[ca] Aquest treball es centra en l'anàlisi de la primofecunditat a Espanya entre 1999 i 2012, el seu calendari i llur intensitat. Sense disminuir l'efecte dels diferents patrons de conducta reproductiva de la nova immigració, aquesta investigació incideix també en els components de la recuperació de la fecunditat de les generacions nascudes durant l'explosió de naixements dels seixanta i la primera meitat de la dècada dels setanta, amb un calendari molt endarrerit, així com l'avançament del moment del primer fill registrat per a les generacions més joves, nascudes als vuitanta. Aprofitant que a partir de 1999 l'Enquesta de Població Activa permet identificar als fills d'un determinat individu presents en una llar donada, es construeix una variable que indica si entre un cicle i el següent se ha incorporat a la llar un nou nascut, la mare del qual és la dona que s'està observant, que no tenia fins al moment cap fill resident a la llar. La tècnica d'anàlisi serà la regressió logística amb dades panel, en què la relació entre tenir un primer fill o continuar infecunda es controlarà per l'edat de la dona i el cicle d'observació, i en que s'utilitzaran com a variables independents el lloc de naixement, el nivell d'instrucció i la relació amb l'activitat. La hipòtesi de partença estableix que tenir un primer fill ha estat per a les dones tant més probable com menor es el nivell d'instrucció i major és l'allunyament del mercat de treball, amb un fort component immigratori. No obstant, s'espera que per aquelles dones que han endarrerit la seva transició a la maternitat, la relació perdi intensitat, i fins i tot s'inverteixi. Per a poder analitzar la variable de gènere es reconstruirà també l'evolució del patró de fecunditat per als homes. La hipòtesi per a ells és que tant el nivell d'instrucció com la relació amb el mercat de treball actuen en sentit oposat als desvetllat per a la primofecunditat femenina.

[es] Este trabajo se centra en el análisis de la primofecundidad en España entre 1999 y 2012, su calendario y su intensidad. Sin menoscabar el efecto de los distintos patrones de conducta reproductiva de la nueva inmigración, esta investigación incide también en los componentes de la recuperación de la fecundidad de las generaciones nacidas durante la explosión de nacimientos de los sesenta y la primera mitad de la década de los setenta, con un calendario muy retrasado, así como del adelanto en el momento del primer hijo registrado para las generaciones más jóvenes, nacidas en los ochenta. Aprovechando que a partir de 1999 la Encuesta de Población Activa permite identificar a los hijos de un determinado individuo presentes en un hogar dado, se construye una variable que indica si entre un ciclo y el siguiente se ha incorporado al hogar un neonato, cuya madre es la mujer que se está observando, que no tenía hasta el momento ningún hijo residente en el hogar. La técnica de análisis será la regresión logística con datos panel, en que la ratio entre tener un primer hijo o continuar infecunda se controlará por la edad de la mujer y el ciclo de observación, y en que se utilizarán como variables independientes el lugar de nacimiento, el nivel de instrucción y la relación con la actividad. La hipótesis de partida establece que tener un primer hijo ha sido para las mujeres tanto más probable cuanto menor es el nivel de instrucción y mayor es el alejamiento del mercado de trabajo, con un fuerte componente inmigratorio. No obstante, se espera que para aquellas mujeres que han retrasado su transición a la maternidad, la relación pierda intensidad, e incluso se invierta. Para poder analizar la variable de género se reconstruirá también la evolución del patrón de primofecundidad para los varones. La hipótesis para ellos es que tanto el nivel de instrucción como la relación con el mercado de trabajo actúan en sentido opuesto al desvelado para la primofecundidad femenina.