[ca] El 17 de febrer de 2008, Kosovo va aprovar la declaració d'independència de Sèrbia. La declaració es va fer en qualitat de secessió unilateral, una categoria que fins al moment present esta sent àmpliament debatuda per la comunitat internacional. Un nombre respectable dels Estats membres de Nacions Unides hi van donar suport. S'han sotmès moltes qüestions jurídiques sobre la independència de Kosovo a informe consultiu del Tribunal Internacional de Justícia. L'informe ha estat llargament esperat pels estudiosos del dret,tant pels seus efectes com per l'abast dels seus principis fora del context de descolonització, per tal com podria constituir un nou enfocament sobre l'escenari internacional del segle XXI. El Tribunal Internacional de Justícia va concloure que la declaració d'independència era conforme al dret internacional sempre que aquell no la prohibís expressament. El contingut de l'informe pivotava entorn de si el dret internacional prohibeix o no la declaració d'independència, sense entrar a dirimir si a una entitat que busca la secessió l'assisteix un dret positiu a la secessió ni, en cas afirmatiu, en quines circumstàncies. La qüestió bàsica és si estem o no estem davant d'un nou curs en la interpretació de certes categories clàssiques del dret internacional : el principi d'integritat territorial, què dóna carta de naturalesa a un estat, la sobirania, el reconeixement, el dret a la lliure determinació externa, etc. En aquest estudi analitzem alguns dels aspectes que sorgeixen en l'informe consultiu del Tribunal Internacional de Justícia sobre la conformitat amb el dret internacional de la declaració unilateral d'independència de Kosovo a partir de la qüestió territorial. En primer lloc analitzarem l'abast del principi d'integritat territorial dels stats i la forma en què opera ; en segon lloc, ens centrarem en l'ambit d'aplicació d'aquest principi en relació amb l'interior de l'Estat, i ens preguntarem com opera el dret internacional en relació amb les declaracions d'independència. Finalment, tractarem el principi de respecte a la integritat territorial en el cas específic de Sèrbia respecte de Kosovo,i acabarem amb una sèrie de conclusions generals. Aquest estudi té com a objectiu, en definitiva, contribuir al debat teòric sobre els desafiaments a les certeses tradicionals del dret internacional sobre aquesta qüestió.

[en] On 17 February 2008 Kosovo approved its declaration of independence from Serbia. The declaration was raised as a unilateral secession, a category which to date is widely debated by the international community, but supported in that case by a respectable number of the United Nation member states. A great many legal issues have been raised by the International Court of Justice's Advisory Opinion on Kosovo. This opinion was eagerly awaited by legal scholars due to both its possible effects and the scope of its principles outside the context of decolonization in what it could constitute of new approach to the international scenario for the twenty-first century. The ICJ stated that the declaration of independence was in accordance with international law if it was not prohibited. The answer turned on whether or not international law prohibited the declaration of independence, without ever examining whether an entity seeking secession is entitled with a positive right to secede and if so, under which circumstances. The basic issue can be summarised as whether or not we are facing a new course in the interpretation of certain classical categories of international law: the principle of territorial integrity, statehood, sovereignty, recognition, the right to external self-determination, etc. In this study we shall analyse some of the aspects arising from the Advisory Opinion of the International Court of Justice on the Accordance with international law of the unilateral declaration of independence in respect of Kosovo focusing on the territorial issue. Firstly we shall analyse the scope of the principle of territorial integrity of States and how it operates ; secondly, we shall focus on the scope of that principle in relation to the interior of the State, and ask ourselves how international law operates in relation to declarations of independence. Lastly, we shall deal with the principle of respect for territorial integrity in the specific case of Serbia with respect to Kosovo, and then end with a series of general conclusions. This study aims, definitely, to contribute to the theoretical debate on the challenges to the traditional certainties of international law in this area.