[ca] Des de principis del segle XX són innumerables els treballs realitzats intentant clarificar l'efecte dels camps electromagnètics continus en tot tipus d'espècies animals, entre elles l'embrió de pollastre.La glàndula pineal de les aus és un òrgan amb la funció situada entre la fotorreceptora dels rèptils i la neuroendocrina dels mamífers, pel que representa un interesant material d'estudi.En 1980 Semm, Schneider i Vollrath, plantegen per primera vegada el posible efecte dels CEM sobre la glándula pineal de les aus per considerar que la seva implicació en el procès d'orientació dels animals migratoris (relacionat amb el camp magnètic terrestre) la converteix en un òrgan especialment sensible a la variació dels camps electromagnètics. Des d'aquest moment són nombrossos els treballs que demostren la important acció moduladora que exerceixen els CEM sobre el funcionament de la glándula pineal, entre els que destaca la seva influencia en els nivells de secreció de melatonina. En estudis anteriors i centrant-nos en els estudis realitzats sobre la glándula pineal, s'ha observat que els canvis produïts en les epífisis dels embrions exposats estan més encaminats cap a un procès d'acceleració del seu desenvolupament que a alteracions ultraestructurals.Per altra banda, els resultats també semblen indicar que l'efecte acumulatiu de l'acció dels CEMc varia en funció de la intensitat de camp aplicada.Aquesta última dada, ens va fer pensar en la posibilitat de l'existència del denominat 'efecte finestra' ja postulat amb anterioritat per autors com Mulay IL y Mulay LM (1964), Adey WR (1980), Ubeda A y cols., (1983), Piera y cols., (1992, 2000). Malgrat tot, per poder confirmar o refutar aquest efecte ens sembla insuficient haver realitzat les nostres investigacions utilitzant solament

[es] Desde principios del siglo XX son innumerables los trabajos realizados intentando clarificar el efecto de los campos electromagnéticos continuos en todo tipo de especies animales, entre ellos el embrión de pollo.La glándula pineal de las aves es un órgano cuya función se sitúa entre la fotorreceptora de los reptiles y la neuroendocrina de los mamíferos, por lo que representa un interesante material de estudio.En 1980 Semm, Schneider y Vollrath, plantean por primera vez el posible efecto de los CEM sobre la glándula pineal de las aves por considerar que su implicación en el proceso de orientación de los animales migratorios (relacionado con el campo magnético terrestre) la convierte en un órgano especialmente sensible a la variación de los campos electromagnéticos. Desde dicho momento son numerosos los trabajos que demuestran la importante acción moduladora que ejercen los CEM sobre el funcionamiento de la glándula pineal, entre los que destaca su influencia en los niveles de secreción de melatonina. En estudios anteriores y centrándonos en los estudios realizados sobre la glándula pineal, se ha observado que los cambios producidos en las epífisis de los embriones expuestos están más encaminados hacia un proceso de aceleración de su desarrollo que a alteraciones ultraestructurales.Por otro lado, los resultados también parecen indicar que el efecto acumulativo de la acción de los CEMc varía en función de la intensidad de campo aplicado. Este último dato, nos hizo pensar en la posibilidad de la existencia del denominado ' efecto ventana' ya postulado con anterioridad por autores como Mulay IL y Mulay LM (1964), Adey WR (1980), Ubeda A y cols., (1983), Piera y cols., (1992, 2000). Sin embargo, para poder confirmar o refutar dicho efecto nos parece insuficiente haber re