[ca] En les últimes dècades, l'ensenyament de la llengua anglesa ha estat testimoni de notables canvis. No obstant això, una creença profundament arrelada roman inalterada en l'imaginari col·lectiu: la cerca incessant d'una competència similar a la dels natius, que situa als professors natius d'anglès com els instructors ideals per a aconseguir tal propòsit. Phillipson (1992) va denominar a aquest supòsit "la fal·làcia del parlant natiu", segons la qual els professors natius es consideraven en general (i erròniament) superiors als seus homòlegs no natius, i Holliday (2005) ho va reformular més tard com "nativisme" (native-speakerism). Aquesta ideologia continua persistint avui dia, malgrat el paper de l'anglès com a llengua franca global i el seu ús generalitzat en entorns multilingües i multiculturals (Llurda, 2018a; Rudolph et al., 2015). Aquesta tesi investiga les ideologies i les actituds cap a l'anglès com a llengua franca i el "nativisme" en l'educació superior. Es tracta d'una recopilació d'articles que ofereixen perspectives tant micro com macro sobre el tema. El primer article ofereix una panoràmica teòrica de la bibliografia pertinent i identifica àrees clau per a futures recerques, dividint les tasques en tres categories crítiques: desmitificar el "nativisme", comprendre les diferències entre professors natius i no natius, i ampliar l'anàlisi a altres llengües a més de l'anglès. En el segon, investiguem les ideologies i actituds dels futurs professors d'anglès en el context espanyol. En concret, l'estudi es fonamenta en un qüestionari a més de 500 estudiants universitaris. L'anàlisi de les dades utilitza l'estadística inferencial, la qual cosa permet realitzar generalitzacions més enllà de la població enquestada. En una línia similar, el tercer article investiga, mitjançant entrevistes semiestructurades, la influència d'un curs al voltant de l'anglès com a llengua global en els components actitudinals cognitius i afectius dels estudiants universitaris catalans en relació a l'anglès i el seu paper com a llengua franca global. I, finalment, el quart article examina fins a quin punt s'ha incorporat una perspectiva basada en la idea d'ELF en set llibres de text d'anglès per al turisme. En essència, els quatre articles ofereixen col·lectivament un examen exhaustiu de les ideologies i actituds relatives al "nativisme" i l'anglès com a llengua franca en l'educació superior. Els resultats suggereixen que el parlant natiu continua influint en les ments i pràctiques dels educadors de tot el món. Si bé la teorització entorn de la noció de l'anglès com a llengua franca s'ha fet sentir en l'abstracció teòrica, la integració de les implicacions derivades de la seva recerca en les pràctiques quotidianes de l'ensenyament de l'anglès dins de l'aula continua sent un repte formidable.

[es] En las últimas décadas, la enseñanza de la lengua inglesa ha sido testigo de notables cambios. Sin embargo, una creencia profundamente arraigada permanece inalterada en el imaginario colectivo: la búsqueda incesante de una competencia similar a la de los nativos, que sitúa a los profesores nativos de inglés como los instructores ideales para alcanzar tal propósito. Phillipson (1992) denominó a este supuesto "la falacia del hablante nativo", según la cual los profesores nativos se consideraban en general (y erróneamente) superiores a sus homólogos no nativos, y Holliday (2005) lo reformuló más tarde como "nativismo" (native-speakerism). Dicha ideología sigue persistiendo hoy en día, a pesar del papel del inglés como lengua franca global y su uso generalizado en entornos multilingües y multiculturales (Llurda, 2018a; Rudolph et al., 2015). Esta tesis investiga las ideologías y las actitudes hacia el inglés como lengua franca y el "nativismo" en la educación superior. Se trata de una recopilación de artículos que ofrecen perspectivas tanto micro como macro sobre el tema. El primer artículo ofrece una panorámica teórica de la bibliografía pertinente e identifica áreas clave para futuras investigaciones, dividendo las tareas en tres categorías críticas: desmitificar el "nativismo", comprender las diferencias entre profesores nativos y no nativos, y ampliar el análisis a otras lenguas además del inglés. En el segundo, investigamos las ideologías y actitudes de los futuros profesores de inglés en el contexto español. En concreto, el estudio se fundamenta en un cuestionario a más de 500 estudiantes universitarios. El análisis de los datos se basa en la estadística inferencial, lo que permite realizar generalizaciones más allá de la población encuestada. En una línea similar, el tercer artículo, mediante entrevistas semiestructuradas, investiga la influencia de un curso sobre el inglés como lengua global en los componentes actitudinales cognitivos y afectivos de los estudiantes universitarios catalanes hacia el inglés y su papel como lengua franca global. Y, por último, el cuarto artículo examina hasta qué punto se ha incorporado una perspectiva consciente del inglés como lengua franca en siete libros de texto de inglés para el turismo. En esencia, los cuatro artículos ofrecen colectivamente un examen exhaustivo de las ideologías y actitudes relativas al "nativismo" y el inglés como lengua franca en la educación superior. Los resultados sugieren que el hablante nativo sigue influyendo en las mentes y prácticas de los educadores de todo el mundo. Si bien la teorización en torno a la noción del inglés como lengua franca se ha hecho sentir en la abstracción teórica, la integración de las implicaciones derivadas de su investigación en las prácticas cotidianas de la enseñanza del inglés dentro del aula sigue siendo un reto formidable.