[ca] Treball, mobilitat i assentament de la població. Un cas comarcal: el Baix Empordà L'estudi de la incidència que ha tingut la migració en la societat espanyola i catalana ha sigut objecte d'ampli debat científic i social. Durant aquest segle s'ha assistit a una profunda relocalització de la població en consonància amb el procés d'implantació del capitalisme a tot el territori i la creació d'un mercat laboral unitari. L'atenció s'ha dirigit bàsicament a l'estudi dels grans fluxos migratoris i, en especial, de les migracions que amb origen en les zones rurals s'han orientat cap a les concentracions urbanes i industrials de la península amagant, tot sovint, la major diversitat i complexitat del sistema migratori durant aquells anys. Aquesta situació es mantingué fins a mitjans dels anys setanta dintre d'un procés pràcticament ininterromput de creixement econòmic. Ara bé, les successives crisis dels anys setanta i vuitanta han provocat i continuen provocant una sèrie de transformacions de molt diversa índole. Un dels aspectes més afectats ha sigut el treball, les condicions laborals o la relocalització dels ocupats dintre dels diversos sectors d'activitat. I, també, la mobilitat de la població. Un simple cop d'ull al volum i la direcció dels moviments migratoris mostra una realitat ben diferent a la de dècades precedents. Sense deixar de banda la pluralitat de causes que poden haver incidit en aquesta transformació, sembla evident que la incidència de la migració en la societat i en el mercat laboral d'origen i de destinació no és la mateixa, com segurament tampoc ho és la nova interrelació entre la mobilitat i el treball. Aportar coneixement a aquests processos es constitueix, per tant, en l'objectiu principal d'aquesta tesi. Primer, teòricament, exposant les principals aportacions que s'han fet a l'estudi de la mobilitat i la migració, especialment en el seu vessant "econòmic" i com es vincula la mobilitat de la població -ja sigui la mobilitat quotidiana o la mobilitat que comporta un canvi de residència- amb les transformacions territorials i laborals. En segon lloc, analitzant el funcionament del treball i la mobilitat associada a aquest dintre d'una àrea territorial concreta i acotada: la comarca gironina del Baix Empordà. Respecte a la mobilitat, i només d'una manera introductòria, dos trets caracteritzen aquesta comarca. Per una banda, el continuat creixement tant dels intercanvis migratoris intracomarcals i extracomarcals, amb el manteniment d'un saldo migratori positiu del Baix Empordà amb la resta de Catalunya i d'Espanya. La comarca, com tota la província de Girona, ha mantingut des dels anys seixanta un continuat creixement de la seva població, una part important del qual es deu a la diferència constantment positiva entre la gent que ha vingut i la que ha marxat. En aquest sentit, la pròpia dinàmica econòmica de la comarca, amb l'especialització en tot un seguit d'activitats relacionades amb el turisme i la construcció, l'ha preservada de l'impacte, sovint més dur, que les successives crisis des dels anys setanta han tingut sobre altres comarques catalanes amb un teixit industrial més dens. Per altra banda, el segon aspecte a considerar és la seva posició i possible evolució dintre de la transformació econòmica i espacial que les noves condicions de desenvolupament del capitalisme estan tenint sobre el conjunt de l'espai i de la societat catalana. Així, les relacions de tot tipus entre aquesta comarca amb el que són les ciutats -la ciutat real i no el simple territori que delimita el municipi administratiu- de Barcelona i Girona tenen un paper destacat en la seva dinàmica econòmica i, és clar, sobre l'evolució en l'assentament i la mobilitat de la població.

[en] Labour, mobility and population settlement. A "comarcal" case: Baix Empordà The study of the effects the migration has had on the Spanish and Catalan society has been the focus of a wide scientific and social debate. During this century, a new population distribution pattern has emerged according to the capitalism development process all along the century and the creation of a unitary labour market in Spain. The attention has been basically directed to the study of the greatest migratory flows and, specially, to the migrations from rural areas to the main urban and industrial concentrations shadowing, usually, the complexity and diversity of the migratory system during those years. This situation has remained until the seventies within a process, almost uninterrupted, of economic growth. Nevertheless, the various and successive crisis of the seventies and the eighties have provoked and still keep provoking some transformations. Labour, the labour conditions or the occupational distribution of workers have been deeply transformed together with the mobility of the population. The observation of the volume and the direction of the migratory movements shows a complete different reality compared to previous decades. Without forgetting the plurality of causes that may have contributed to this transformation, it seems clear that the effect of migration on society and the interrelation between mobility and labour are not the same. The main objective of this thesis is to provide some information about those processes. First, theoretically with the exposition of the main contributions to the study of mobility and migration, especially related with the "economic" aspects and the way in which mobility -commuting and mobility with a change of residence- is linked with territorial and labour transformations. Second, analysing labour and mobility in a specific area: the "comarca" of Baix Empordà in the province of Girona. About mobility in this area and only as an introduction, there are two characteristics. On the one hand, the continued growing of migration flows within this comarca and the in-migration and out-migration of this area with the rest of Catalonia and Spain, but always keeping a positive net migration. Baix Empordà, as the rest of the province of Girona, has maintained from the sixties a constant increase of the population due, in part, to the positive difference between the people who arrive and those who leave this area. In this sense, the economic dynamic of Baix Empordà, with its specialisation in a group of activities related to tourism and construction, has preserved it from the impact, usually stronger, that the crisis in the seventies had in other areas of Catalonia with a thicker industrial structure. On the other hand, the second aspect to consider is the position and the possible evolution of this area within the economic and spatial transformation under the new conditions that capitalism is performing on the whole Catalan space and society. Thus, the wide range of relations between this "comarca" and the cities -the real cities and not only the territory of the municipality- of Barcelona and Girona have an important role in its economical dynamic and, of course, on the evolution of the settlement and the population mobility.