BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] El present estudi realitza una anàlisi de continguts de les fake news vinculades al coronavirus, identificades per dos verificadors de notícies espanyols, durant les dues primeres setmanes de l'estat d'alarma decretat pel Govern (entre el 14 i 29 de març de 2020). L'objectiu és analitzar les notícies falses verificades per Maldita i Newtral a les seues xarxes socials de Facebook i Twitter, i així establir una categorització que ens ajude a comprendre la situació de la pandèmia. La investigació mostra les informacions falses més freqüents, les publicacions de més i menys abast i les accions que porten a terme els fact-checkers per a verificar i lluitar contra la desinformació. Així mateix, s'observa que els verificadors no sols desmenteixen, sinó que també aporten informació addicional sobre el virus amb l'ajuda d'experts i professionals de la ciència i la salut. Els resultats revelen que la pandèmia, ha generat un gran nombre de fake news sobre la política i les fonts oficials, seguit per la difusió de falsos continguts sobre l'origen del virus i maneres de prevenir-lo, així com, de les accions dels ciutadans i d'intents d'enganyar a la gent. En total, sis categories que revelen que els canals principals per on es disseminen les mentides són les xarxes socials. Per tal de guanyar la batalla a la desinformació, cal establir una unió conjunta entre els verificadors, els mitjans de comunicació, les xarxes socials i els internautes. El coneixement col·laboratiu i l'alfabetització digital són dues competències claus per a lluitar contra les fake news.

[es] El presente estudio realiza un análisis de contenidos de las fake news vinculadas al coronavirus, identificadas por dos verificadores de noticias españoles, durante las dos primeras semanas del estado de alarma decretado por el Gobierno (entre el 14 y 29 de marzo de 2020). El objetivo es analizar las noticias falsas verificadas por Maldita y Newtral en sus redes sociales de Facebook y Twitter, y así establecer una categorización que nos ayude a comprender la situación de la pandemia. La investigación muestra las informaciones falsas más frecuentes, las publicaciones de mayor y menor alcance, y las acciones que llevan a cabo los fact-checkers para verificar y luchar contra la desinformación. Así mismo, se observa que los verificadores no solo desmienten, sino que también aportan información adicional sobre el virus con la ayuda de expertos y profesionales de la ciencia y la salud. Los resultados revelan que la pandemia, ha generado un gran número de fake news sobre la política y las fuentes oficiales, seguido por la difusión de falsos contenidos sobre el origen del virus y maneras de prevenirlo, así como, de las acciones de los ciudadanos y de intentos de engañar a la gente. En total, seis categorías que revelan que los canales principales por donde se diseminan las mentiras son las redes sociales. Para ganar la batalla a la desinformación, hay que establecer una unión conjunta entre los verificadores, los medios de comunicación, las redes sociales y los internautas. El conocimiento colaborativo y la alfabetización digital son dos competencias claves para luchar contra las fake news.
[ca] El present treball de recerca examina la figura del portaveu corporatiu com a líder d'opinió. En l'actualitat existeixen nous canals de comunicació disponibles que permeten a les empreses dirigir-se directament al seu públic objectiu i incrementar l'abast dels seus missatges. A través d'una metodologia qualitativa s'observa la presència i activitat en mitjans de dos portaveus contemporanis rellevants a nivell nacional i internacional amb l'objectiu d'identificar el desenvolupament de la seva estratègia comunicativa a través d'una anàlisi històrica. Per a això, s'elabora una fitxa de registre que recull 30 comunicacions diferents en tres etapes temporals diferenciades per a cadascun dels portaveus. S'han definit en cada cas els recursos, mitjans i canals emprats, així com el missatge força transmès. Gràcies a la recopilació de dades es procedeix a una comparativa que confirma el plantejament inicial. Existeix una tendència positiva que demostra que els CEO portaveus pot convertir-se en nous líders d'opinió dins de la societat actual. La peça clau per a aconseguir-ho és la planificació d'una estratègia comunicativa alineada amb els valors de l'empresa a la qual representen en constant actualització concorde als temes que liderin l'agenda mediàtica. Aquesta resolució presenta noves oportunitats i riscos dins de la comunicació corporativa que posa de manifest la necessitat de renovar la matèria de formació dels portaveus concorde al context i tendències comunicatives vigents.

[es] El presente trabajo de investigación examina la figura del portavoz corporativo como líder de opinión. En la actualidad existen nuevos canales de comunicación disponibles que permiten a las empresas dirigirse directamente a su público objetivo e incrementar el alcance de sus mensajes. A través de una metodología cualitativa se observa la presencia y actividad en medios de dos portavoces contemporáneos relevantes a nivel nacional e internacional con el objetivo de identificar el desarrollo de su estrategia comunicativa a través de un análisis histórico. Para ello, se elabora una ficha de registro que recoge 30 comunicaciones distintas en tres etapas temporales diferenciadas para cada uno de los portavoces. Se han definido en cada caso los recursos, medios y canales empleados, así como el mensaje fuerza transmitido. Gracias a la recopilación de datos se procede a una comparativa que confirma el planteamiento inicial. Existe una tendencia positiva que demuestra que los CEO portavoces puede convertirse en nuevos líderes de opinión dentro de la sociedad actual. La pieza clave para lograrlo es la planificación de una estrategia comunicativa alineada con los valores de la empresa a la que representan en constante actualización acorde a los temas que lideren la agenda mediática. Esta resolución presenta nuevas oportunidades y riesgos dentro de la comunicación corporativa que pone de manifiesto la necesidad de renovar la materia de formación de los portavoces acorde al contexto y tendencias comunicativas vigentes.
[ca] En aquest TFC s'ha dissenyat i implementat una plataforma de recollida de signatures digitals per a iniciatives legislatives populars (ILPs). Aquesta plataforma dóna la possibilitat a les comissions promotores de crear i gestionar les seves pròpies ILPs i permet als ciutadans signar digitalment aquestes iniciatives de forma que les signatures tinguin validesa legal.

[es] En este TFC se ha diseñado e implementado una plataforma de recogida de firmas digitales para iniciativas legislativas populares (ILPs). Esta plataforma da la posibilidad a las comisiones promotoras de crear y gestionar sus propias ILPs y permite a los ciudadanos firmar digitalmente estas iniciativas de forma que las firmas tengan validez legal.
[ca] L'article presenta les característiques i funcionalitats principals de les eines MetaLib i SFX, programaris per a la gestió i accés als recursos electrònics. S'analitzen els programaris citant els diferents tipus de funcionalitats, i la gestió i el manteniment. El procés s'emmarca en l'experiència de la Universitat Oberta de Catalunya, membre del CBUC, i se n'expliquen la configuració, els reptes i les dificultats que es van produir durant la implementació dels sistemes.

[es] El artículo presenta las principales características y funcionalidades de las herramientas MetaLib y SFX, programas para la gestión y acceso a los recursos electrónicos. Se analizan ambos programas y se citan los diferentes tipos de funcionalidades, y su gestión y mantenimiento. El proceso se enmarca en la experiencia de la Universitat Oberta de Catalunya, miembro del CBUC; se explican la configuración, los retos y las dificultades que se produjeron durante la implementación de los sistemas.
[ca] El ràpid creixement de la població en les àrees urbanes està posant en perill la mobilitat i la qualitat de l'aire a tot el món. Un dels problemes més notables que sorgeixen és el de la congestió del trànsit. Amb l'adveniment de les tecnologies capaces de detectar dades en temps real sobre les ciutats i la seva distribució pública per a la seva anàlisi, estem en condicions de pronosticar escenaris valuosos per a la millora i el control. Aquí, proposem un model idealitzat, basat en els fenòmens crítics que sorgeixen en xarxes complexes, que permet predir analíticament els punts de congestió en entorns urbans. Els resultats en les xarxes viàries de ciutats reals, considerant, en alguns experiments, les dades de trànsit reals, mostren que el model proposat és capaç d'identificar unions susceptibles que podrien convertir-se en punts d'accés si augmenta la demanda de mobilitat.

[es] El rápido crecimiento de la población en las áreas urbanas está poniendo en peligro la movilidad y la calidad del aire en todo el mundo. Uno de los problemas más notables que surgen es el de la congestión del tráfico. Con el advenimiento de las tecnologías capaces de detectar datos en tiempo real sobre las ciudades y su distribución pública para su análisis, estamos en condiciones de pronosticar escenarios valiosos para la mejora y el control. Aquí, proponemos un modelo idealizado, basado en los fenómenos críticos que surgen en redes complejas, que permite predecir analíticamente los puntos de congestión en entornos urbanos. Los resultados en las redes viales de ciudades reales, considerando, en algunos experimentos, los datos de tráfico reales, muestran que el modelo propuesto es capaz de identificar uniones susceptibles que podrían convertirse en puntos de acceso si aumenta la demanda de movilidad.
[ca] En aquest treball s'ha creat un flux de treball i un seguit d'scripts que serveixen per assistir a la generació de mapes de malaltia (mapa d'enriquiment funcional i mapa d'interaccions entre proteïnes associades) partint de dades d'estadístiques globals que provenen d'estudis de associació de genoma complet (GWAS). Es va seleccionar l'asma com a exemple de malaltia complexa per a realitzar una prova de concepte. S'han obtingut dades d'associacions de variants de la base de dades GWAS Catalog, s'ha realitzat una anàlisi d'enriquiment funcional amb g: Profiler i s'han visualitzat les xarxes obtingudes en Cytoscape utilitzant els connectors de l'pipeline de EnrichmentMap i stringApp. El codi utilitzat (R i bash) està disponible a https://github.com/mialaalv/pathWAS.

[es] En este trabajo se ha creado un flujo de trabajo y una serie de scripts que sirven para asistir en la generación de mapas de enfermedad (mapa de enriquecimiento funcional y mapa de interacciones entre proteínas asociadas) partiendo de datos de estadísticas globales que provienen de estudios de asociación de genoma completo (GWAS). Se seleccionó el asma como ejemplo de enfermedad compleja para realizar una prueba de concepto. Se han obtenido datos de asociaciones de variantes de la base de datos GWAS Catalog, se ha realizado un análisis de enriquecimiento funcional con g:Profiler y se han visualizado las redes obtenidas en Cytoscape utilizando los plugins stringApp y del pipeline de EnrichmentMap. El código utilizado (R y bash) está disponible en https://github.com/mialaalv/pathWAS.
[ca] La comunitat llatina és una peça clau de la societat dels Estats Units, arribant a ser la minoria ètnica més nombrosa del país. Això ha causat que els partits polítics fixin la seva atenció en aquest segment de votants que a vegades poden arribar a ser crucials per a la victòria electoral. Aquest estudi té com a objectiu analitzar els vídeos de campanya dels candidats a la presidència dels Estats Units des de l'any 2008 fins al 2020 dirigits al públic llatí, també observar si els temes dels vídeos varien entre els diferents candidats i si existeix una evolució en els temes d'aquests. De la mateixa forma, també es busca entendre si se li presta una major atenció a aquest segment poblacional durant una campanya electoral, en el cas que el seu vot fos crucial per a la victòria en els anteriors comicis, i si és el Partit Demòcrata el que mostra més interès pel públic llatí. Aquest estudi s'ha dut a terme mitjançant una anàlisi quantitativa, basat en la visualització dels vídeos de campanya dels candidats. La conclusió a la qual s'ha arribat amb aquesta recerca és que el fet que el vot llatí rebi una major atenció per part dels partits no està relacionat amb el seu decisividad en els anteriors comicis. Ja que el vot llatí només pot considerar-se crucial en els estats en disputa. També es confirma que el Partit Demòcrata, mostra un major interès en la població llatina que el Partit Republicà.

[es] La comunidad latina es una pieza clave de la sociedad de Estados Unidos, llegando a ser la minoría étnica más numerosa del país. Esto ha causado que los partidos políticos fijen su atención en este segmento de votantes que en ocasiones pueden llegar a ser cruciales para la victoria electoral. Este estudio tiene como objetivo analizar los videos de campaña de los candidatos a la presidencia de Estados Unidos desde el año 2008 hasta el 2020 dirigidos al público latino, también observar si los temas de los vídeos varían entre los diferentes candidatos y si existe una evolución en los temas de los mismos. De la misma forma, también se busca entender si se le presta una mayor atención a este segmento poblacional durante una campaña electoral, en el caso de que su voto fuese crucial para la victoria en los anteriores comicios, y si es el Partido Demócrata el que muestra más interés por el público latino. Este estudio se ha llevado a cabo mediante un análisis cuantitativo, basado en la visualización de los vídeos de campaña de los candidatos. La conclusión a la que se ha llegado con esta investigación es que el hecho de que el voto latino reciba una mayor atención por parte de los partidos no está relacionado con su decisividad en los anteriores comicios. Ya que el voto latino sólo puede considerarse crucial en los estados en disputa. También se confirma que el Partido Demócrata, muestra un mayor interés en la población latina que el Partido Republicano.
[ca] L'objectiu principal d'aquesta investigació és conèixer com els mitjans de comunicació tracten la temàtica del protocol, centrant-se en els principals diaris espanyols en la seva edició digital —El País, El Mundo, La Vanguardia i ABC—durant el període comprès entre els anys 2016 i 2017. Mitjançant un enfocament empíric, es pretén determinar si la representació que la premsa reflecteix del protocol s'alinea amb les definicions establertes per la disciplina científica i acadèmica. Aquest treball s'inscriu en un àmbit d'estudi encara poc explorat, considerant el protocol com una eina inherent a la disciplina de les Relacions Públiques. Tanmateix, s'observa que, amb freqüència, el tractament informatiu del terme tendeix a distorsionar-ne el significat, associant-lo erròniament amb conceptes com cerimonial, cortesia, etiqueta o bones maneres. La investigació aprofundeix en aquesta dissociació conceptual mitjançant l'anàlisi d'una mostra empírica, abordant des d'una perspectiva rigorosa les implicacions socials que aquesta problemàtica genera, especialment en l'àmbit dels mitjans de comunicació contemporanis i els públics especialitzats.

[es] El objetivo principal de esta investigación es conocer cómo los medios de comunicación abordan la temática del protocolo, centrándose en los principales diarios españoles en su edición digital —El País, El Mundo, La Vanguardia y ABC— durante el período comprendido entre los años 2016 y 2017. A través de un enfoque empírico, se busca determinar si la representación que la prensa refleja del protocolo se alinea con las definiciones establecidas por la disciplina científica y académica. Este trabajo se inscribe en un ámbito de estudio aún poco explorado, considerando el protocolo como una herramienta inherente a la disciplina de las Relaciones Públicas. No obstante, se observa que, con frecuencia, el tratamiento informativo del término tiende a distorsionar su significado, asociándolo erróneamente con conceptos como ceremonial, cortesía, etiqueta o buenas maneras. La investigación profundiza en esta disociación conceptual mediante el análisis de una muestra empírica, abordando desde una perspectiva rigurosa las implicaciones sociales que esta problemática genera, especialmente en el ámbito de los medios de comunicación contemporáneos y los públicos especializados.
[ca] L'objectiu d'aquest treball és fer el disseny i la implementació d'un sistema de control de projectes per a una organització X, de manera que la seva estructura i funcionament compleixin uns requisits inicials.

[es] El objetivo de este trabajo es realizar el diseño y la implementación de un sistema de control de proyectos para una organización X, de modo que su estructura y funcionamiento cumplan unos requisitos iniciales.
[ca] A les instal·lacions esportives tenim un nombre determinat de pistes de pàdel, tenis i futbol, on els usuaris fan el llogament de les pistes per un dia i hora determinat. Les empreses tenen la necessitat de gestionar totes aquestes peticions i reserves d'una forma més còmoda i àgil, tant per a l'usuari que lloga, com per a l'empresari que vol tenir un control de tots els llogaments. En aquest projecte volem donar una solució a aquest problema realitzant una aplicació web on podem realitzar la gestió de reserves d'una àrea esportiva, on els usuaris podran llogar via web les pistes.

[es] En las instalaciones deportivas tenemos un número determinado de pistas de pádel, tenis y fútbol, donde los usuarios hacen el alquiler de las pistas para un día y hora determinado. Las empresas tienen la necesidad de gestionar todas estas peticiones y reservas de una forma más cómoda y ágil, tanto para el usuario que alquila, como para el empresario que quiere tener un control de todos los alquileres. En este proyecto queremos dar una solución a este problema realizando una aplicación web a través de la cual podemos realizar la gestión de reservas de un área deportiva, donde los usuarios podrán alquilar vía web las pistas.
[ca] Els grups heterogenis són una de les tipologies d'agrupament més utilitzades a les escoles rurals. No obstant això, cada cop més hi ha escoles públiques, concertades o privades que aposten, com a opció pedagògica, pels grups heterogenis (Litlle, 2001) perquè fomenten habilitats, processos i competències essencials en l'aprenentatge. L'objectiu d'aquest estudi consisteix a identificar la percepció que tenen les mestres en relació amb la implementació a l'aula de processos d'aprenentatge en grups heterogenis. S'ha plantejat una metodologia quantitativa, a través del disseny d'enquesta d'opinió (surveys) I l'instrument que s'ha elaborat ha estat un qüestionari ad hoc que conté 54 preguntes anònimes, factuals i subjectives. La mostra final ha consistit en 10 participants. Els resultats han indicat que el 30% de les mestres han percebut que els resultats han millorat molt treballant en grups heterogenis, el 50% han considerat que han millorat bastant i el 20% han cregut que han millorat poc. Les conclusions constaten que els grups heterogenis fomenten els processos d'aprenentatge, les habilitats i competències socials com l'empatia, l'autonomia dels alumnes, la consciència col·lectiva i la resolució de problemes. Endemés, les mestres consideren que millora la seva tasca docent i poden oferir una resposta ajustada a les necessitats educatives dels seus alumnes. Algunes de les limitacions que presenta aquest estudi estan relacionades amb la mostra no representativa, les valoracions subjectives de les mestres i l'instrument creat ad hoc.

[es] Los grupos heterogéneos son una de las tipologías de agrupamiento más utilizadas en las escuelas rurales. Sin embargo, cada vez más hay escuelas públicas, concertadas o privadas que apuestan, como opción pedagógica, por los grupos heterogéneos (Litlle, 2001) porque fomentan habilidades, procesos y competencias esenciales en el aprendizaje. El objetivo de este estudio consiste a identificar la percepción que tienen las maestras en relación con la implementación al aula de procesos de aprendizaje en grupos heterogéneos. Se ha planteado una metodología cuantitativa, a través del diseño de encuesta de opinión (surveys) Y el instrumento que se ha elaborado ha sido un cuestionario ad hoc que contiene 54 preguntas anónimas, factuales y subjetivas. La muestra final ha consistido en 10 participantes. Los resultados han indicado que el 30% de las maestras han percibido que los resultados han mejorado mucho trabajando en grupos heterogéneos, el 50% han considerado que han mejorado bastante y el 20% han creído que han mejorado poco. Las conclusiones constatan que los grupos heterogéneos fomentan los procesos de aprendizaje, las habilidades y competencias sociales como la empatía, la autonomía de los alumnos, la conciencia colectiva y la resolución de problemas. Endemés, las maestras consideran que mejora su tarea docente y pueden ofrecer una respuesta ajustada a las necesidades educativas de sus alumnos. Algunas de las limitaciones que presenta este estudio están relacionadas con la muestra no representativa, las valoraciones subjetivas de las maestras y el instrumento creado ad hoc.
[ca] El projecte Disseny i Implementació d'una xarxa d'experts, té com a objectiu principal la construcció d'una eina per a la gestió del coneixement d'un entorn acotat a través d'un sistema de pregunta-resposta basat en experts en diferents temàtiques. L'establiment d'aquest sistema ha de permetre a l'usuari obtenir la informació que necessita dotant-li d'eines per accedir a les fonts de coneixement, en el nostre cas les persones identificades com a experts, amb una enorme facilitat. A més a més, durant tot el projecte s'ha tingut molt en compte les alternatives opensource que existeixen al mercat i la possibilitat d'adaptació que poden donar davant d'altres alternatives.

[es] El proyecto Diseño e Implementación de una red de expertos, tiene como objetivo principal la construcción de una herramienta para la gestión del conocimiento de un entorno acotado a través de un sistema de pregunta-respuesta basado en expertos en diferentes temáticas. El establecimiento de este sistema tiene que permitir al usuario obtener la información que necesita dotándole de herramientas para acceder a las fuentes de conocimiento, en nuestro caso las personas identificadas como expertos, con una enorme facilidad. Además, durante todo el proyecto se ha tenido mucho en cuenta las alternativas opensource que existen al mercado y la posibilidad de adaptación que pueden dar ante otras alternativas.
[ca] Aquest treball pretén realitzar un estudi de diferents algorismes de segmentació d'imatges de raigs X, igual que es generen als aeroports. Dels resultats es podrà veure quin o quins algorismes són millor per a aquest tipus d'imatge. Amb això es pretén facilitar la detecció d'objectes que hi ha a la maleta o bossa al personal del aeroport.

[es] Este trabajo pretende realizar un estudio de diferentes algoritmos de segmentación de imágenes de rayos X, al igual que se generan en los aeropuertos. De los resultados se podrá ver cuál o cuáles algoritmos son mejor para este tipo de imagen. Con ello se pretende facilitar la detección de objetos que hay en la maleta o bolsa al personal del aeropuerto.