BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] L'article versa sobre les representacions de l'ensenyament i l'aprenentatge de la periodització en contextos de diversitat ètnica en Auracanía (Xile). Les multitemporalitats subjauen en l'ensenyament i en els diferents contextos socioculturals i això impacta en l'aprenentatge temporal complex deLS estudiants. La periodització és un operador temporal fonamental en l'ensenyament i aprenentatge del temps històric perquè determina majors possibilitats d'expansió temporal (multitemporal) i la construcció d'una consciència històrica – relacions passat, present i futur – integrada a la cosmovisió maputxe: *tayiñ *chegenmu. La recerca és de caràcter qualitativa, a partir d'un estudi de casos que facilita l'anàlisi de les representacions dels estudiants de secundària maputxe i no maputxes i del professorat. Les categories d'anàlisis s'articulen sobre el temps, la periodització, el canvi, la temporalitat i la cosmovisió. Les conclusions ens permeten parlar de la persistència d'un ensenyament temporal lineal– temps cronològic eurocèntric – que exclou altres ritmes temporals.

[es] El artículo versa sobre las representaciones de la enseñanza y el aprendizaje de la periodización en contextos de diversidad étnica en Auracanía (Chile). Las multitemporalidades subyacen en la enseñanza y en los diferentes contextos socioculturales y ello impacta en el aprendizaje temporal complejo del estudiantado. La periodización es un operador temporal fundamental en la enseñanza y aprendizaje del tiempo histórico porque determina mayores posibilidades de expansión temporal (multitemporal) y la construcción de una conciencia histórica – relaciones pasado, presente y futuro – integrada a la cosmovisión mapuche: tayiñ chegenmu. La investigación es de carácter cualitativa, a partir de un estudio de casos que facilita el análisis de las representaciones del estudiantado de secundaria mapuche y no mapuches y del profesorado. Las categorías de análisis se articulan sobre el tiempo, la periodización, el cambio, la temporalidad y la cosmovisión. Las conclusiones nos permiten hablar de la persistencia de una enseñanza temporal lineal– tiempo cronológico eurocéntrico – que excluye otros ritmos temporales.
[ca] Entre els anys de 1650 i 1750 de l'època colonial, diverses "llogarets" d'indis, o reduccions indígenes, van ser creades a la vall de l'Amazones pels missioners jesuïtes. El pla dels seus llogarets va ser viable fins a la seva expulsió en 1759. Els llocs d'aquests llogarets variaven i podien desplaçar-se. L'anàlisi d'aquest moment de fundació subratlla els conflictes en la societat colonial, les seves fronteres i la seva vida quotidiana. Es posarà en dubte el paper jugat pels jesuïtes -pares "Abunás", o pares vestits de negre- en la creació del concepte de "urbà".

[es] Entre los años de 1650 y 1750 de la época colonial, varias "aldeas" de indios, o reducciones indígenas, fueron creadas en el valle del Amazonas por los misionarios jesuitas. El plan de sus aldeas fue viable hasta su expulsión en 1759. Los sitios de estas aldeas variaban y podían desplazarse. El análisis de este momento de fundación subraya los conflictos en la sociedad colonial, sus fronteras y su vida cotidiana. Se va a poner en tela de juicio el papel jugado por los jesuitas —padres "Abunás", o padres vestidos de negro— en la creación del concepto de "urbano".
[ca] Aquest article conté els resultats de la primera campanya de recerca històrica i arqueològica sobre les fortificacions de la Guerra Civil Espanyola (1936-1939) existents a Algarra i Casas de Garcimolina (Conca). Construïdes per les forces afins a la II República Espanyola, pertanyen a la denominada "Línia XYZ" al costat més occidental. S'han executat prospeccions i sondejos arqueològics, a més d'iniciar-se el treball d'entrevista i cerca d'informació d'arxiu.

[es] Este artículo contiene los resultados de la primera campaña de investigación histórica y arqueológica sobre las fortificaciones de la Guerra Civil Española (1936-1939) existentes en Algarra y Casas de Garcimolina (Cuenca). Construidas por las fuerzas afines a la II República Española, pertenecen a la denominada "Línea XYZ" en su lado más occidental. Se han ejecutado prospecciones y sondeos arqueológicos, además de iniciarse el trabajo de entrevista y búsqueda de información de archivo.
[ca] Amb l'entrada en crisi del model westfalià, sorgeixen dues tendències contraposades en la concepció de la sobirania. Per un costat, s'exacerben les dimensions més dures de la sobirania estatal, però, per un altre, sembla que adquireixen carta de naturalesa models polítics prewestfalians de sobirania que poden respondre de manera adequada a les demandes democràtiques de les comunitats subestatals. Ens referim a les fórmules polítiques que van canalitzar models segmentaris de sobirania composta o fragmentada, models que en determinats llocs van impedir el desenvolupament ple dels dogmes westfalians relatius a la unitat i la supremacia del poder sobirà de l'Estat. Models que no per casualitat entronquen amb les fórmules més avançades del federalisme. En concret, en el caso espanyol, les propostes de reforma estatutària plantejades recentment pel sobiranisme basc recuperen el vell (con)federalisme basat en els drets històrics, i el conjuguen amb les més modernes concepcions federals i democràtiques de la sobirania basades en el dret a decidir.

[es] Con la entrada en crisis del modelo westfaliano, surgen dos tendencias contrapuestas en la concepción de la soberanía. Por un lado, se exacerban las dimensiones más duras de la soberanía estatal, pero, por otro, parecen adquirir carta de naturaleza modelos políticos pre-westfalianos de soberanía que pueden responder de forma adecuada a las demandas democráticas de las comunidades sub-estatales. Nos referimos a las fórmulas políticas que dieron cauce a modelos segmentarios de soberanía compuesta o fragmentada, modelos que en determinados lugares impidieron el pleno desarrollo de los dogmas westfalianos relativos a la unidad y supremacía del poder soberano del Estado. Modelos que no por casualidad entroncan con las fórmulas más avanzadas del federalismo. En concreto, en el caso español, las propuestas de reforma estatutaria planteadas recientemente por el soberanismo vasco recuperan el viejo (con)federalismo basado en los derechos históricos, conjugándolo con las más modernas concepciones federales y democráticas de la soberanía basadas en el derecho a decidir.
[ca] En base a l'enfocament ecològic, les dones que han estat víctimes de violència domèstica interpreten i experimenten el seu entorn de diverses maneres, identificant els factors individuals, familiars, comunitaris i socials que contribueixen a la perpetuació de la violència domèstica. Objectiu. Explorar els factors vinculats a la violència domèstica des de l'experiència subjectiva de dones colombianes. Materials i Mètodes. La recerca es va fonamentar en una anàlisi temàtica, la qual va implicar la realització d'entrevistes en profunditat amb 30 dones del districte de Santa Marta, Colòmbia. Aquestes entrevistes van abordar tant les característiques sociodemogràfiques de les participants com els factors associats, des de la perspectiva del model ecològic de la violència en l'entorn domèstic. Resultats. Els temes associats a la violència domèstica com l'edat, l'estrat socioeconòmic, el nivell educatiu i les aportacions econòmiques a la llar. A més a més, les experiències passades en el conflicte intern armat de Colòmbia, les experiències de violència en l'entorn domèstic, les estratègies de cerca d'ajuda davant l'Estat i altres factors pertinents segons el model ecològic. Conclusions. Les troballes ressalten la complexitat i la interacció entre diversos factors que contribueixen a la perpetuació de la violència domèstica, subratllant la necessitat d'abordar-la de manera integral i multidimensional.

[es] En función del enfoque ecológico, las mujeres que han sido víctimas de violencia doméstica interpretan y experimentan su entorno de diversas maneras, identificando los factores individuales, familiares, comunitarios y sociales que contribuyen a la perpetuación de la violencia doméstica. Objetivo. Explorar los factores vinculados a la violencia doméstica desde la experiencia subjetiva de mujeres colombianas. Materiales y Métodos. La investigación se fundamentó en un análisis temático, el cual implicó la realización de entrevistas a profundidad con 30 mujeres del distrito de Santa Marta, Colombia. Estas entrevistas abordaron tanto las características sociodemográficas de las participantes como los factores asociados, desde la perspectiva del modelo ecológico de la violencia en el entorno doméstico. Resultados. Los temas asociados a la violencia doméstica como la edad, el estrato socioeconómico, el nivel educativo y los aportes económicos al hogar. Además, las experiencias pasadas en el conflicto interno armado de Colombia, las experiencias de violencia en el entorno doméstico, las estrategias de búsqueda de ayuda ante el Estado y otros factores pertinentes según el modelo ecológico. Conclusiones. Los hallazgos resaltan la complejidad y la interacción entre varios factores que contribuyen a la perpetuación de la violencia doméstica, subrayando la necesidad de abordarla de manera integral y multidimensional.
[ca] En aquest article s'estableix una diferència entre la redundància com a mera repetició (R1) i la redundància com a forma de concordança lèxica (R2) per analitzar les expressions subir para arriba 'pujar cap a dalt', bajar para abajo 'baixar cap a baix', salir para afuera 'sortir cap a fora' i entrar para adentro 'entrar cap a dins'. Primer, s'extreuen les ocurrències d'aquestes expressions de dos corpus i, a continuació, es classifiquen tenint en compte el component del moviment focalitzat (Meta, Trajectòria, Via o Direcció) i el tipus de redundància (R1 o R2). En l'anàlisi de la R2, s'especifica quin matís semàntic aporta l'adjunt preposicional, que deixa d'interpretar-se com a redundant (R1). S'examinen també les implicacions teòriques que comporta la distinció R1-R2; entre elles, la gradació de les expressions redundants, la naturalesa del significat aportat, proposicional a la R2 i comunicatiu a la R1, i la relació del significat proposicional amb les propietats aspectuals dels predicats verbals.

[es] En este artículo se establece una diferencia entre la redundancia como mera repetición (R1) y la redundancia como forma de concordancia léxica (R2) para analizar las expresiones subir para arriba, bajar para abajo, salir para (a)fuera y entrar para (a)dentro. Primero, se extraen las ocurrencias de estas expresiones de dos corpus y, a continuación, se clasifican teniendo en cuenta el componente del movimiento focalizado (Meta, Trayectoria, Vía o Dirección) y el tipo de redundancia (R1 o R2). En el análisis de la R2, se especifica qué matiz semántico aporta el adjunto preposicional, que deja de interpretarse como redundante (R1). Se examinan también las implicaciones teóricas que conlleva la distinción R1-R2; entre ellas, la gradación de las expresiones redundantes, la naturaleza del significado aportado, proposicional en la R2 y comunicativo en la R1, y la relación del significado proposicional con las propiedades aspectuales de los predicados verbales.
[ca] El que es vol explorar en aquest article és l'evolució romancera del subjecte que es pensa a si mateix com a basc, des de la seva aparició textual, a l'Edat Mitjana tardana, fins avui en dia. Es vol posar al descobert la funcionalitat de la identitat nacional, fent una lectura ideològica de la producció literària i una lectura literària de la ideologia política. Darrera l'essencialisme romàntic, l'anti-essencialisme modern i tots els esforços de combinar o superar aquestes dues formules hi ha, al cap i a la fi, un actor pragmàtic amb capacitat reflexiva que construirà o deconstruirà els discursos segons les necessitats de l'ocasió.

[es] Este artículo pretende explorar la evolución romanesca del sujeto que se considera a sí mismo vasco, desde sus primeras apariciones en la tardía Edad Media hasta la actualidad. A partir de una lectura ideológica de la producción literaria, y llevando a cabo una lectura literaria de la ideología política, quiere ponerse de manifiesto la funcionalidad de la identidad nacional. Al fin y al cabo, tras el esencialismo romántico, el antiesencialismo moderno y todos los intentos de combinación o superación de ambas, se encuentra un actor pragmático con capacidad reflexiva, quien, conforme a las necesidades de cada momento, construirá o deconstruirá un discurso u otro.
[ca] A partir dels reptes presents de l'ensenyament universitari, aquest treball analitza la implementació de la perspectiva DIY (do it yourselfo "fes-ho tu mateix") en els processos d'ensenyament i aprenentatge del grau de Pedagogia de la Universitat de Barcelona. L'anàlisi, a més d'incloure visions del professorat, incorpora veus d'estudiants participants. El text està dividit en quatre apartats. Primer, la INTRODUCCIÓ, que dona compte del que representa a grans trets l'enfocament DIY. Segon, el MÈTODE, on es descriuen tant el projecte europeu que ha donat la base al desenvolupament d'aquesta investigació, com els altres dos processos d'implementació d'aquesta filosofia a la Universitat de Barcelona. Tercer, els RESULTATS obtinguts durant la implementació de DIYlab en una assignatura. Quart, la DISCUSSIÓ dels resultats i algunes consideracions finals, en funció de l'anàlisi dels reptes i les possibilitats que comporta introduir la cultura DIY a la Universitat, i les potencials aportacions d'aquests projectes a la millora de l'acció docent.

[es] A partir de los retos presentes de la educación universitaria, este trabajo analiza la implementación de la perspectiva DIY en los procesos de enseñanza y aprendizaje del Grado de Pedagogía de la Universidad de Barcelona. El análisis, además de incluir visiones del profesorado, incorpora voces de estudiantes participantes. El texto está dividido en cuatro apartados. Primero, la INTRODUCCIÓN, que da cuenta de lo que representa a grandes rasgos el enfoque DIY. Segundo, el MÉTODO, donde se describen tanto el proyecto europeo que dio base al desarrollo de esta investigación, como otros dos procesos de implementación de esta filosofía en la Universidad de Barcelona. Tercero, los RESULTADOS obtenidos durante la implementación de DIYlab en una asignatura. Cuarto, la DISCUSIÓN de los resultados y algunas consideraciones finales en función del análisis de los retos y las posibilidades que conlleva introducir la cultura DIY en la Universidad y sobre las potenciales aportaciones de la ejecución de estos proyectos a la mejora de la acción docente.
[ca] Conegudes van ser les campanyes solidàries propugnades al segle passat pel règim franquista. Particularment, les dates nadalenques constituïen una fase clau. Comparant les notícies recollides al NO-DO, contrastarem en el present article aquesta imatge amb un dels films que més va denunciar la hipocresia d'aquests moviments: Plácido (1961) de Luis García Berlanga. Metodològicament, farem un rastreig a través del ric fons de la Filmoteca Espanyola i altres fonts sobre aquest període històric. Confiem que aquest text incideixi en el ric ventall de possibilitats que ofereixen les filmoteques i el cinema per a permetre la reconstrucció social del passat.

[es] Conocidas fueron las campañas solidarias propugnadas en el pasado siglo por el régimen franquista. Particularmente, las fechas navideñas constituían una fase clave. Comparando las noticias recogidas en el NO-DO, contrastaremos en el presente artículo dicha imagen con uno de los filmes que más denunció la hipocresía de estos movimientos: Plácido (1961) de Luis García Berlanga. Metodológicamente, haremos un rastreo a través del rico fondo de la Filmoteca Española y otras fuentes sobre ese periodo histórico. Confiamos que el presente texto incida en el rico abanico de posibilidades que ofrecen las filmotecas y el cine para permitir la reconstrucción social del pasado.
[ca] La situació de les biblioteques escolars el bienni 2018-2019 ja era preocupant i no mostrava cap avenç; l'impacte negatiu de la pandèmia global de la covid ha estat considerable en tots els àmbits i les biblioteques escolars no n'han estat l'excepció. L'article ofereix una panoràmica de la situació de les biblioteques escolars en el bienni 2020-2021 a partir de les dades estadístiques públiques i detalla les publicacions, activitats i formacions que s'han dut a terme, sovint marcades pels canvis que ha ocasionat la situació sanitària. Per acabar, es revisen els articles, monografies i tesis doctorals i es comenten les perspectives de futur de les biblioteques escolars a Catalunya.

[es] La situación de las bibliotecas escolares en 2018-2019 ya era motivo de preocupación. La pandemia global de la Covid-19 tuvo un impacto negativo en muchas áreas, y las bibliotecas escolares no fueron una excepción. El artículo ofrece un panorama de la situación de las bibliotecas escolares en el periodo 2020-2021 a partir de datos oficiales publicados. En él se enumeran las publicaciones, actividades y formaciones realizadas, en muchos casos marcadas por los cambios provocados por la pandemia. Finalmente, se revisan los artículos, monografías y tesis doctorales presentadas y se comentan las perspectivas de futuro de las bibliotecas escolares en Cataluña.
[ca] La intenció del present treball és interpretar una fase de l'obra de l'escultora brasilera Maria Martins, especialment la del període que anomenem "cicle amazònic", atès que s'inspira en la jungla que encara avui domina gran part del territori brasiler. Aquesta fase va del 1942 al 1946, any aquest darrer en el qual l'escultora començà a presentar peces de caire diferent.

[es] La intención del presente trabajo es interpretar una fase de la obra de la escultora brasileña Maria Martins, en especial la del periodo que denominamos "ciclo amazónico", pues se inspira en la jungla que aún domina gran parte del territorio brasileño. Dicha fase se extiende desde 1942 hasta 1946, año, este último, en que la escultora empezó a presentar piezas alejadas de tal inspiración.
[ca] Analitzem el procès de configuració regional econòmica i ambiental a la vall de Copiapó, a la regió d'Atacama, des de la perspectiva de la història ambiental, a través de l'anàlisi del rol jugat pel riu, l'aigua i els minerals al llarg d'un extens període que abarca des de l'etapa final de l'època colonial, al segle XVIII, fins la formació republicana postindependència i instal·lació, desenvolupament i consolidació de l'economia minera capitalista, fins a mitjans del segle XIX. Així mateix, estudiem les transformacions a les formes de regionalitat en aquest període.

[es] Analizamos el proceso de configuración regional económica y ambiental en el valle de Copiapó, en la región de Atacama, desde la perspectiva de la historia ambiental, a través del análisis del rol jugado por el río, el agua y los minerales a lo largo de un extenso período que abarca desde la etapa final de la época colonial, en el siglo xviii, hasta la formación republicana posindependencia e instalación, desarrollo y consolidación de la economía minera capitalista, hacia mediados del siglo xix. Asimismo, estudiamos las transformaciones en las formas de regionalidad en dicho período.
[ca] Mundet, com a espai social significat constituït en lloc, es presenta aquí en una doble inscripció. D'una banda, la historiogràfica, que el connecta com a hereu, per successió, de les Cases de Misericòrdia i de Caritat de Barcelona. I de l'altra, des de la genealògica, que el relaciona amb els dispositius de mirada de l'acció social de vigilància i control i amb les institucions totals. Abans d'aquesta doble inscripció, el concepte de lloc s'ubica des de diferents apropaments: sociològic, psicològic, arquitectònic, geogràfic, filosòfic, etc. S'hi aporten també informacions, apropaments i aproximacions a moments de la institució que fins ara han estat poc estudiats: la reconversió de les Llars en microresidències durant els 80 i l'ús que des dels 90 fa la Universitat de Barcelona d'aquests espais.

[es] Mundet, como espacio social significado constituido en lugar, se presenta aquí en una doble inscripción. Por un lado, la historiográfica, que lo conecta como heredero, por sucesión, de las Casas de Misericordia y de Caritat de Barcelona. Y por otro, desde la genealógica, que lo relaciona con los dispositivos de mirada de la acción social de vigilancia y control y las instituciones totales. Antes de esa doble inscripción, se ubica el concepto de lugar desde diferentes acercamientos: sociológico, psicológico, arquitectónico, geográfico, filosófico, etc. Se aportan también informaciones, acercamientos y aproximaciones a momentos de la institución que hasta ahora han sido poco estudiados: la reconversión de las Llars en microresidencias durante los 80 y el uso que desde los 90 hace la Universidad de Barcelona de esos espacios.
[ca] Examinem l'enfocament de les capacitats (CA) de Martha Nussbaum com a&nbsp; teoria de justícia i explicitem les condicions d'una vida florent. La tesi que guia el&nbsp; nostre treball és que l'abast cognitiu de l'afectivitat, un tema car a Nussbaum, li va per metre teoritzar més enllà de les ètiques prevalents centrades en l'home. Les "emocions&nbsp; ètiques" habiliten el desplaçament del CA i el reconeixement de drets en animals no&nbsp; humans. La sorpresa, la compassió i la ira proactiva (Transition-Anger) funden una idea&nbsp; rudimentària de justícia per als animals no humans basada en el CA.

[es] Examinamos el enfoque de las capacidades (CA) de Martha Nussbaum como&nbsp; una teoría de justicia y explicitamos las condiciones de una vida floreciente. La tesis&nbsp; que guía nuestro trabajo es que el alcance cognitivo de la afectividad, un tema caro a&nbsp; Nussbaum, le permitió teorizar allende las éticas prevalecientes centradas en el hombre.&nbsp; Las "emociones éticas" habilitan el desplazamiento del CA y el reconocimiento de&nbsp; derechos en animales no humanos. El asombro, la compasión y la ira proactiva (Tran sition-Anger), fundan una idea rudimentaria de justicia para los animales no humanos&nbsp; basada en el CA.
[ca] L'anàlisi de la violència en la novel·la Gran Sertão: riberes de Guimarães Rosa conté referències als conflictes històrics brasilers de l'època, situats entre la ciutat i el camp, el govern i la població de l'interior del país, els Vencedors i els Oblidats de la història. A més a més, el tema de la violència sorgeix en una tensió entre la memòria que no passa, relacionada amb la repressió, i la pobresa de l'experiència d'allò que no mereix ser recordat.

[es] El análisis de la violencia en la novela de Guimarães Rosa Gran Sertón: veredas contiene referencias a los conflictos históricos brasileños de la época, situados entre la ciudad y el campo, el gobierno y la población del interior del país, los Vencedores y los Olvidados de la historia. Además, el tema de la violencia surge en una tensión entre la memoria que no pasa, relacionada con la represión, y la pobreza de la experiencia de lo que no merece ser recordado.