[ca] Aquest treball analitza l'impacte polític de la Gran Recessió a nivell regional. Amb aquesta finalitat, es comparen nou regions de l'Europa Llatina. Aquell impacte s'estudia en l'àmbit dels sistemes de partits, les formacions governamentals i les estructures regionals (territori i autogovern), i a curt, mitjà i llarg termini. El corpus teòric de la recerca pivota al voltant de dos pilars: la literatura relacionada amb les regions, i aquella altra dedicada a les crisis. S'elabora una tipologia de regions amb tres categories diferents segons la distància de les regions que les integren amb respecte del centre. La distància s'entén en termes geogràfics i de pertinença. Les regions centrals són les regions ubicades al centre i les que hi són més properes; les regions perifèriques 1, les que resten a una distància mitjana del centre; i les regions perifèriques 2, les que més s'hi distancien. S'usa com a eina analítica el seguiment de processos comparat basat en la narració. L'anàlisi empírica consta de dues etapes, una dins el cas i l'altra entre casos. En la primera d'aquestes es reconstrueix i s'analitzen els resultats polítics de la recessió en cada cas (regió), mentre que en la segona es comparen aquells resultats. La comparació és doble: primer s'estableix entre regions del mateix estat, i després entre regions de la mateixa categoria. S'identifiquen patrons semblants entre els resultats de les regions centrals, i també entre el de les perifèriques 2. Per contra, els resultats de les regions perifèriques 1 són els menys coherents en termes de conjunt. La principal conclusió de la recerca és que els resultats polítics de la Gran Recessió tingueren una distinta traducció segons adoptem una perspectiva estatal o regional. Identificar resultats polítics semblants entre regions integrades a diferents estats demostra la utilitat de superar els enfocaments analítics estato-cèntrics.

[en] This thesis analyzes the political impact of the Great Recession at a regional level. With this objective, nine regions of Latin Europe are compared. The impact is studied at various levels: party systems, governmental formations and regional long terms. The theoretical corpus of the research revolves around two pillars: the literature related to regions and their idiosyncrasies, and the literature dedicated to crises. A typology of regions is developed, including three different categories, according to the distance of each region from the center. Distance is understood in terms of geography and belonging. The central regions are those located at the center and those that are closest to it; peripheral regions 1 are those that are at an average distance from the center; and peripheral regions 2 are those that are farthest away. A narrative-based comparative process tracing is used as an analytical tool. The empirical analysis consists of two stages, one within-case and one between-case. The first stage reconstructs and analyzes the political outcomes of the recession in each case (region), while the second stage compares these outcomes. The comparison is twofold: first it is established between regions within the state itself, and then between regions in the same category. Similar patterns are identified among the results of the central regions, as well as among the peripheral regions 2. Contrastively, the results of the peripheral regions 1 are the least consistent. The main conclusion of the research is that the political outcomes of the Great Recession translated differently, depending on whether a state or regional perspective is adopted. Identifying similar political outcomes across regions within different states demonstrates the usefulness of transcending state-centric analytical approaches.