[ca] L'Ordenança núm. 4059 del Ministeri d'Educació (MEC, 2004) del Brasil va permetre l'oferiment d'assignatures en línia en els cursos superiors presencials, que es poden convertir, d'aquesta manera, en cursos híbrids (semipresencials), i la Universitat Estácio de Sá - UNESA ha acceptat aquest repte. Per a això era necessari incorporar professors presencials al projecte i capacitar-los per a aquesta nova pràctica docent. En aquest estudi hem investigat els factors que influeixen a l'hora de l'adhesió del docent a les assignatures en línia dels cursos híbrids, els canvis de paradigma que afecten aquests professors i també el perfil del docent en línia. A més, en aquest estudi s'ha elaborat un model de capacitació del docent en línia per a contribuir a l'adhesió i canvi de paradigma dels professors, i també per a una millora general del procés d'ensenyament-aprenentatge en la institució. Com a resultat de la investigació s'ha aconseguit observar que els principals factors que promouen l'adhesió dels docents són l'obertura d'un nou mercat de treball, atès que és el que motiva més la incorporació de professorat en línia, i el suport de l'equip d'ensenyament a distància, que és el que facilita més la permanència del professor en línia. També es va observar que la gran quantitat d'alumnes per professor que es produeix en l'entorn virtual d'aprenentatge és el que dificulta més la permanència del professor en línia. Pel que fa als canvis de paradigmes, es refereixen principalment al paper de l'alumne com a agent autònom i al paper del docent com a facilitador en el procés d'ensenyament i aprenentatge. En relació amb el model de capacitació docent que s'ha d'implantar per a promoure l'adhesió i el canvi de paradigma del docent en línia, es va observar, entre altres atributs, que el model ha de ser un sistema obert i holístic que incorpori les contingències a partir d'un diagnòstic continu de necessitats de capacitació i que ha de basar-se en competències, utilitzar metodologies actives en un ambient virtual d'aprenentatge i tenir procediments d'avaluació contínua. Amb els resultats obtinguts pensem que aquest estudi pot contribuir a ampliar les investigacions existents sobre l'ensenyament híbrid a nivell universitari.

[en] Ordinance No. 4059 of the Brazilian Ministry of Education (MEC, 2004) allowed online courses to be offered for traditional face-to-face higher education majors, converting them into blended learning courses. The Universidade Estácio de Sá (UNESA) accepted this challenge. To achieve this goal, it was necessary to include traditional face-to-face teachers in the project and train them for this new style of teaching. This study investigates the profile of online teachers, the factors that influences their adoption of online courses using blended learning and also the paradigm shifts affecting these teachers. As a result of the research, a training model has been developed for these teachers in order to optimize the teaching and learning process in the schools. This work has allowed us to observe that the most critical factors promoting traditional face-to-face teachers' adoption of online learning is the ability to enter a new market full of job opportunities, and that it is the support of the distance-learning team that most encourages teachers to stay in the program. In addition, results show that the large amount of students that exist per teacher in virtual learning environments is what most deters teachers from sticking with the online program. In regard to paradigm shifts, analysis showed that these mainly deal with the role of the student as an independent agent and the role of the teacher as a facilitator in the learning process. On the subject of the training model that needs to be implemented to promote the adoption of online learning and a paradigm shift among traditional face-to-face teachers, it was observed that, among other attributes, the model needs to be an open and holistic system that incorporates contingencies from a continuous diagnosis of the necessary training areas. Furthermore, it should be based on skills, use active methodologies in a virtual learning environment and possess procedures for ongoing evaluation. Thanks to these results, this paper will contribute to the enhancement of existing research on blended learning in the higher education market.