[ca] Diversos factors socioeconòmics estan portant als governs a fomentar els vehicles propulsats elèctricament. Actualment, el coll d'ampolla per a la producció en massa del vehicle elèctric resideix a la tecnologia de la bateria d'alta tensió. Un dels reptes principals per assegurar les prestacions de seguretat, confort, funcionament i durabilitat de la bateria és la gestió tèrmica, ja que a temperatures allunyades de les especificades pel fabricant, aquesta envelleix de forma prematura, donar lloc a una perillosa i descontrolada reacció exotèrmica i/o ser incapaç de lliurar l'energia elèctrica necessària per moure el vehicle. La tendència en el disseny de solucions per a la gestió tèrmica, és la d'usar circuits de refrigeració amb arquitectures cada vegada més sofisticades que impliquen la necessitat d'un major nombre d'actuadors elèctrics com a bombes, ventiladors i electrovàlvules. El control d'aquests sistemes és complex a causa del seu comportament no lineal, a l'elevat nombre d'entrades i sortides i a la necessitat de assolir diversos objectius alhora sovint contradictoris. Davant aquesta classe de problemes, els mètodes convencionals de control són portats al seu límit i nous mètodes basats en optimització, com el control predictiu, capaços d'explotar el potencial d'aquest tipus de sistemes, comencen a atreure l'atenció del sector. Aquesta tesi tracta del disseny d'un control predictiu per a la gestió tèrmica del circuit de refrigeració de la bateria i l'electrònica de potència en un vehicle híbrid endollable. El principal mèrit de la solució proposada és la validació del mètode en un prototip en temps real, que segons es veurà en la revisió de l'estat de l'art, és una de les principals manques en la majoria d'estudis d'aquesta tècnica en automoció. Per arribar a aquesta solució, el desenvolupament d'un model del sistema adequat i la definició del problema d'optimització en combinació amb l'ús d'una eina numèrica fiable i robusta, han estat imprescindibles i per això ocuparan una part important d'aquest document. Així mateix la validació per mitjà de simulació prèvia a l'experimental, així com el disseny d'unes condicions de conducció repetibles, per comparar el control proposat amb l'original del vehicle, seran tractades abans d'arribar a la validació i discussió finals.

[es] Diversos factores socioeconómicos están llevando a los gobiernos a fomentar los vehículos propulsados eléctricamente. Actualmente, el cuello de botella para la producción en masa del vehículo eléctrico reside en la tecnología de la batería de alta tensión. Uno de los retos principales para asegurar las prestaciones de seguridad, confort, funcionamiento y durabilidad de la batería es la gestión térmica, ya que a temperaturas alejadas de las especificadas por el fabricante, ésta envejece de forma prematura, dar lugar a una peligrosa y descontrolada reacción exotérmica y/o ser incapaz de entregar la energía eléctrica necesaria para mover el vehículo. La tendencia en el diseño de soluciones para la gestión térmica, es la de usar circuitos de refrigeración con arquitecturas cada vez más sofisticadas que implican la necesidad de un mayor número de actuadores eléctricos como bombas, ventiladores y electroválvulas. El control de estos sistemas es complejo debido a su comportamiento no lineal, al elevado número de entradas y salidas y a la necesidad de lograr varios objetivos a la vez a menudo contradictorios. Ante esta clase de problemas, los métodos convencionales de control son llevados a su límite y nuevos métodos basados en optimización, como el control predictivo, capaces de explotar el potencial de este tipo de sistemas, empiezan a atraer la atención del sector. Esta tesis trata del diseño de un control predictivo para la gestión térmica del circuito de refrigeración de la batería y la electrónica de potencia en un vehículo híbrido enchufable. El principal mérito de la solución propuesta es la validación del método en un prototipo en tiempo real, que según se verá en la revisión del estado del arte, es una de las principales carencias en la mayoría de estudios de esta técnica en automoción. Para llegar a esta solución, el desarrollo de un modelo del sistema adecuado y la definición del problema de optimización en combinación con el uso de una herramienta numérica fiable y robusta, han sido imprescindibles y por eso ocuparán una parte importante de este documento. Asimismo la validación por medio de simulación previa a la experimental, así como el diseño de unas condiciones de conducción repetibles, para comparar el control propuesto con el original del vehículo, serán tratadas antes de llegar a la validación y discusión finales