BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] L'article pretén destacar les aportacions de la Laura Rubio Serrano, i les persones amb qui construïa coneixement, sobre el vincle entre l'aprenentatge servei i el territori. Ella va saber veure, i sumar amb altres, que l'arrelament al territori era un repte cabdal de l'aprenentatge servei per consolidar-se en la manera d'entendre l'educació i de fer de centres educatius, entitats socials i institucions locals i alhora fer que les pràctiques d'aprenentatge servei guanyin en qualitat i capacitat transformadora. Destacarem els darrers treballs on va col·laborar que buscaven visibilitzar un possible model per construir aquest arrelament territorial de l'aprenentatge servei. Posant especial èmfasi en quins actors havien d'implicar-se i tenir un rol, una proposta dels passos per activar aquest procés en el territori i especialment amb quins principis proposava entomar aquesta feina. Justament els principis ens permeten destacar la seva manera de fer i treballar conjuntament amb la resta d'agents (des del reconeixement, el treball conjunt, apoderament i altres), que van més enllà de com plantejava enfrontar-se al fet territorial en l'aprenentatge servei, sinó a la seva manera de fer a escala personal

[es] El artículo pretende destacar las aportaciones de Laura Rubio Serrano, y las personas con las cuales construía conocimiento, sobre el vínculo entre el aprendizaje servicio y el territorio. Ella supo ver, y sumar junto a otros, que el enraizamiento al territorio era un reto primordial del aprendizaje servicio para poder consolidarse en la manera de entender la educación y de hacer de centros educativos, entidades sociales e instituciones locales y a la vez hacer que las prácticas de aprendizaje servicio ganen en calidad y capacidad transformadora. Destacaremos los últimos trabajos en los que colaboró los cuales buscaban visibilizar un posible modelo para construir este arraigo territorial del aprendizaje servicio. Poniendo especial énfasis en que actores tenían que implicarse y tener un rol, una propuesta de los pasos para activar este proceso en el territorio y especialmente con qué principios pensaba tomar esta faena. Justamente los principios nos permiten destacar su manera de hacer y trabajar conjuntamente con el resto de agentes (desde el reconocimiento, el trabajo conjunto, apoderamiento y otros), que van más allá de como planteaba enfrentarse al hecho territorial en el aprendizaje servicio, si no a su manera de hacer a escala personal
[ca] L'objectiu d'aquest article és explorar la por al delicte que manifesta la població espanyola com a problema social i personal a través de l'anàlisi dels baròmetres del CIS (Centre d'Investigacions Sociològiques). Hi justifiquem la importància d'aquesta qüestió a l'hora de parlar de conflictes socials. Hi aportem evidència empírica durant l'any 2015 sobre els tipus de manifestacions delictives que la població espanyola considera més importants com a problemes personals o del país. L'article aprofundeix, a més, en el locus de projecció, un concepte que fa referència al fet que una persona pot preocupar-se pel delicte com a problema que afecta a ella mateixa, a la societat o a totes dues, una diferència amb profundes implicacions socio-criminològiques.

[es] El objetivo del artículo es explorar el miedo al delito que manifiesta la población española como problema social y personal a través del análisis de los barómetros del CIS (Centro de Investigaciones Sociológicas). Justificamos la importancia de esta cuestión a la hora de hablar de conflictos sociales. Aportamos evidencia empírica durante el año 2015 sobre los tipos de manifestaciones delictivas que la población española considera más importantes como problemas personales o del país. El artículo ahonda además en el locus de proyección, un concepto que hace referencia a que una persona puede preocuparse por el delito como problema que le afecta a ella, a la sociedad o a ambas, una diferencia con profundas implicaciones socio-criminológicas.
[ca] L'objectiu del present article és analitzar el poder de les patents i el seu paper en la confrontació actual entre el dret a la salut (pública) i els drets a la propietat intel·lectual (patents), tots dos reconeguts per la Declaració Universal de Drets Humans. Aquest poder es basa en el control monopolístic de material biològic mitjançant les patents biotecnològiques conegudes com "patents de la vida". L'Oficina Espanyola de Patents i Marques defineix les patents com "un títol que reconeix el dret d'explotar en exclusiva una invenció, impedint a altres la seva fabricació, venda o utilització sense consentiment del titular". Aquest monopoli permet establir preus molt elevats, condemnant a milers de persones al que denominem "Bioprecarietat" entesa com a violència estructural contra la vida per la manca d'accés a productes patentats bàsics per a la supervivència (vacunes, llavors, medicaments, tractaments o kits de diagnòstic). En l'escenari de la pandèmia del Covid-19, la Bioprecarietat ha estat protagonista, especialment en el desigual repartiment de les vacunes entre països rics i pobres. La nostra proposta és crear un marc normatiu i comitès d'ètica de patents que serveixin per a posar límits ètics a les patents segons els criteris de responsabilitat i cautela; justícia global; i capacitats i desenvolupament humà.

[es] El objetivo del presente artículo es analizar el poder de las patentes y su papel en la confrontación actual entre el derecho a la salud (pública) y los derechos a la propiedad intelectual (patentes), ambos reconocidos por la Declaración Universal de Derechos Humanos. Este poder se basa en el control monopolístico de material biológico mediante las patentes biotecnológicas o "patentes de la vida". La Oficina Española de Patentes y Marcas define las patentes como "un título que reconoce el derecho de explotar en exclusiva una invención, impidiendo a otros su fabricación, venta o utilización sin consentimiento del titular". Este monopolio permite establecer precios elevados a los productos patentados, condenando a miles de personas a lo que denominamos "bioprecariedad" entendida como la violencia estructural contra la vida por la falta de acceso a productos patentados básicos para la supervivencia (vacunas, semillas, medicamentos, tratamientos o kits de diagnóstico). En el escenario de la pandemia del Covid-19, la Bioprecariedad ha sido la protagonista, especialmente en el desigual reparto de las vacunas entre países ricos y países pobres. Nuestra propuesta es crear un marco normativo y comités de ética de patentes que sirva para poner límites éticos a las patentes según los criterios de responsabilidad y cautela; justicia global; y capacidades y desarrollo humano.
[ca] En aquest article explorem algunes consequències derivades de la hipòtesi que les llengües articulades modernes van emergir recentment, com a resultat de l'altricialitat secundària, la singularitat humana de l'augment de la complexitat sinàptica cerebral postnatal i la consegüent necessitat d'un llarg període d'atencions després del naixement. Defensem que aquest episodi crucial ocorregué en el rerefons d'una llarga infantesa i una llarga joventut ja presents en el curs de l'evolució dels homínids, amb importants implicacions. Seguint el fil de la recerca contemporània sobre complexitat lingüística, que combina restriccions socials i cognitives, mirem d'explicar com l'autoorganització à la Peircepodria retre compte dels diferents nivells de desenvolupament que es fusionen en la constitució de les llengües modernes.

[es] En este artículo exploramos algunas consecuencias derivadas de la hipótesis de que las lenguas articuladas modernas aparecieron recientemente, como resultado de la alteridad secundaria, la singularidad humana del aumento de la complejidad sináptica cerebral postnatal y la consiguiente necesidad de un largo período de cuidados después del nacimiento. Defendemos que este episodio crucial tuvo lugar en el trasfondo de una larga infancia y una larga juventud ya presentes en el curso de la evolución de los homínidos, con importantes implicaciones. Siguiendo la investigación contemporánea sobre complejidad lingüística, que combina restricciones sociales y cognitivas, tratamos de explicar como la auto-organización à la Peirce podría dar cuenta de los diferentes niveles evolutivos que se fusionan en la constitución de las lenguas modernas.
[ca] La implantació del model educatiu de la Nova Escola Mexicana ha posat de manifest una sèrie d'oportunitats de desenvolupament del coneixement pedagògic en el sistema educatiu mexicà. Un d'ells és la inclusió del coneixement neurocientífic en la pràctica docent del professorat del país. Aquest estudi pretén oferir al professorat d'educació infantil i primària una sèrie de descobriments empírics sobre el funcionament del cervell i la seva relació amb el fenomen neurobiològic de l'aprenentatge, però sobretot, amb la influència que aquests processos cognitius tenen en el desenvolupament del pensament matemàtic dels nens.

[es] La implementación del modelo educativo de la Nueva Escuela Mexicana ha desvelado una serie de áreas de oportunidad de desarrollo para el conocimiento pedagógico en el sistema educativo de México. Uno de ellos es la inclusión de los conocimientos neurocientíficos en la práctica docente de los maestros en el país. La presente investigación documental tiene el objetivo de ofrecer a los docentes de educación preescolar y primaria una serie de descubrimientos empíricos sobre el funcionamiento del cerebro y su relación con el fenómeno neurobiológico del aprendizaje, pero sobre todo con la influencia que tienen esos procesos cognitivos en el desarrollo del pensamiento matemático en los niños.
[ca] L'objectiu de l'article és destacar el procés que es troba al darrera del disseny i desenvolupament de Centech, una incubadora d'escala mundial situada a Montreal i reconeguda com una de les incubadores universitàries més exitoses del món. Centech es troba en un edifici que és patrimoni cultural, l'antic Dow Planetarium, situat en el cor de l'innovador districte de Montreal, el "Quartier de l'innovation" (QI). L'article mostra com el desenvolupament de Centech va ser en gran part inspirat pel 22@BarBarcelona, a través d'una sèrie d'informes fets per a l'Escola d'Estiu Montreal-Barcelona sobre Gestió de la Creativitat i la Innovació.

[es] El objetivo del artículo es arrojar luz sobre el proceso existente tras el diseño y desarrollo de Centech, una incubadora de alcance mundial situada en Montreal, y reconocida como una de las incubadoras universitarias más exitosas del mundo. Centech se encuentra en un edificio que es patrimonio cultural, el antiguo Dow Planetarium situado en el corazón del distrito innovador de Montreal, el "Quartier de l´innovation" (QI). El artículo muestra cómo el desarrollo de Centech fue en gran parte inspirado por el ejemplo del 22@Barcelona, a través de una serie de informes realizados para la Escuela de Verano Montreal-Barcelona sobre Gestión de la Creatividad y la Innovación. La conclusión subraya la importancia de un lugar colaborativo icónico en la construcción de un sistema local de innovación.
[ca] En les narracions de guerra d'Assia Djebar la veu i les experiències de les dones són el centre de la narració, en contrast amb les narracions masculines tradicionals centrades en la guerra i els conflictes. A L'Amour, la fantasia hi ha diverses protagonistes femenines, supervivents de la guerra d'independència, que, a través de la narració de relats presenten perspectives canviants i una multiplicitat de veus que desafien les versions històriques monològiques. Mitjançant la unió de fragments de les identitats individuals, perdudes i oblidades per la història, l'escriptora forja la identitat col·lectiva, centrant-se en els aspectes comuns, més que no en els privats, de la memòria.L'article posa en relleu la naturalesa específica de gènere de les memòries de guerra; examina el paper de la narrativa com a mitjà per contrarestar les deficiències de la memòria i per combatre l'amnèsia històrica.Tot centrant-se en la idea que la memòria construeix la identitat, l'article investiga fins a quin punt una memòria de gènere de la guerra pot contribuir a la formació de la identitat col·lectiva, tenint en compte la interdependència, però també la dissonància entre l'oralitat i el text.

[es] En los relatos de guerra de Assia Djebar, son las voces y experiencias femeninas las que ocupan el centro de la narración, a diferencia de los relatos de guerra y conflictos tradicionales, centrados en figuras masculinas. Su obra El amor, la fantasía cuenta con múltiples protagonistas femeninas, supervivientes de la guerra de independencia argelina, quienes presentan, mediante la narración de historias, unos puntos de vista cambiantes y una gran diversidad de voces que ponen en tela de juicio las versiones históricas monológicas. Al recomponer los fragmentos de las identidades individuales perdidas y olvidadas por la historia, la escritora logra forjar una identidad colectiva, centrándose en el aspecto comunitario, en lugar de privado, de la memoria.El presente trabajo hace hincapié en la naturaleza específica de los recuerdos de guerra desde la perspectiva de género. Asimismo, estudia el papel de la narrativa como medio para hacer frente a las deficiencias de la memoria y combatir la amnesia histórica.Centrado en la idea de que la memoria construye la identidad, este trabajo examina hasta qué punto la memoria de género puede contribuir a la configuración de una identidad colectiva, teniendo en cuenta la interdependencia, así como la disonancia, entre oralidad y escritura.
[ca] La docència universitària dels Estudis de Gènere aplicats a la creació artística exerceix un estímul del compromís social. Analitzo el projecte Ex-presó creat a partir de l'antiga presó de dones de les Corts (Barcelona, 1936-1955), lloc actualment ocupat per uns grans magatzems. Mitjançant els codis Quick Response (QR) el projecte té el seu eix d'acció en un blog on se centralitza la informació històrica. Es construeix un memorial en el qual, per un instant, tots puguem traslladar-nos al passat per a entendre i conèixer una mica més de la nostra història i de la nostra realitat. L'objectiu és evidenciar el que no està per a evitar l'oblit. Mitjançant aquesta pràctica es qüestiona el que s'estableix, s'incentiva el compromís social i s'interactua amb la pràctica artística des de la formació universitària.

[es] La docencia universitaria de los Estudios de Género aplicados a la creación artística ejerce un estímulo del compromiso social. Analizo el proyecto Ex-presó creado a partir de la antigua cárcel de mujeres de les Corts (Barcelona, 1936-1955), lugar actualmente ocupado por unos grandes almacenes. Mediante los códigos Quick Response (QR) el proyecto tiene su eje de acción en un blog donde se centraliza la información histórica. Se construye un memorial en el que, por un instante, todos podamos trasladarnos al pasado para entender y conocer un poco más de nuestra historia y de nuestra realidad. El objetivo es evidenciar lo que no está para evitar el olvido. Mediante esta práctica se cuestiona lo establecido, se incentiva el compromiso social e interactúa con la práctica artística desde la formación universitaria.
[ca] Els desplaçaments humans a les costes de la Unió Europea (UE) s'han convertit en un problema. La metodologia es basa en l'anàlisi de documents oficials de les polítiques migratòries de retorn i de concessió d'asil. Aquests documents involucren un discurs que diferencia les persones provinents principalment de la guerra de Síria i nord d'Àfrica, d'altres desplaçats de llurs països d'origen per causes econòmiques. Per Síria, el discurs imperant revela un moviment d'inclusió i acollida dins del marc jurídic en concedir-los l'estatus de refugiats; pels altres immigrants, existent una tendència d'exclusió que planteja la deportació a llurs països d'origen. Els resultats indiquen la violació dels drets humans dins de l'Acord UE-Turquia (2016), una política migratòria que infringeix les normatives i principis de justícia, igualtat i equitat, provocant nivells d'exclusió de les persones desplaçades.

[es] Los desplazamientos humanos en las costas marítimas de la Unión Europea (UE) se han convertido en un problema. La metodología se fundamenta en el análisis de documentos oficiales de las políticas migratorias de retorno y de la concesión de asilo. Estos documentos involucran un discurso que diferencia las personas provenientes principalmente de la guerra de Siria y norte de África, de otros desplazados de sus países de origen por causas económicas. Para Siria, el discurso imperante revela un movimiento de inclusión y acogida dentro del marco jurídico al concederles el estatus de refugiados, para los otros inmigrantes, existe una tendencia de exclusión que plantea la deportación a sus países de origen. Los resultados indican la violación de los derechos humanos dentro del Acuerdo UE-Turquía (2016), una política migratoria que infringe las normativas y principios de justicia, de igualdad y equidad, provocando niveles de exclusión de las personas desplazadas.
[ca] Actualment no hi ha gaire publicacions sobre la llengua de signes a les Illes Balears. El territori illenc és part del territori on s'estén la llengua catalana des de 1229, però com sol passar amb les llengües de signes, no hi ha una relació directa entre l'administració, la llengua oral predominant i la llengua de signes. A més a més de la llengua catalana, actualment a les illes Balears conviuen la llengua castellana i d'altres 162 llengües orals i també una llengua de signes, entroncada amb llengua de signes espanyola (LSE), però amb importants influències de la llengua de signes catalana (LSC) i la llengua de signes valenciana de l'LSE.L'objectiu d'aquest treball és fer una primera aproximació a la situació sociolingüística de la comunitat de sords i d'usuaris de la llengua de signes a les Illes Balears.

[es] Actualmente no existen muchas publicaciones sobre la lengua de signos en las Islas Baleares. El territorio isleño es parte del territorio donde se extiende la lengua catalana desde 1229, pero como suele pasar con las lenguas de signos, no hay una relación directa entre la administración, la lengua oral predominante i la lengua o lenguas de signos. Además de la lengua catalana y la castellana, actualmente en las islas Baleares conviven otras 162 lenguas y también una lengua de signos, entroncada con la lengua de signos española (LSE), pero con importantes influencias de la lengua de signos catalana (LSC) y la variante valenciana de la LSE.El objetivo de este trabajo es hacer una primera aproximación a la situación sociolingüística de la comunidad de sordos i de usuarios de la lengua de signos en las islas Baleares.
[ca] L'article presenta un estudi comparatiu de la figura d'Antígona a les obres de Simone Weil i María Zambrano per tal de posar en relleu l'entramat teoricopolític que sorgeix de les seves interpretacions. Així doncs, no només es poden observar convergències i discontinuïtats en les seves lectures, sinó també la recerca compartida, a través d'una original compenetració entre mística i política, d'una ampliació de l'espectre semàntic de la política, el clímax de la qual rau en la valorització de la passió extàtica de l'amor.

[es] El artículo presenta un estudio comparativo de la figura de Antígona en las obras de Simone Weil y María Zambrano con el fin de poner de relieve el entramado teórico-político que surge de sus interpretaciones. Cabe, por tanto, no solo convergencias y discontinuidades en sus lecturas, sino también la búsqueda compartida, a través de una original compenetración entre místicay política, de una ampliación del espectro semántico de la política cuyo clímax reside en la valorización de la pasión extática del amor.
[ca] Passió de les Santes Verges Àgape, Quionia i Irene, a les quals sota el silenci nocturn el governador Dulcidi es va acostar furtivament anhelant saciar-se de les seves abraçades; però, poc abans d'entrar, embogint, enlloc de les verges es va posar a besar abraçant les olles i paelles, fins que el seu rostre i la seva vestimenta es van tenyir d'un sutge horrible. Aleshores va cedir al seu company Sisini el poder de castigar les verges; aquest, burlat també de maneres miraculoses, va ordenar finalment que Àgape i Quionia fossin cremades juntes i Irene fos trepada amb sagetes.

[es] Pasión de las Santas Vírgenes Ágape, Quionia e Irene, a las que bajo el silencio nocturno el gobernador Dulcidio furtivamente se acercó anhelando saciarse de sus abrazos; pero, poco antes de entrar, enloqueciendo, en vez de a las vírgenes se puso a besar abrazándolas las ollas y sartenes, hasta que su rostro y su vestimenta se tiñeron de un tizne horrible. Entonces cedió a su compañero Sisinio el poder de castigar a las vírgenes; este, burlado también de modos milagrosos, ordenó finalmente que Ágape y Quionia fueran quemadas juntas e Irene fuera taladrada con saetas. &nbsp;
[ca] Les malalties rares no són res aliè. Encara que cada una d'aquestes afecta a una petita part de la població, existeixen al voltant de 7000 diferents que afecten en total a un gran percentatge de la població. A Espanya, el nombre d'afectats per malalties rares és d'uns 3 milions de persones, una xifra gens menyspreable. Així que si creus que això de les malalties rares no anava amb tu, estàs equivocat. Qualsevol pot patir una durant la seva vida.

[es] Las enfermedades raras no son algo ajeno. Aunque cada una de estas enfermedades afecta a tan solo a una pequeña parte de la población, existen cerca de 7000 diferentes que afectan en total a un gran porcentaje. En España el número de afectados por enfermedades raras es de unos 3 millones de personas, una cifra para nada despreciable. Así que si piensas que eso de las enfermedades raras no iba contigo, estás equivocado. Cualquiera puede sufrir una durante su vida.
[ca] Sense cap dubte entre les competències que han de posseir els nostres titulats hem d'assenyalar de forma obligada el domini de les noves tecnologies i el desenvolupament en llengües estrangeres. Precisament en aquest segon àmbit es centra aquest treball, en concret hi ha un projecte d'innovació i millora de la qualitat docent en marxa dins de la Universitat de Còrdova que pretén la introducció progressiva de la llengua anglesa en les matèries impartides pel professorat vinculat a aquest projecte , seguint la metodologia CLIL. En l'esmentat projecte està integrada des del curs 2007/08 l'assignatura Direcció Comercial que s'imparteix en la Llicenciatura en Administració i Direcció d'Empreses (LADE) i en el Itinerari Conjunt (LADE+Dret). S'especifiquen en aquest treball les activitats dutes a terme fins a la data en l'assignatura indicada en el marc del projecte assenyalat, així com les línies d'actuació que se seguiran en un futur pròxim

[es] Sin lugar a dudas entre las competencias que han de detentar nuestros egresados hemos de señalar de forma obligada el dominio de las nuevas tecnologías y el desenvolvimiento en lenguas extranjeras. Precisamente en este segundo ámbito se centra este trabajo, en concreto existe un proyecto de innovación y mejora de la calidad docente en marcha dentro de la Universidad de Córdoba que pretende la introducción progresiva del idioma inglés en las materias impartidas por el profesorado vinculado a dicho proyecto, siguiendo la metodología CLIL. En el citado proyecto está integrada desde el curso 2007/08 la asignatura Dirección Comercial que se imparte en la Licenciatura en Administración y Dirección de Empresas (LADE) y en el Itinerario Conjunto (LADE+Derecho). Se especifican en este trabajo las actividades llevadas a cabo hasta la fecha en la asignatura indicada en el marco del proyecto señalado, así como las líneas de actuación que se seguirán en un futuro próximo.