BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Donar més vida, és un projecte d'intervenció adreçat a la residència de la tercera edat delpoble de Maldà. Aquest, neix amb la necessitat d'enfortir el vincle social amb els habitants d'aquest, per tal d'afavorir la convivència, participació i cohesió entre tots, així reduint la tensió, la marginació i els prejudicis, que malauradament encara hi són presents a dia d'avui en la gent gran. Un cop finalitzada l'etapa de la vida laboral, les persones grans requereixen de certa preparació per fer front a una nova etapa, per això és tan important trobar els espais adequats per continuar el seu desenvolupament des d'una perspectiva integral. Arribar a la vellesa hauria de ser gratificant per totes aquestes persones, ja que això significaria que el seu pas per la vida no ha estat en va.

[es] Dar más vida, es un proyecto de intervención dirigido a la residencia de la tercera edad del pueblo de Maldà. Este, nace con la necesidad de fortalecer el vínculo social con los habitantes de este, para favorecer la convivencia, participación y cohesión entre todos, así reduciendo la tensión, la marginación y los prejuicios, que desgraciadamente todavía están presentes hoy en día en la gente mayor. Una vez finalizada la etapa de la vida laboral, las personas grandes requieren de cierta preparación para hacer frente a una nueva etapa, por eso es tan importante encontrar los espacios adecuados para continuar su desarrollo desde una perspectiva integral. Llegar a la vejez tendría que ser gratificante para todas estas personas, puesto que esto significaría que su paso por la vida no ha sido en vano.
[ca] El principi d'autoritat en el periodisme s'articula al voltant de conceptes centrals com objectivitat, verificació i distància/neutralitat (Schudson, 1978; Kovach i Rosenstiel, 2007; Deuze, 2005). En el nou ordre de desinformació en el qual es qüestiona l'autoritat del periodisme, la verificació de dades (en anglès, fact-checkers) es presenta com un possi-ble antídot (Walter et al., 2020). Aquest estudi presenta resultats sobre les percepcions dels ciutadans sobre l'autoritat periodística i el paper i coneixement general sobre els veri-ficadors. Basats en una enquesta nacional (n = 1001) representativa del conjunt de la població, les nostres troballes mostren que el 50,5% dels enquestats manifesten desconèi-xer què són els verificadors de fets i el 15,2% saben què són però reconeixen no fer-los servir mai. Només el 4,1% els utilitza de manera habitual. Les nostres dades apunten cap a una troballa rellevant: en un sistema de mitjans altament polaritzat com l'espanyol, els verificadors de fets difícilment poden combatre eficaçment la propagació de la desinfor-mació. El seu paper s'ha d'articular en el marc d'una estratègia de lluita contra la desin-formació més àmplia que condueixi a una recuperació de la confiança en el periodisme.

[es] El principio de autoridad en el periodismo se articula en torno a conceptos centrales como objetividad, verificación y distancia/neutralidad (Schudson, 1978; Kovach y Rosenstiel, 2007; Deuze, 2005). En el nuevo orden de desinformación en el que se cues-tiona la autoridad del periodismo, los verificadores de datos (en inglés, fact-checkers)se presentan como un posible antídoto (Walter et al., 2020). Este estudio presenta resulta-dos acerca de las percepciones de los ciudadanos sobre la autoridad periodística y el papel y el conocimiento en general sobre los verificadores. Basados en una encuesta nacional (n = 1001) representativa del conjunto de la población, nuestros hallazgos muestran que el 50,5% de los encuestados manifiestan desconocer qué son los verificadores de datos y el 15,2% sabe qué son pero reconocen no usarlos nunca. Solo el 4,1% los utiliza de forma habitual. Nuestros datos apuntan hacia un hallazgo relevante: en un sistema de medios altamente polarizado como el español, los verificadores de hechos difícilmente pueden combatir eficazmente la propagación de la desinformación. Su papel debe articularse en el marco de una estrategia de lucha contra la desinformación más amplia que conduzca a una recuperación de la confianza en el periodismo.
[ca] Es tracta d'una entrevista realitzada a quatre professionals en actiu que van formar-se en les primeres promocions dels estudis d'Educació Social. L'entrevista va realitzar-se amb motiu de la commemoració del Dia Internacional de l'Educació Social el 2 d'octubre de 2018, i l'objectiu de l'article és il•lustrar els canvis més significatius que s'han produït en la professió en els darrers vint-i-cinc anys.

[es] Se trata de una entrevista realizada a cuatro profesionales en activo que se formaron en las primeras promociones de los estudios de Educación Social. La entrevista se realizó con motivo de la conmemoración del Día Internacional de la Educación Social el 2 de octubre de 2018, y el objetivo del artículo es ilustrar los cambios más significativos que se han producido en la profesión en los últimos veinticinco años.
[ca] L'article presenta la recerca Competències clau desenvolupades en el lleure educatiu rellevants per a l'èxit escolar i la millora de l'ocupabilitat juvenil, subvencionada a través de la convocatòria de l'Impost sobre la Renda de les Persones Físiques del Ministeri de Sanitat, Serveis Socials i Igualtat, té per objectiu ampliar el coneixement sobre els efectes que la participació en espais de lleure edu-catiu i/o centres oberts/centres socioeducatius ha tingut en joves que, quan eren nens i adolescents, van participar en aquest tipus de programes, amb relació a l'èxit educatiu i/o al desenvolupament de les competències per a l'ocupabilitat. La metodologia emprada per dur a terme aquest estudi va ser un disseny mixt (quantitatiu-qualitatiu), d'anàlisi explicativa seqüencial (DEXPLIS). Es van realit-zar entrevistes en profunditat a joves que han participat en els recursos, a educadors, a professors i a ocupadors d'aquests joves; i es van administrar qüestionaris a nens i adolescents que hi participen actualment. La informació es va recopilar simultàniament en quatre comunitats autònomes d'Espanya en què s'ha desenvolupat l'estudi (Catalunya, Comunitat de Madrid, Balears i Comunitat Valenciana). Els primers resultats de la recerca han permès el disseny d'indicadors que ens porta a una detecció inicial de bones pràctiques i que, alhora, orienta els professionals sobre aquells aspectes clau a tenir en compte per a la millora de la seva pràctica diària.

[es] Este artículo presenta la investigación Competencias clave desarrolladas en el tiempo libre educativo relevantes para el éxito escolar y la mejora de la empleabilidad juvenil, subvencionada a través de la convocatoria del Impuesto sobre la Renta de las Personas Físicas del Ministerio de Sanidad, Servicios Sociales e Igualdad, tiene por objetivo ampliar el conocimiento acerca de los efectos que la participación en espacios de tiempo libre educativo y/o centros abiertos/centros socioeducativos ha tenido en jóvenes que, cuando eran niños y adolescentes, participaron en este tipo de programas, con relación al éxito educativo y/o al desarrollo de las competencias para la empleabilidad. La metodología utilizada para llevar a cabo este estudio fue un diseño mixto (cuantitativo-cualitativo), de análisis explicativo secuencial (DEXPLIS). Se realizaron entrevistas en profundidad a jóvenes que han participado en los recursos, a educa-dores, a profesores y a empleadores de estos jóvenes; y se administraron cuestionarios a niños y adolescentes que participan actualmente. La información se recopiló simultáneamente en cuatro comunidades autónomas de España en las que se ha desarrollado el estudio (Cataluña, Comunidad de Madrid, Baleares y Comunidad Valenciana). Los primeros resultados de la investigación han permitido el diseño de indicadores que nos lleva a una detección inicial de buenas prácticas a la vez que ubica a los profesionales sobre aquellos aspectos clave a tener en cuenta para la mejora de su práctica diaria.
[ca] La tuberculosi, infecció causada per Mycobacterium tuberculosis, és un problema global de salut que causa aproximadament dos milions de morts anuals. A més un terç de la població mundial està infectada amb la forma latent d'aquest bacil. Les teràpies existents contra la tuberculosi estan dirigides contra els bacteris que es repliquen activament, mentre que no hi ha tractament específic per a la infecció latent. Els sistemes de dos components (two-component systems, TCSs) bacterians tenen un paper central en l'adaptació dels bacteris patògens al medi ambient que preval dins dels teixits de l'hoste. Els TCS permeten als microorganismes detectar i respondre als canvis en moltes condicions ambientals diferents, i com a tals es consideren potencials dianes farmacològiques per al disseny de nous fàrmacs antimicobacterians. En aquest treball, es revisa el coneixement actual dels TCSs de Mycobacterium tuberculosis. Es discuteix el paper que tenen en la patogènesi bacteriana i virulència, amb particular atenció al TCS DosS/DosT/DosR pel seu paper en el desenvolupament de la tuberculosi latent.

[es] La tuberculosis, infección causada por Mycobacterium tuberculosis, es un problema global de salud que causa aproximadamente dos millones de muertes anuales. Además, se estima que un tercio de la población mundial está infectada con la forma latente de este bacilo. Las terapias existentes contra la tuberculosis están dirigidas contra bacterias que se replican activamente, mientras que no hay actualmente ningún tratamiento específico para la infección latente de tuberculosis. Los sistemas de dos componentes (two-component systems, TCSs) bacterianos juegan un papel central en la adaptación de las bacterias patógenas al medio ambiente que prevalece en los tejidos del huésped. Los TCSs permiten a los microorganismos detectar y responder a los cambios en diferentes condiciones ambientales, y como tales se consideran posibles dianas terapéuticas para el diseño de nuevos fármacos antimicobacterianos. En esta revisión, se describe el conocimiento actual de los TCS de Mycobacterium tuberculosis. Se discute el papel que desempeñan en la patogénesis bacteriana y en la virulencia, destacando el sistema DosS/DosT/DosR por su papel en el desarrollo de la tuberculosis latente.
[ca] El projecte presenta una proposta d'orientació per a joves de 12 fins a 23 anys participants en l'Espai Jove o bé derivats per Serveis Socials. El seu objectiu és orientar adolescents i joves en risc d'exclusió social del barri de Can Puiggener de Sabadell. Per poder elaborar un projecte adequat al barri i a les necessitats dels joves, s'ha fet una revisió teòrica sobre l'orientació per a joves a Catalunya, així com un diagnòstic i pronòstic del barri i del col·lectiu diana. La programació del projecte es divideix en tres línies d'acció d'orientació; l'acadèmica, la personal i la professional. Es planifiquen entre sis i set sessions d'orientació per a cada línia, segons les necessitats individuals de cada usuari, incloent-hi la proposta d'aplicació i la seva avaluació.

[es] El proyecto presenta una propuesta de orientación para jóvenes de 12 a 23 años participantes en el Espacio Joven o que vienen derivados por Servicios Sociales. El objetivo es orientar adolescentes y jóvenes en riesgo de exclusión social del barrio de Can Puiggener de Sabadell. Para poder elaborar un proyecto adecuado al barrio y a las necesidades de los jóvenes, se ha hecho una revisión teórica sobre la orientación dirigida a jóvenes en Cataluña, así como un diagnóstico y pronóstico del barrio y del colectivo diana. La programación del proyecto se divide en tres líneas de acción de orientación: la académica, la personal y la profesional. Se planifican entre seis y siete sesiones de orientación por cada línea, según las necesidades individuales de cada usuario, incluyendo la propuesta de aplicación y evaluación.
[ca] Actualment es considera el trastorn per ús de substàncies (TUS) com una tipologia de trastorn mental, això no obstant, al llarg de l'article es reflecteixen els conceptes de salut mental i de drogodependències separats, atès que s'atenen des de circuits diferenciats com el CAS (Centre d'Atenció i Seguiment) i el CSMA (Centre de Salut Mental d'Adults). El concepte de patologia dual es té cada vegada més en compte en recursos tant d'atenció a drogodependències com de salut mental. Com es destaca a l'article, hi ha una tendència a unificar aquestes dues xarxes creant una atenció més específica i individualitzada. Cal subratllar que tant l'accessibilitat cada vegada més gran a les substàncies tòxiques com un aug-ment de la manipulació d'aquestes substàncies, amb la qual s'aconsegueixen més efectes amb menys quantitat, incideixen en l'aparició i/o augment de malalties mentals. Així, l'atenció tant hospitalària com en entitats socials canvia a marxes forçades i dona pas a la creació de recursos especialitzats i a la necessitat d'una formació continuada per part dels professionals. Aquest article posa de manifest la prevalença en diagnòstics de patologia dual i descriu les vivències i situacions que experimenten les persones diagnosticades, rescatant experiències professionals i recursos de diferents àmbits destinats a aconseguir estabilitat i tenir cura de la dignitat de les persones implicades

[es] Hoy en día se considera el trastorno por uso de sus-tancias (TUS) como una tipología de trastorno men-tal, sin embargo, a lo largo del artículo se reflejan los conceptos de salud mental y de drogodependen-cias separados, ya que se atienden desde circuitos diferenciados como el CAS (Centro de Atención y Seguimiento) y el CSMA (Centro de Salud Mental de Adultos). El concepto de patología dual se tiene cada vez más en cuenta en recursos tanto de atención a drogodependencias como de salud mental. Como se destaca en el artículo, existe una tendencia a unificar estas dos redes creando una atención más específica e individualizada. Cabe subrayar que tanto la ac-cesibilidad cada vez mayor a las sustancias tóxicas como una mayor manipulación de las mismas, con la que se consiguen más efectos con menos cantidad, inciden en la aparición y/o aumento de enfermedades mentales. Así, la atención tanto hospitalaria como en entidades sociales cambia a marchas forzadas dando paso a la creación de recursos especializados y a la necesidad de una formación continuada por parte de los profesionales. Este artículo pone de manifiesto la prevalencia en diagnósticos de patología dual y des-cribe las vivencias y situaciones que experimentan las personas diagnósticadas, rescatando experien-cias profesionales y recursos de diferentes ámbitos destinados a lograr estabilidad y cuidar la dignidad de las personas implicadas.
[ca] Aquest article aporta els resultats obtinguts després de realitzar l'aïllament i identificació de les floridures presents en mostres obtingudes en els diferents estadis de la producció de compost en dues plantes de compostatge catalanes (Blanes i Manresa), així com de mostres de compost final de diferents orígens. Un cop identificades les floridures, s'avalua la capacitat de produir aflatoxines i ocratoxina A de les soques pertanyents als gèneres Aspergillus i Penicillium utilitzant cromatografia HPLC-MS. Es conclou que cap de les soques aïllades és capaç de produir-les.

[es] Este artículo aporta los resultados obtenidos tras realizar el aislamiento e identificación de los mohos presentes en muestras obtenidas en los distintos estadios de la producción de compost en dos plantas de compostaje catalanas (Blanes y Manresa), así como de muestras de compost final de distintos orígenes. Identificados los mohos, se evalúa la capacidad de producir aflatoxinas y ocratoxina A de las cepas pertenecientes a los géneros Aspergillus y Penicillium utilizando cromatografía HPLC-MS. Se concluye que ninguna de las cepas aisladas es capaz de producirlas.
[ca] Els transceptors HF actuals fan ús d'altes potencies de transmissió per establir comunicacions entre ells. En aquest treball final de màster s'implementen, es transmeten, es reben i s'estudiendiferents modulacions (en diferents condicions de potencia de transmissió i amples de banda) amb la fi d'explorar les seves capacitats dintre i fora dels estàndards STANAG i MIL-STD. Aquest estudi te com a fi conèixer els límits de cada modulació en transmissions NVIS de baixes potencies i diferents amples de banda. Es pretén esbrinar la configuració la configuració més optima en aplicacions de transmissió de dades de sensors remots, els quals requeriran un baix consum. A través d'aquest estudi es conclourà quina modulació, ample de banda i potencia de transmissió ens ofereix la millor relació entre bitrate i consum. Per això s'estudiaran a través dels resultats obtinguts les modulacions: QAM, PSK i FSK. Les diferents modulacions seran transmeses amb potencies entre 1 W i 24 W. Per una altra banda, s'analitzaran amb diferents amples de banda entre 2.3 KHz i 25 KHz. Els ordres de modulació variaran entre 2 i 32. Per tal d'assegurar un anàlisis únic de les modulacions sense presencia de soroll alt e interferències, l'estudi es realitzarà a Livingston Island, Antàrtida, a través del prototip desenvolupat en el projecte ENVISERA.

[es] Los transceptores HF actuales hacen uso de altas potencias de transmisión para establecercomunicacionesentre ellos. En este trabajo final de máster se implementan, se transmiten, se reciben y se estudian diferentes modulaciones (en distintas condiciones de potencia de transmisión y anchosde banda)con el fin de explorar sus capacidades dentro y fuera de los estándares STANAG y MIL-STD. Este estudiotiene como fin conocer los límitesde cada modulación en transmisiones NVIS de bajas potencias y diferentes anchos de banda. Se pretende averiguarlaconfiguración más óptimaen aplicacionesde transmisión de datosdesensores remotos, los cuales requerirán un bajo consumo. A través de este estudio se concluirá que modulación, ancho de banda y potencia de transmisión nos ofrece la mejor relación entre bitrate y consumo. Para ello se estudiarán a través de los resultados obtenidos las modulaciones digitales: QAM, PSK y FSK. Las distintas modulaciones serán transmitidas con potencias entre 1 W y 24 W. Por otra parte, se analizarán con distintos anchos de banda entre 2.3 KHz y 25 KHz. Los órdenesde modulación variaran entre 2 y 32. Con tal de asegurar un análisis único de las modulaciones sin presencia de ruidoalto e interferencias, el estudio se realizará en Livingston Island, Antártida, a través del prototipo desarrollado en el proyecto ENVISERA
[ca] Aquesta recerca fa un anàlisi de les actuacions educatives d'èxit presents en les Comunitats d'Aprenentatge, que representen factors transformadors per a la inclusió educativa de persones adultes amb diversitat funcional (discapacitat). S'ha utilitzat una metodologia comunicativa, mitjançant relats comunicatius com a eina per a extreure evidències de factors transformadors en l'experiència de persones amb diversitat funcional participants a la comunitat d'aprenentatge de l'Escola d'Adults de la Verneda Sant Martí. Finalment, es fa una proposta del paper del treballador social a l'escola inclusiva de persones adultes.

[es] Esta investigación hace un análisis de las actuaciones educativas de éxito presentes en las Comunidades de Aprendizaje, que representan factores transformadores para la inclusión educativa de personas adultas con diversidad funcional (discapacidad). Se ha utilizado una metodología comunicativa, mediante relatos comunicativos como herramienta para extraer evidencias de factores transformadores en la experiencia de personas con diversidad funcional participantes en la comunidad de aprendizaje de la Escuela de Adultos de la Verneda-Sant Martí. Finalmente, se hace una propuesta del papel del trabajador social en la escuela inclusiva de personas adultas.
[ca] Aquesta escola de criança compartida anomenada "Educant-nos per promoure la igualtat; tracta d'un projecte pilot educatiu que té una durada de 6 mesos relacionat amb pedagogies innovadores vives i actives. Aquest projecte està dirigit a totes les famílies (mares/pares- infants/es) que pertanyen al barri del Raval sobretot amb falta de recursos econòmics i carències afectives. Aquest projecte té com a objectiu vetllar per una educació resolutiva i íntegra per els més desfavorits, per tal de potenciar una educació transversal deixant de banda les distincions entre les diferents classes socials. La nostre manera de fer créixer és treballant l'experimentació , el joc vivencial, les intel·ligències múltiples, etc. a través de diferents pedagogs/gues que fonamenten el marc teòric.

[es] Esta escuela sobre crianza compartida nombrada "Educándonos para promover la igualdad"; trata de un proyecto piloto educativo que tiene una duración de 6 meses relacionado con pedagogías innovadoras vivas y activas. Este proyecto está dirigido a todas las familias (madres / padres-niños / as) que pertenecen en el barrio del Raval sobretodo con falta de recursos económicos y carencias afectivas. Este proyecto tiene como objetivo velar por una educación resolutiva y íntegra por los más desfavorecidos, con el fin de potenciar una educación ambigua, dejando de lado las distinciones entre las diferentes clases sociales. Nuestra manera de hacer crecer se trabajando la experimentación, el juego vivencial, inteligencias múltiples, etc. a través de diferentes pedagogos que sustentan el marco teórico .
[ca] En qualsevol disciplina els canvis en el vocabulari són importants pel fet que hi ha una evolució en la disciplina mateixa. Pel que fa a la discapacitat i la diversitat funcional no només hi ha un canvi de paraules sinó un canvi conceptual que genera substitucions de vocabulari però no com a sinònims. Els canvis de paradigma als quals fem referència en la darrera dècada comencen a prendre rellevància a molts nivells, com l'acadèmic, el social i el polític, com si fossin un engranatge en què, quan hi ha canvis en una peça, convé també plantejar-los en les altres. Des d'aquest punt de vista alteracions de la concepció de discapacitat i diversitat funcional generen canvis significatius en la manera de generar serveis si calgués. Però a més adquireixen molta importància les novetats a nivell actitudinal i de relació que estableixen els professionals de l'educació social o del treball social sobre les persones amb diversitat funcional.

[es] En cualquier disciplina los cambios en el vocabulario son importantes en cuanto a que hay una evolución en ella. En la cuestión de la discapacidad y la diversidad funcional no solamente hay un cambio de palabras sino un cambio conceptual que genera sustituciones de vocabulario pero no como sinónimos. Los cambios de paradigma a los que hacemos referencia en la última década empiezan a tomar relevancia a muchos niveles como el académico, el social y el político como si fueran un engranaje que en cuanto hay cambios en una pieza conviene también plantearlos en las otras. Desde este punto de vista estas alteraciones de la concepción de discapacidad y la diversidad funcional generan cambios significativos en la manera de generar servicios si hicieran falta. Pero además adquieren mucha importancia las novedades a nivel actitudinal y de relación que establecen los profesionales de la educación social o del trabajo social sobre las personas con diversidad funcional.