spatio-Temporal Patterns of Land (STEPLand) per a la Land Change Science. Amb la revisió de 250 articles sobre els canvis en els usos i cobertes del sòl, s'ha descrit un protocol de quatre passos consolidat globalment que facilita la interacció entre investigadors així com entre ells i els responsables polítics.

[es] La UAB en colaboración con la Universidad de Roma La Sapienza ha desarrollado un nuevo término metodológico denominado Spatio-Temporal Patterns of Land (STEPLand) para la Land Change Science. Con la revisión de 250 artículos sobre los cambios de usos y cubiertas del suelo, se ha descrito un protocolo de cuatro pasos consolidado globalmente que facilita la interacción entre investigadores, así como entre ellos y los responsables políticos.
[ca] La Constitució espanyola de 1931 va ser una norma fonamental innovadora que va tractar de trencar amb el passar i fundar un nou Estat sobre bases democràtiques, però, abans de res, és una Constitució producte del seu temps que va pretendre sense èxit, resoldre els problemes de la seva època. Encara que la seva vigència va ser escassa i el seu desenllaç va ser tràgic a causa de l'esclat d'una cruenta guerra civil, el seu impacte i influencia segueix molt present a dia d'avui. En el present treball, s'analitzarà el concepte d'Estat integral i el seu abast; es tracta d'una forma nova d'organització territorial que va tenir un recorregut traumàtic a causa de les diverses convulsions polítiques que va patir y, que té com a essència, la descentralització política del poder en les denominades "Regions Autònomes". Així mateix, aquesta Carta Magna, de caràcter progressista, va introduir per primera vegada a la història constitucional del nostre país, el control de constitucionalitat de les lleis a través d'un nou òrgan, el Tribunal de Garanties Constitucionals.

[es] La Constitución española de 1931 fue una norma fundamental innovadora que trató de romper con el pasado y fundar un nuevo Estado sobre bases democráticas, pero, ante todo, es una Constitución producto de su tiempo que pretendió sin éxito, resolver los problemas de su época. Aunque su vigencia temporal fue escasa y su desenlace fue trágico debido al estallido de una cruenta Guerra Civil, su impacto e influencia sigue muy presente en el día de hoy. En el presente trabajo, se analizará el concepto de Estado Integral y su alcance; se trata de una forma novedosa de organización territorial que tuvo un recorrido traumático debido a las diversas convulsiones políticas que sufrió y, que tiene como esencia, la descentralización política del poder en las denominadas "Regiones Autónomas".
[ca] La present recerca de doctorat analitza la posició dels empresaris portuguesos i espanyols i els canvis realitzats en la legislació laboral, en el marc del procés d'integració europea, des d'una perspectiva comparativa entre les transicions cap a la democràcia i l'adhesió a les Comunitats (1974-1986). La tesi presenta les principals línies d'aquest procés de modificacions, en el qual la contradicció entre el capital i el treball, la lluita contra la crisi i la competència internacional van caracteritzar la incisiva resposta dels grups d'interès empresarials. Va ser una realitat amb múltiples facetes i angles, en què l'espai organitzatiu dels empresaris va passar per un procés de definició amb l'horitzó europeu, amb una elevada preocupació per defensar el seu programa nacional. És una història amb llums i ombres, que mostra la complexitat de la història de la integració europea dels dos països peninsulars.

[es] La presente investigación de doctorado analiza el posicionamiento de los empresarios portugueses y españoles alrededor de los cambios efectuadas en la legislación sobre el trabajo, ante el proceso de integración europea, en una perspectiva comparada entre las transiciones a la democracia y la adhesión a las Comunidades (1974-1986). La disertación presenta las principales líneas de este proceso de mudanzas, en el que la contradicción entre capital y trabajo, la lucha contra la crisis y la competencia inetrancional caracterizaron la incisiva respuesta de los grupos de interés empresariales. Fue una realidad con múltiples facetas y ángulos, en que el espacio organizativo de los empresarios tuvo que pasar por un proceso de definición con el horizonte europeo, mas con una elevada preocupación en la defensa de su programa nacional. Es una historia con luces y sombras, que muestra la complejidad de la historia de la integración europea de los dos países peninsulares.
[ca] S'analitzarà l'evolució de l'acció exterior dels EUA en context de post Guerra Freda. S'utilitzaran les ESN, les quals serviran per entreveure quins són els reptes, amenaces i desafiaments en termes de seguretat internacional. S'examinaran les tres presidències que engloben el període 2000-2010 i les cinc ESN que el conformen per analitzar els canvis i continuïtats existents. Es determinaran els canvis produïts arran de l'acabament de la Guerra Freda i l'aparició de noves concepcions de seguretat. Tot això ens conduirà al model d'acció exterior efectuat per part dels EUA a través dels governs esmentats.

[es] Se analizará la evolución de la acción exterior de los EUA en contexto de post guerra fría. Se utilizarán las ESN, que servirán para entrever cuáles son los retos, amenazas y desafíos en materia de seguridad internacional. Se examinarán las tres presidencias que engloban el período 2000-2010 y las cinco ESN que lo conforman para analizar los cambios y continuidades existentes. Se determinarán los cambios acaecidos tras el fin de la Guerra Fría y la aparición de nuevas concepciones de seguridad. Todo ello nos conducirá al modelo de acción exterior efectuado por los EUA a través de los gobiernos citados
[ca] L'objectiu de l'estudi fou avaluar el curs de la psoriasi després de la suspensió forçosa de l'efalizumab en un grup de 147 pacients procedents de 12 hospitals. Es recollí informació referida al perfil epidemiològic, al curs de la dermatosi durant el tractament i a l'evolució després de la suspensió. Durant el tractament, un 4% dels pacients fou diagnosticat d'exacerbació inflamatòria. Bona part dels pacients van ser classificats com a bons responedors, grup a priori de millor pronòstic. Tot i així, després de la suspensió, un 30% van desenvolupar rebot. La probabilitat de rebot fou independent de qualsevol dels paràmetres avaluats.

[es] El objetivo del estudio fue evaluar el curso de la psoriasis tras la suspensión forzosa de efalizumab en un grupo de 147 pacientes procedentes de 12 hospitales. Se recogió información referida al perfil epidemiológico, al curso de la dermatosis durante el tratamiento y a su evolución al suspenderlo. Durante el tratamiento, un 4% de los pacientes fue diagnosticado de exacerbación inflamatoria. La mayor parte de los pacientes pudieron ser clasificados como buenos respondedores, grupo a priori de mejor pronóstico. Sin embargo, un 30% presentaron rebote tras la suspensión. La probabilidad de rebote fue independiente de los distintos parámetros evaluados.
[ca] L'empremta de la Primera Guerra Mundial es palesa en la literatura anglesa amb la figura recurrent del retorn del soldat greument traumatitzat, incapaç de superar l'horror de la guerra. Prenent com a punt de partida la teoria del trauma i la figura del soldat traumatitzat, Cristina Pividori, investigadora del Departament de Filologia Anglesa i de Germanística, suggereix que la novel·la de Rebecca West, The Return of the Soldier (1918), a diferència de les seves contemporànies, no només explora el trauma de guerra com a expressió de la pulsió de mort de Freud sinó com a part d'una particular experiència de supervivència.

[es] La huella de la Primera Guerra Mundial se manifiesta en la literatura inglesa con la figura recurrente del regreso del soldado gravemente traumatizado, incapaz de superar el horror de la guerra. Tomando como punto de partida la teoría del trauma y la figura del soldado traumatizado, Cristina Pividori, investigadora del Departamento de Filología Inglesa y de Germanística, sugiere que la novela de Rebecca West, The Return of the Soldier (1918), a diferencia de sus contemporáneas, no sólo explora el trauma de guerra como expresión de la pulsión de muerte de Freud sino como parte de una particular experiencia de supervivencia.
[ca] Una investigació conduïda a la UAB ha desenvolupat una nova tecnologia que permet utilitzar nanopartícules metàl·liques en la neteja d'aigua potable sense l'ús de reactius químics i, per tant, sense causar danys al medi ambient. Aquestes nanoestructures, que utilitzen plata i cobalt, han mostrat una gran efectivitat antimicrobiana per a bacteris com Escherichia coli.

[es] Una investigación conducida en la UAB ha desarrollado una nueva tecnología que permite utilizar nanopartículas metálicas en la limpieza de agua potable sin el uso de reactivos químicos y, por tanto, sin causar daños al medio ambiente. Estas nanoestructuras, que utilizan plata y cobalto, han mostrado una gran efectividad antimicrobiana para bacterias como Escherichia coli.
[ca] Aquest treball, estructurat de manera inusual, sorgeix de l'anàlisi de pel·lícules realitzades entre els anys 1907 i 1936, amb el propòsit de descriure l'imaginari futurista revelat al cinema primitiu universal i treure, d'aquesta manera, a la llum els mecanismes que permeten construir aquests imaginaris.

[es] Este proyecto, de estructura inusual, surge del análisis de películas realizadas entre 1907 y 1936, con el objetivo de describir el imaginario futurista revelado en el cine primitivo universal, y sacar a la luz los mecanismos a través de los cuales se construyen estos imaginarios.
[ca] Derecha de Cataluña fou el partit que representà els monàrquics alfonsins catalans durant la Segona República espanyola. Malgrat la manca de presència social, la disponibilitat de recursos econòmics i la voluntat d'enderrocar el règim els donà un protagonisme que no es pot negligir. Van contribuir amb recursos humans i econòmics a la insurrecció militar del 18 de juliol i van omplir de contingut ideològic la política real que s'exercí durant la primera dècada del franquisme, donant suport, entre altres, a totes les iniciatives encaminades a suspendre l'Estatut d'autonomia i les lleis que en derivaven.

[es] Derecha de Cataluña fue el partido que representó a los monárquicos alfonsinos catalanes durante la Segunda República española. A pesar de la falta de presencia social, la disponibilidad de recursos económicos y la voluntad de derribar el régimen les dio un protagonismo que no se puede descuidar. Contribuyeron con recursos humanos y económicos a la insurrección militar del 18 de julio y llenaron de contenido ideológico la política real que se ejerció durante la primera década del franquismo, apoyando, entre otras, todas las iniciativas encaminadas a suspender el Estatuto de autonomía y las leyes derivadas.
[ca] El paisatge urbà té efectes en la construcció de la pròpia identitat que deriven de les particularitats de cada ciutat. En la continua transformació i redefinició dels espais públics, aquest treball pretén fer una reflexió sobre la seva importància i les seves implicacions en la vida quotidiana a la ciutat. La pandèmia Covid-19 força de nou el vell debat urbà a Barcelona per aportar solucions a una crisi ambiental que probablement també és social. Ja al segle XIX va tenir lloc un intens procés de reflexió sobre la forma urbana a Barcelona per aportar solucions a una crisi de tipus ambiental i social. Aquell és ara el gran referent del model Barcelona, el punt de partida de l'urbanisme i de la ciutat actual. Per això, en el plantejament del treball també utilitzo el Pla Cerdà de referent, analitzant aspectes que van ser la bàsics en aquell gran projecte i reflexionant sobre la situació en la ciutat actual. A principis del segle XXI les fronteres entre ciutat i natura s'esborren i ho fan a partir d'un nou paradigma on els aspectes ambientals són decisius i fa qüestionar si existeix un model teòric de ciutat donada la complexitat de sistemes que la formen. És moment de fer regulacions radicals, ambicioses? El consum km 0 o producte de proximitat s'ha utilitzat durant el confinament com un dels mitjans més segurs i eficients de produir i proveir-se d'aliments d'alta qualitat. Llavors, si fins ara el focus era la sobirania tecnològica i el model l'smart city, com cal plantejar el futur ara? Cap a una sobirania alimentària?

[es] El paisaje urbano tiene efectos en la construcción de la propia identidad que derivan de las particularidades de cada ciudad. En la continua transformación y redefinición de los espacios públicos, este trabajo pretende hacer una reflexión sobre su importancia y sus implicaciones en la vida cotidiana. La pandemia Covid-19 fuerza de nuevo el viejo debate urbano frente una crisis ambiental que probablemente también es social. Ya en el siglo XIX tuvo lugar un intenso proceso de reflexión sobre la forma urbana en Barcelona para aportar soluciones a una crisis higiénica. Aquel es ahora el gran referente del modelo Barcelona, el punto de partida del urbanismo y de la ciudad actual. Por eso, en el planteamiento del trabajo también utilizo el Pla Cerdà de referente, analizando aspectos que fueron básicos en aquel gran proyecto y reflexionando sobre la situación en la ciudad actual. A principios del siglo XXI las fronteras entre ciudad y campo se diluyen y es debido a un nuevo paradigma donde los aspectos ambientales son decisivos y hacen cuestionar si existe un modelo teórico de ciudad dada la complejidad de sistemas que la forman. ¿Es momento de hacer regulaciones radicales, ambiciosas? El consumo km 0 o producto de proximidad se ha utilizado durante el confinamiento como uno de los medios más seguros y eficientes de producir y proveerse de alimentos de alta calidad. Entonces, si hasta ahora el foco era la soberanía tecnológica y el modelo la smart city, ¿cómo se ha de plantear el futuro ahora? ¿Hacia una soberanía alimentaria?
[ca] En la política contemporània, l'amistat s'associa a males pràctiques i corrupció. Aquesta recerca estudia l'obra ètica i política d'Aristòtil, el qual, contràriament a la percepció actual, considerava que l'amistat cívica o ciutadana ajudaria a una major estabilitat i un clima de cooperació entre els integrants de la comunitat política: com a fraternitat civil, propiciaria una major solidaritat i una millor convivència entre els ciutadans, i com a concòrdia, evitaria la discòrdia o lluita entre les classes socials.

[es] En la política contemporánea, la amistad se asocia a malas prácticas y corrupción. Esta investigación estudia la obra ética y política de Aristóteles, quien, contrariamente a la percepción actual, consideraba que la amistad cívica o ciudadana ayudaría a una mayor estabilidad y un clima de cooperación entre los integrantes de la comunidad política: como fraternidad civil, propiciaría una mayor solidaridad y una mejor convivencia entre los ciudadanos, y como concordia, evitaría la discordia o lucha entre las clases sociales.
[ca] Els compostos de coordinació són complexos químics que contenen un àtom central i altres àtoms o molècules que l'envolten. L'equip de recerca de Josefina Pons ha sintetitzat i analitzat l'estructura cristal·lina de complexos on l'àtom central és un ió de coure (II) i ha aconseguit obtenir per separat dues disposicions diferents, lineal o en zig-zag, segons petites modificacions en les condicions de síntesi.

[es] Los compuestos de coordinación son complejos químicos que contienen un átomo central y otros átomos o moléculas que lo rodean. El equipo de investigación de Josefina Pons ha sintetizado y analizado la estructura cristalina de complejos donde el átomo central es un ión de cobre (II) y ha conseguido obtener por separado dos disposiciones diferentes, lineal o en zigzag, según pequeñas modificaciones en las condiciones de síntesis.
[ca] Aquesta investigació té com a objectiu analitzar el rendiment dels processos de decisió en els Consells de Desenvolupament Sostenible (CDS) a Mèxic, que són els espais d'interfase socioestatal mitjançant els quals es promou i estimula la participació d'actors no governamentals (socials i privats) en la política mediambiental de Mèxic. Aquests consells són espais amb un disseny institucional del que avui es coneix com governança. El que s'observa d'aquests espais és la seva representativitat, el seu funcionament i incidència, amb l'objectiu d'indagar, a través d'aquestes tres dimensions, el rendiment dels processos de presa de decisions en governança. Els resultats en cadascuna de les tres dimensions analitzades mostren que la participació ciutadana que s'observa en els processos de governança mediambiental a Mèxic no genera processos unívocs ni parsimoniosos del tot, sinó una diversitat problemes i desafiaments, tant operatius i de regulació dels espais , que confirmen la complexitat existent quan parlem d'implementar les especificacions en els esquemes de la governança. En observar que els processos de presa de decisió en espais institucionals dissenyats amb lògica de governança són altament complexos i requereixen bons dissenys i una multiplicitat de factors politicoadministratius a considerar, aquesta tesi posa atenció en un angle poc treballat en el debat al voltant de la governança: la dimensió "meso" o, dit d'una altra manera, les dificultats i esculls que implica la governança des de dins dels espais que es generen en la seva acció

[es] Esta investigación tiene como objetivo analizar el rendimiento de los procesos decisionales en los Consejos de Desarrollo Sustentable (CDS) en México, que son los espacios de interfase socioestatal mediante los cuales se promueve y estimula la participación de actores no gubernamentales (sociales y privados) en la política medioambiental de México. Estos consejos son espacios con un diseño institucional de lo que hoy se conoce como gobernanza. Lo que se observa de estos espacios es su representatividad, su funcionamiento e incidencia, con el objetivo de indagar, a través de estas tres dimensiones, el rendimiento de los procesos de toma de decisiones en gobernanza. Los resultados en cada una de las tres dimensiones analizadas muestran que la participación ciudadana que se observa en los procesos de gobernanza medioambiental en México no genera procesos unívocos ni parsimoniosos del todo, sino una diversidad problemas y desafíos, tanto operativos y de regulación de los espacios, que confirman la complejidad existente cuando hablamos de implementar las especificaciones en los esquemas de la gobernanza. Al observar que los procesos de toma de decisión en espacios institucionales diseñados con lógica de gobernanza son altamente complejos y requieren buenos diseños y una multiplicidad de factores político-administrativos a considerar, esta tesis pone atención en un ángulo poco trabajado en el debate en torno a la gobernanza: la dimensión "meso" o, dicho de otra manera, las dificultades y escollos que implica la gobernanza desde dentro de los espacios que se generan en su acción.