[ca] Els infants són essencials per a la transmissió biocultural i per documentar la diversitat biocultural és crucial entendre com perceben, coneixen, viuen i utilitzen les plantes. Tot i això, hi ha mancances en la documentació dels coneixements ecològics locals i sovint s'ignora la variabilitat intracultural, especialment en la recopilació de coneixements dels homes adults, obviant així el coneixement de les dones i els infants. Aquestes mancances podrien dificultar les polítiques basades en evidències per fer front a la crisi de la biodiversitat. Per abordar aquestes mancances, aquesta tesi doctoral se centra en comprendre els coneixements i usos de les plantes silvestres pels infants a Madagascar. Els objectius són explorar l'abast dels coneixements etnobotànics entre infants de 6 a 18 anys i examinar la variabilitat intracultural en els coneixements i usos de plantes silvestres comestibles segons l'edat i el gènere. El treball es va realitzar amb els grups agropastorals Betsileo i Tanalana a Madagascar. Es va utilitzar un enfocament mixt que combinava l'observació participativa amb entrevistes etnobotàniques a 221 infants i adults. Els capítols empírics de la tesi investiguen diferents aspectes, incloent els usos de les plantes, la taxonomia i la classificació entre els Betsileo (Capítol II), el sistema d'identificació de plantes silvestres comestibles pels infants Betsileo (Capítol III), la variabilitat intracultural en els coneixements de plantes silvestres comestibles entre els Betsileo (Capítol IV) i els coneixements de plantes silvestres comestibles i la seva variabilitat intracultural entre els Tanalana (Capítol V). Els resultats mostren que els infants Betsileo i Tanalana tenen un alt nivell de coneixements ecològics locals, que es manifesten en la identificació, recol·lecció i preparació d'espècies de plantes silvestres comestibles. Els infants Betsileo utilitzen diversos criteris per identificar i distingir diferents espècies de plantes silvestres comestibles, incloent coneixements botànics i ecològics complexos en línia amb el coneixement científic. Els resultats també destaquen l'existència de coneixements específics dels infants, amb nenes i nens que nomenen espècies diferents i utilitzen mètodes únics per recol·lectar i preparar plantes silvestres comestibles en comparació amb els adults. L'estudi mostra la relació entre l'entorn socioecològic i els coneixements etnobotànics, amb una distribució diferent dels coneixements segons el gènere i les etapes de la vida. Les dones Betsileo són especialistes en plantes herbàcies,mentre que els homes tenen un coneixement més general. A més, els infants Betsileo coneixen més espècies introduïdes, mentre que els adults coneixen més espècies endèmiques. Aquesta variabilitat es pot explicar per les diferents activitats quotidianes i interaccions amb les plantes silvestres comestibles segons el gènere, l'edat i la mobilitat. A més, l'estudi suggereix que la distribució dels coneixements ecològics locals, incloent els coneixements dels infants, contribueix a la resiliència dels sistemes de coneixement i al benestar de les comunitats locals. Els Tanalana comparteixen activament una quantitat considerable dels seus coneixements sobre plantes silvestres comestibles, fins i tot amb els infants molt joves. Això pot ser una estratègia per mitigar els riscos de l'escassetat d'aliments.

[es] Los niños son esenciales en la transmisión biocultural y entender su percepción, conocimiento y uso de las plantas es crucial para documentar la diversidad biocultural y abordar los cambios globales. La falta de documentación de los conocimientos ecológicos locales, que a menudo se distribuyen de manera desigual debido a factores socioeconómicos como el género y las etapas de vida, ha sido destacada. Estas disparidades suelen pasarse por alto en la literatura científica, que se centra en hombres adultos y relega a mujeres y niños. Estas deficiencias podrían obstaculizar la formulación de políticas basadas en evidencia. Esta tesis de doctorado se enfoca en comprender los conocimientos y usos de las plantas silvestres por parte de los niños en Madagascar. Específicamente, se explora el conocimiento etnobotánico en niños de 6 a 18 años y se examina la variabilidad intracultural en relación con la edad y el género. El estudio se realizó con dos grupos agropastorales en Madagascar: los Betsileo y los Tanalana. Se utilizó un enfoque mixto que combinó observación participante y entrevistas etnobotánicas a 221 informantes, incluyendo niños y adultos. Para los Betsileo, también se desarrolló un método que permitió explorar el conocimiento etnobotánico de los niños más allá de sus habilidades verbales. A lo largo de los cuatro capítulos empíricos, se examinan los usos, la taxonomía y la clasificación de las plantas entre los Betsileo, el sistema de identificación de plantas silvestres comestibles por parte de los niños Betsileo, la variabilidad intracultural en el conocimiento de las plantas silvestres comestibles tanto entre los Betsileo como entre los Tanalana, y el conocimiento de las plantas silvestres comestibles entre los Tanalana y su variabilidad intracultural. Los resultados demuestran que los niños Betsileo y Tanalana poseen un alto nivel de conocimiento ecológico local, que se manifiesta en la identificación, recolección y preparación de plantas silvestres comestibles. Los niños Betsileo utilizan diversos criterios, incluyendo conocimientos botánicos y ecológicos complejos, para identificar y distinguir especies de plantas silvestres comestibles. Además, se encontraron pruebas de conocimientos específicos de los niños, diferentes a los de los adultos. La distribución de conocimientos compartidos entre los Tanalana, especialmente con los niños, podría ser una estrategia para mitigar la escasez de alimentos. Reconocer y explorar los conocimientos de los niños y su papel en la transmisión cultural aporta nuevas perspectivas a la distribución de los conocimientos ecológicos locales en sociedades de pequeña escala. Es necesario incluir a los niños en los estudios sobre conocimientos ecológicos locales, explorar la creación y difusión de sus conocimientos específicos, y desarrollar herramientas adaptadas para trabajar con ellos. Además, se subraya la importancia de considerar a los niños en las evaluaciones científicas y políticas para mejorar su representatividad. En resumen, los niños tienen una gran capacidad para adquirir y utilizar conocimientos botánicosy ecológicos, enfatizando la importancia del contexto ambiental y la conexión directa con la naturaleza en la educación ambiental.