BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Aquest treball postula que els processos de generació d'idees, coneixement i innovació s'enfronten a un paradigma d'obertura, intercanvi i col·laboració que s'ha vist profundament influenciat per les noves apropiacions socials de les tecnologies d'informació. L'anàlisi s'estableix sota els principis del "open innovation" descrits per Chesbrough i altres (2006).

[es] Este trabajo postula que los procesos de generación de ideas, conocimiento e innovación se enfrentan a un paradigma de apertura, intercambio y colaboración que se ha visto profundamente influenciado por las nuevas apropiaciones sociales de las tecnologías de información. El análisis se establece bajo los principios del "open innovation" descritos por Chesbrough y otros (2006).
[ca] partir del Cens Agrari de 1982 s'analitza el lloc que ocupa la dona pagesa dins les explotacions agraries familiars de la província de Girona. Tot i les limitacions del Cens Agrari, posades de manifest en la primera part de l'article, aquest cens 6s la principal font disponible per conèixer i poder avaluar el treball i el grau d'ocupació dels diferents membres dins les explotacions agriries familiars. L'estudi posa de manifest el pes de la norma "cultural" en la marginació professional de la dona pagesa, com també l'important paper que juga aquesta en el treball agrícola i, en especial, en les explotacions més dinàmiques del camp gironí.

[es] partir del Censo Agrario de 1982 se analiza el lugar que ocupa la mujer campesina en las explotaciones agrarias familiares de la provincia de Gerona. A pesar de las limitaciones del Censo Agrario, que se exponen en la primera parte del articulo, este censo es la principal fuente disponible para conocer y poder evaluar el trabajo y el grado de ocupación de los distintos miembros de la familia en las explotaciones agrarias familiares. El estudio pone de manifiesto el peso de la "pauta cultural" en la marginación profesional de la mujer campesina, así como el importante papel que ésta tiene en el trabajo agrícola y, especialmente, en las explotaciones más dinámicas del campo gerundense.
[ca] Investigadors de la Universitat Autònoma de Barcelona en col·laboració amb altres grups de recerca han analitzat la progressió i modelat la distribució espai-temporal de l'epidèmia del nou coronavirus de l'Orient Mitjà (MERS-CoV), que causa una malaltia respiratòria, a la Península Aràbiga entre 2012 i 2017. Aquest estudi pot conduir a una millora del control i intervenció d'aquesta malaltia, la qual suposa un gran risc per a la salut pública actual.

[es] Investigadores de la Universitat Autònoma de Barcelona junto a otros grupos de investigación han analizado la progresión y modelado la distribución espacio-temporal de la epidemia del nuevo coronavirus de Oriente Medio (MERS-CoV), que causa una enfermedad respiratoria, en la Península Arábiga entre 2012 y 2017. Este estudio puede conducir a una mejora del control e intervención de esta enfermedad, la cual supone un gran riesgo para la salud pública actual.
[ca] El 1950, el cap de govern francès, René Pleven, va proposar la posada en marxa de la Comunitat Europea de Defensa. Aquest projecte preveia la integració dels exèrcits nacionals dels estats que formaven part de la Comunitat Econòmica del Carbó i de l'Acer, per tal d'aconseguir la integració militar i de defensa europea mitjançant un exèrcit europeu comú. Aquest ambiciós projecte va fracassar el 1954, però mai va caure en l'oblit. Al llarg de la segona meitat del segle XX i inicis del XXI, hi ha hagut diverses propostes per rellançar la integració militar i de defensa en el marc de la UE. L'objectiu d'aquest treball és estudiar, mitjançant l'anàlisi de diferents teories de la integració europea, els motius que han fet ressorgir recentment dit projecte de la mà de Macron i Merkel, o de França i Alemanya. La voluntat és veure fins a quin punt aquesta proposta és una iniciativa europeista de caràcter supranacional, o obeeix a voluntats nacionals amb la finalitat última de reimpulsar l'eix francoalemany mitjançant el intergovernamentalisme. De la mateixa manera, i mitjançant diferents textos -tractats, declaracions, informes i articles-, s'analitzarà fins a quin punt aquesta proposta pot acabar materialitzant, així com la seva capacitat per fer front a les amenaces que la Unió Europea té a la seva agenda.

[es] En 1950, el jefe de gobierno francés, René Pleven, propuso la puesta en marcha de la Comunidad Europea de Defensa. Dicho proyecto preveía la integración de los ejércitos nacionales de los estados que formaban parte de la Comunidad Económica del Carbón y del Acero, a fin de lograr la integración militar y de defensa europea mediante un ejército europeo común. Este ambicioso proyecto fracasó en 1954, pero nunca cayó en el olvido. A lo largo de la segunda mitad del siglo XX e inicios del XXI, ha habido varias propuestas para relanzar la integración militar y de defensa en el marco de la UE. El objetivo de este trabajo es estudiar, mediante el análisis de distintas teorías de la integración europea, los motivos que han hecho resurgir recientemente dicho proyecto de la mano de Macron y Merkel, o de Francia y Alemania. La voluntad es ver hasta qué punto esta propuesta es una iniciativa europeísta de carácter supranacional, u obedece a voluntades nacionales con el fin último de reimpulsar el eje francoalemán mediante el intergubernamentalismo. Del mismo modo, y mediante distintos textos -tratados, declaraciones, informes y artículos-, se analizará hasta qué punto dicha propuesta puede acabar materializándose, así como su capacidad para hacer frente a las amenazas que la Unión Europea tiene en su agenda.
[ca] El present text proposa analitzar la transició a la democràcia a l'Argentina com un procés històric que pot ser abordat des de diferents enfocaments i categories, que al seu torn donen per resultat diverses retallades temporals. Per a això, es presenten diferents experiències de mobilització social del període 1979-1983 com a aspectes capitals de la transició i als moviments socials -més o menys institucionalitzats- com a actors polítics en els processos de democratització.El repàs pel panorama dels principals moviments socials permet identificar una erosió del poder militar entre els anys de 1979 i 1980. Sense menystenir la importància de moments posteriors com ara el diàleg polític de 1981 o la Guerra de les Malvines de 1982, es defensa la idea d'una reconfiguració prèvia de les relacions de força i de les estructures d'oportunitats polítiques. Aquesta interpretació habilita la proposta de temporalitats múltiples, que no quedin lligades a l'evident fractura de 1982-1983 o a l'explicació monocausal centrada en un agent col·lectiu mobilizador en particular.

[es] El presente texto propone analizar la transición a la democracia en Argentina como un proceso histórico que puede ser abordado desde distintos enfoques y categorías, que a su vez dan por resultado diversos recortes temporales. Para ello, se presentan diferentes experiencias de movilización social del período 1979-1983 como aspectos capitales de la transición y a los movimientos sociales -más o menos institucionalizados- como actores políticos en los procesos de democratización.El repaso por el panorama de los principales movimientos sociales permite identificar una erosión del poder militar entre los años de 1979 y 1980. Sin desmerecer la importancia de momentos posteriores como el diálogo político de 1981 o la Guerra de Malvinas de 1982, se defiende la idea de una reconfiguración previa de las relaciones de fuerza y de las estructuras de oportunidades políticas. Esta interpretación habilita la propuesta de temporalidades múltiples, que no queden atadas a la evidente fractura de 1982-1983 o a la explicación monocausal centrada en un agente colectivo movilizador en particular.
[ca] Una de les eines més efectives per poder conèixer amb més detall els esdeveniments de la història és la memorialística. Mitjançant l'estudi d'aquests testimonis de primera mà, ara som capaços d'esbrinar els interessos i les preocupacions del conjunt de la societat en cada període històric. Aquest article pretén descriure el funcionament general de la memorialística i les característiques dels dietaris més concretament. A través de l'estudi de dietaris institucionals catalans però també d'altres de caire privat, duts a terme per autors particulars, desgranem els detalls de la festa barroca de la ciutat comtal i entenem com els esdeveniments més rellevants afectaven la seua quotidianitat i la dels seus coetanis. Veurem amb cadascun dels testimonis elements diferents d'un mateix moment, punts d'atenció diversos davant una mateixa actualitat i, alhora, formes molt variades de fer memòria.

[es] Una de las herramientas más efectivas para conocer con más detalle los diferentes episodios de la historia es la memorialística. A través del estudio de estos testimonios de primera mano, ahora somos capaces de saber los intereses y preocupaciones del conjunto de la sociedad en cada periodo histórico. El presente artículo pretende describir el funcionamiento general de la memorialística y las características de los dietarios más concretamente. A través del estudio de dietarios institucionales catalanes, pero también mediante otros de carácter privado, escritos por autores particulares, desgranamos los detalles de la fiesta barroca de la ciudad condal y entendemos cómo los eventos más relevantes afectaban su día a día y el de sus coetáneos. Veremos con cada uno de ellos elementos diferentes de un mismo momento, diversos puntos de atención ante una misma actualidad y, al mismo tiempo, formas muy variadas de hacer memoria.
[ca] Els dramaturgs Leñero i Vilalta, influïts per la Teologia de l'Alliberament, recuperen la figura del Déu encarnat com a símbol mediador entre el discurs històric-mític que trobem en el hipotexto del Nou Testament i la realitat de la societat mexicana contemporània. Per a aconseguir el seu objectiu, tots dos emprenen un exercici que prova la potencialitat i la vigència del mite perquè, encara que difereixen en la perspectiva cristológica triada (ascendent o descendent), coincideixen en el missatge.

[es] Los dramaturgos Leñero y Vilalta, influidos por la Teología de la Liberación, recuperan la figura del Dios encarnado como símbolo mediador entre el discurso histórico-mítico que encontramos en el hipotexto del Nuevo Testamento y la realidad de la sociedad mexicana contemporánea. Para lograr su objetivo, ambos emprenden un ejercicio que prueba la potencialidad y la vigencia del mito pues, aunque difieren en la perspectiva cristológica escogida (ascendente o descendente), coinciden en el mensaje.
[ca] L'experta en economia de la salut Beatriz González López-Valcárcel, conversarà amb els lectors d'EL PERIÓDICO sobre com aturar l'espiral de preus dels medicaments innovadors.

[es] La experta en economía de la salud Beatriz González López-Valcárcel, conversará con los lectores de EL PERIÓDICO sobre cómo atajar la espiral de precios de los medicamentos innovadores.
[ca] S'analitza la producció de materials didàctics per a l'ensenyament del mapuzugun en contextos formals i no formals, des de l'experiència i perspectives d'ensenyants/educadors. Es van realitzar entrevistes semiestructurades, seguint la pràctica del nütram (expressió de l'art verbal maputxe), a deu educadors majoritàriament maputxe. Mitjançant un estudi de casos múltiple i anàlisi qualitativa, es van identificar aspectes com l'origen del material i modalitat de producció, fonts i continguts socioculturals, tipus de materials, criteris per a elaboració i perspectiva de les i els educadors. Els resultats revelen el caràcter ampliat dels materials didàctics, on tot el que circumda el context educatiu és considerat com a tal. La recurrència del territori com a tema central planteja el desafiament de traduir didàcticament aquests recursos. Així mateix, s'adverteix una noció estesa de materials vinculada amb la participació d'estudiants com a coproductors. Sense comparar els contextos, s'informen les especifitats i aspectes comuns destacats.

[es] Se analiza la producción de materiales didácticos para la enseñanza del mapuzugun en contextos formales y no formales, desde la experiencia y perspectivas de enseñantes/educadores. Se realizaron entrevistas semiestructuradas, siguiendo la práctica del nütram (expresión del arte verbal mapuche), a diez educadores/as mayoritariamente mapuche. Mediante un estudio de casos múltiples y análisis cualitativo, se identificaron aspectos como el origen del material y modalidad de producción, fuentes y contenidos socioculturales, tipos de materiales, criterios para elaboración y perspectiva de las y los educadores/as. Los resultados revelan el carácter ampliado de los materiales didácticos, donde todo lo que circunda el contexto educativo es considerado como tal. La recurrencia del territorio como tema central plantea el desafío de traducir didácticamente estos recursos. Asimismo, se advierte una noción extendida de materiales vinculada con la participación de estudiantes como coproductores. Sin comparar los contextos, se informan las especificidades y aspectos comunes destacados.
[ca] Aquest treball es desenvolupa al voltant de com la visibilitat als mitjans de comunicació del futbol femení, esport suposadament minoritari davant el seu homònim masculí, ha impulsat el seu creixement de manera exponencial, fins al punt de batre tots els rècords d'assistència i seguiment en partits disputats en els darrers anys. A més, el ser visibles facilita el seu creixement de manera orgànica, ja que arriba de manera molt més fàcil i directa a les nenes que avui en dia sí poden somiar amb ser futbolistes i mostrar al món que les dones ja som aquí, i estem per quedar-nos.

[es] Este trabajo se desarrolla alrededor de como la visibilidad en los medios de comunicación del fútbol femenino, deporte supuestamente minoritario ante su homónimo masculino, ha impulsado su crecimiento de manera exponencial, hasta el punto de batir todos los récords de asistencia y seguimiento en partidos disputados en los últimos años. Además, el ser visibles facilita su crecimiento de manera orgánica, puesto que llega de manera mucho más fácil y directa a las niñas que hoy en día sí pueden soñar con ser futbolistas y mostrar en el mundo que las mujeres ya estamos aquí, y hemos llegado para quedarnos.
[ca] El present treball té l'objectiu d'estudiar la construcció del discurs audiovisual de dos documentals sobre drets humans i menors refugiats que han estat guardonats pel sector cinematogràfic: 'Promises' -sobre el conflicte Israel-Palestina- i 'Angels in the Dust' -sobre la sida a Sud-africa. A partir de teories i estudis previs com l'Anàlisi crítica del discurs de Teun A. van Dijk, s'ha elaborat una fitxa d'anàlisi que ha de permetre concloure el nivell de compromís, respecte i rigor dels directors a l'hora de representar la problemàtica que aborden.

[es] El presente trabajo tiene el objetivo de estudiar la construcción del discurso audiovisual de dos documentales sobre derechos humanos y menores refugiados que han sido galardonados por el sector cinematográfico: 'Promises' -sobre el conflicto Israel-Palestina- y 'Angels in the Dust' -sobre la sida en Sudáfrica. A partir de teorías y estudios previos como el Análisis Crítico del Discurso de Teun A. van Dijk, se ha elaborado una ficha de análisis que ha de permitir concluir el nivel de compromiso, respeto y rigor de los directores a la hora de representar la problemática que abordan.
[ca] Investigadors de la UAB proposen un nou enfocament anomenat "ecologia atòmica" que destaca la interconnexió entre la presència i disponibilitat d'àtoms essencials en diversos ecosistemes i trets ecològics fonamentals. Aquesta nova perspectiva, afavorida pels avanços tecnològics, ens ajuda a entendre millor els processos ecològics i les respostes dels organismes i ecosistemes als canvis ambientals.

[es] Investigadores de la UAB proponen un nuevo enfoque llamado "ecología atómica" que destaca la interconexión entre la presencia y disponibilidad de átomos esenciales en diversos ecosistemas y rasgos ecológicos fundamentales. Esta nueva perspectiva, respaldada por avances tecnológicos, nos ayuda a entender mejor los procesos ecológicos y las respuestas de los organismos y ecosistemas a los cambios ambientales.
[ca] El grup de recerca MolBioMed del Departament de Química, en col·laboració amb la Universitat de Barcelona, ha publicat un article que demostra la relació directa entre el dímer de l'enzim COX-2 i el càncer. L'estudi computacional revela el diferent comportament de l'espectre de fluorescència del compost NANQ-IMC6 en interaccionar amb el monòmer (present en teixits inflamats) i amb el dímer (present a cèl·lules canceroses).

[es] El grupo de investigación MolBioMed del Departamento de Química, en colaboración con la Universidad de Barcelona, ha publicado un artículo que demuestra la relación directa entre el dímero de la enzima COX-2 y el cáncer. El estudio computacional revela el diferente comportamiento del espectro de fluorescencia del compuesto NANQ-IMC6 al interaccionar con el monómero (presente en tejidos inflamados) y con el dímero (presente en células cancerosas).
[ca] El treball presenta una proposta per dividir les vicissituds històriques dels diccionaris italians de neologismes en tres fases: (1) la primera fase, que arriba a principis del segle XX, és la dels diccionaris puristes, que tenen com a objectiu principal el registre de neologismes per proposar la seva cancel·lació de la llengua italiana o per evitar-ne l'entrada; (2) la segona fase és la de Panzini i Migliorini, fins a la dècada dels seixanta, i el seu objectiu és registrar les paraules que tenen més possibilitats d'establir-se i arrelar en la llengua italiana; (3) La tercera fase, que comença a finals dels anys vuitanta del segle XX, té com a principal objectiu el registre dels neologismes mentre es formen, independentment de les prediccions futures. Aquesta última categoria inclou els repertoris neològics que segueixen de prop els esdeveniments polítics de l'anomenada segona república, especialment al voltant dels anys 1992-1994.

[es] El trabajo presenta una propuesta para dividir las vicisitudes históricas de los diccionarios italianos de neologismos en tres fases: (1) la primera fase, que llega hasta principios del siglo XX, es la de los diccionarios puristas, cuyo principal objetivo es el registro de neologismos para proponer su cancelación del idioma italiano o para evitar su entrada; (2) la segunda fase es la de Panzini y Migliorini y llega hasta los años sesenta y su objetivo es registrar las palabras que tienen mayores posibilidades de establecerse y echar raíces en el idioma italiano; (3) la tercera fase, que comienza a finales de los años ochenta del siglo XX, tiene como objetivo principal el registro de los neologismos mientras se forman, independientemente de las previsiones futuras. La última categoría incluye los repertorios neológicos que siguen de cerca los acontecimientos políticos de la llamada segunda república, especialmente en torno al período 1992-1994.
[ca] A la historiografia catalana, ha existit una certa confusió sobre la figura del capità general del Rosselló i la Cerdanya i el moment de la seva fusió amb Capitania General i amb la Lloctinència General de Catalunya. El present article analitza l'existència de capitans generals a la frontera durant la primera meitat del segle XVI, les seves atribucions i els conflictes que van tenir amb les autoritats catalanes.

[es] En la historiografía catalana, ha existido una cierta confusión sobre la figura del capitán general del Rosellón y la Cerdaña y el momento de su fusión con la Capitanía General y el virrey de Cataluña. El presente artículo analiza la existencia de capitanes generales en la frontera en la primera mitad del siglo XVI, sus atribuciones y los conflictos que tuvieron con las autoridades catalanas.
[ca] Entre el 20% i el 40% de vuit ciutats del món es podrien organitzar en superilles a l'estil de Barcelona, segons un estudi suís. El treball forma part d'una incipient ciència de les superilles. L'urbanisme de Barcelona torna a tenir la influència que va aconseguir amb els Jocs Olímpics.

[es] Entre el 20% y el 40% de ocho ciudades del mundo se podría organizar en supermanzanas al estilo de Barcelona, según un estudio suizo. El trabajo forma parte de una incipiente ciencia de las 'superilles'. El urbanismo de Barcelona vuelve a tener la influencia que alcanzó con las Olimpiadas.
[ca] Aquest treball recull el pla d'empresa de Rusc, una revista creada per Rusc Magazine.SL. que neix amb la voluntat depublicar les últimes tendències en els àmbits de l'art i la cultura, així com articles i reportatges d'interès general amb una mirada fresca. La revista en català se situa en un nínxol de mercat poc explotat en el sector de les publicacions no periòdiques. El treball inclou un estudi exhaustiu del mercat, el pla de producció i el pla financer de l'empresa.

[es] Este trabajo recoge el plan empresarial de Rusc, una revista creada por Rusc Magazine.SL que na ce con la voluntad de publicar las últimas tendencias en los ámbitos del arte y la cultura, así como artículos y reportajes de interés general con una mirada fresca. La revista en catalán se sitúa en un nicho de mercado poco explotado en el sector de las publicaciones no periódicas. El trabajo incluye un estudio exhaustivo del mercado, el plan de producción y el plan financiero de la empresa.
[ca] Les Carenes Costaneres Catalanes (CCC) comprenen una part de les muntanyes formades per l'orogènia Varisca fa uns 300 Ma. L'Àrea de Cristal·lografia i de Mineralogia ha analitzat els lampròfirs, uns dics de la zona de Les Guilleries que daten el final de la formació de les CCC fa uns 262 Ma. Les roques varisques contenen recursos minerals útils per a la transició cap a una energia més sostenible.

[es] Las Cordilleras Costeras Catalanas (CCC) comprenden una parte de las montañas formadas por la orogenia Varisca hace unos 300 Ma. El Área de Cristalografía y Mineralogía ha analizado los lamprófidos, unos diques de la zona de Les Guilleries que datan el final de la formación de las CCC hace unos 262 Ma. Las rocas variscas contienen recursos minerales útiles para la transición hacia una energía más sostenible.
[ca] Els cargols són coneguts per la seva interessant capacitat d'acumular i desintoxicar metalls pesants. Tenen la capacitat d'acumular el cadmi (element molt tòxic) de forma innòcua en ser capturat per les metal·lotioneïnes, una familía de proteïnes. Investigadors del Departament de Química han descobert que l'estructura de les metal·lotioneïnes del cargolí comú marí incrementa la seva capacitat destoxificadora.

[es] Los caracoles son conocidos por su interesante capacidad de acumular y desintoxicar metales pesados. Tienen la capacidad de acumular el cadmio (elemento muy tóxico) de forma inocua al ser capturado por las metalotioneínas, una familía de proteínas. Investigadores del Departamento de Química han descubierto que la estructura de las metalotioneínas del caracolillo común marino incrementa su capacidad destoxificadora.