[ca] L'objecte d'estudi de aquesta tesi doctoral és la Publicitat Monàrquica o Representativa a començaments del segle XVII: suports de producció i distribució, formes d' expressió i de transmissió de missatges, xarxes de comunicació i estratègies discursives. La metodologia és pluridisciplinar i aplica diferents eines teòriques per l' anàlisi dels documents i imatges amb l'objectiu de servir a un nou plantejament de la historia de la comunicació en el període estudiat. S'ha escollit com a camp de treball un fet concret i noticiable en quan únic i irrepetible: el doble casament que es va celebrar el 1615 entre les dues cases reials d' España i França. Mitjançant aquest enllaç es van unit la infanta Anna d'Àustria amb el rei de França Lluís XIII, i la princesa Isabel de Borbó amb el príncep espanyol futur rei Felip IV. La tesi es troba dividida en tres grans blocs que analitzen el context, les xarxes i la producció. El context històric (Capítol 1) situa el moment concret del intercanvi de les princeses (9 de novembre de 1615), el període de negociacions matrimonials (1614-1618) i el marc temporal en que estan situades (1598-1621), que comprèn una època de pau relativa a Europa i de radicals canvis culturals i polítics. El Capítol 2 està dedicat al context teòric, multidisciplinar en funció de la història de la comunicació. El Capítol 3 està dedicat al context historiogràfic. En el segon bloc, dedicat a las xarxes de comunicació, s'analitza la festa (capítol 4) com a forma de transmissió del missatge propagandístic, la cerimònia (capítol 5) com escenari on el ritu es converteix en el llenguatge del poder i els marcs espacials (capítol 6) en que s' articulen aquestes xarxes de comunicació utilitzades pel poder per gestionar i controlar el territori. El tercer bloc, dedicat a la producció d' objectes culturals destinats a la publicitat representativa, investiga la creació literària (capítol 7) en assaig, crònica, relació de fets, prosa apologètica, poesia cortesana o comèdia; la producció iconológica (capítol 8) desplegada per a la celebració, en gravats impresos, en emblemes i en quadres commemoratius; i els diferents textos de polèmica (capítol 9) que van provocar un fort debat respecte a la utilitat d'aquests matrimonis reials de 1615. En les Conclusions es precisa la noció de publicitat representativa i les formes de representació del poder en el període estudiat. S' estudia el canvi conceptual de valors i principis socials que es realitza en aquesta etapa, dins de l' ampliació i substitució de las xarxes de transmissió de la informació que provoca la impremta. Es considera la difícil autonomia de l' esfera pública formada pel nou grup de fabricants d' opinió sorgit del conjunt dels lletrats. Finalment, es discuteix la creació dels espais de comunicació i la invenció de l'opinió pública i la seva utilitat en una nova visió pluridisciplinar de la història de la comunicació.

[en] The aim of this thesis is Monarchic or representative publicity in the early XVII century: production support and distribution, ways of expression and of message transmission, communication webs and discursive strategies. The methodology used is multidisciplinary and applies different theoretical tools to the analysis of documents and images in order to establish a new concept of the history of communication in the period studied. A specific and newsworthy subject, which is unique and unlikely to be repeated, has been chosen as the object of this study: the double royal wedding celebrated in 1615 between the royal Spanish and French monarchies. This solemnized the marriage of the Infanta Anne of Austria with the King of France Louis XIII, and the marriage between Princess Elisabeth of Bourbon with Prince Philip IV, future king of Spain. The thesis is divided into three basic areas, analysing context, webs and production. The first area is divided into three chapters. In Chapter 1, we have studied the historical context which places the specific moment of the exchange of princesses (November the 9th, 1615), the negotiating of the marriages (1614-1618) and the period when they take place (1598-1621), a period of relative peace and of radical political and cultural changes in Europe. Chapter 2 is dedicated to the theoretical and multidisciplinary context, always from the point of view of the history of communication. Chapter 3 studies the historiographical context. The second area is about communication webs. Chapter 4 analyses the popular celebration (fiesta) as a way to communicate the advertising message. Chapter 5 analyses the wedding ceremony as the scenario where the rite becomes the language used by power. Chapter 6 is about the spatial frame where these communication webs are articulated and used by the monarchy to organise and control territory. The third area is dedicated to the production of cultural objects, which are meant for representative publicity. Thus, Chapter 7 studies literary creation: comedy, chronicle, essay, events narration, apologetic prose and court poetry. Chapter 8 is about the iconography produced in the wedding celebrations, and includes engravings, emblems and commemorative pictures. Finally, Chapter 9 analyses the different polemic texts which unleashed a fierce debate about the usefulness of these royal weddings in 1615. The Conclusion explains the notion of representative publicity and power performance patterns during the studied period. We have analysed the conceptual changes in values and social principles of the period, always in relation to the enlargement and replacing of information webs produced by the innovation of printing. We have also considered the difficult autonomy of the new group of opinion makers arising in the intellectual class. Finally, this study considers the creation of communication areas and the invention of public opinion and its utility in relation to a new multidisciplinary view of the history of communication.