BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Tenint en compte la forma com el jovent utilitza els mitjans tecnològics fora de les aules, hem d'acceptar que la seva manera d'aprendre està canviant. Aquest article incideix en la necessitat de disposar de sistemes educatius integrals que abordin les diferents dimensions del desenvolupament de la indústria infocomunicacional i, especialment, les competències narratives que es deriven de la publicitat, a fi que els estudiants surtin dels centres docents preparats per participar en la societat de la informació. Es parteix de la base que, en el context actual, una educació des de la comunicació és una educació per a la vida contemporània. El fet que l'alumnat de primària i de secundària assimili els continguts ajudat per les representacions de les competències mediàtiques, implica que assumeix els processos d'accés i de recerca d'informació, com també que s'acosta als diversos llenguatges que configuren els missatges de la societat actual. Atès que els mitjans de comunicació i els tecnològics afecten de manera singular els sectors més joves, a causa de la gran seducció que exerceixen sobre ells, aquesta influència s'ha de reflectir en l'àmbit educatiu, que no pot progressar ni adequar-se a les necessitats del segle xxi si no és tenint-los en compte.

[es] Teniendo en cuenta la forma en que los jóvenes y las jóvenes utilizan los medios tecnológicos fuera de las aulas, debemos aceptar que la manera que tienen de aprender está cambiando. Este artículo incide en la necesidad de contar con sistemas educativos integrales que aborden las diferentes dimensiones del desarrollo de la industria infocomunicacional y, especialmente, las competencias narrativas que se derivan de la publicidad, a fin de que los estudiantes salgan de los centros docentes preparados para participar en la sociedad de la información. Se parte de la base que, en el contexto actual, una educación desde la comunicación es una educación para la vida contemporánea. El hecho de que el alumnado de primaria y de secundaria asimile los contenidos ayudado por las representaciones de las competencias mediáticas implica que asume los procesos de acceso y de búsqueda de información, como también que se acerca a los diversos lenguajes que configuran los mensajes de la sociedad actual. Dado que los medios de comunicación y los tecnológicos afectan de manera singular a los sectores más jóvenes, debido a la gran seducción que ejercen sobre ellos, esta influencia debe reflejarse en el ámbito educativo, que no puede progresar ni adecuarse a las necesidades del siglo xxi si no es teniéndolos en cuenta.
[ca] Aquest article és una breu aproximació al concepte d'alteritat i la seva relació amb la possible existència d'una consciència d' identitat romana, per al que ens preguntem en primer lloc, què vol dir "ser romà"? De forma individual o col·lectiva, la identitat permet als individus sentir-se identificats amb els seus semblants, formant part així mateix de contextos comunitaris unificadors. Sent aquesta una creació fictícia, una elaboració cultural dependent d'un context historie determinat, la identitat no sois suscita unió i pertinença, sinó també discordia entre aquells que, tot i no posseeixen diferències ingènites tangibles, contenen atributs que s'oposen als d'altres identitats. Aquest enfrontament és el que coneixem com alteritat, la força d'un Altre que contribueix no només a la construcció d' etiquetes socials, sinó també a la configuració d'un Jo dominant. Fent ús de mètodes d'anàlisi basats en l' alteritat, compararem termes heretats, canviants en el temps, i revisarem la teoria de la romanització, bastió d'una artificiosa concòrdia cosmopolita. Cedirem davant !'evidència d'una concepció d' identitat per part deis romans?

[es] Este artículo es una breve aproximación al concepto de alteridad y su relación con la posible existencia de una conciencia de identidad romana, para lo que nos preguntamos en primer lugar, ¿qué significa "ser romano"? De forma individual o colectiva, la identidad permite al individuo sentirse identificado con sus semejantes, formando parte asimismo de contextos comunitarios unificadores. Siendo ésta una creación ficticia, una elaboración cultural dependiente de un contexto histórico determinado, la identidad no sólo suscita unión y pertenencia, sino también discordia entre quienes, aun careciendo de diferencias ingénitas tangibles, poseen atributos que se oponen a los de otras identidades. Este enfrentamiento es lo que conocemos como alteridad, la fuerza de un Otro que contribuye no sólo a la construcción de etiquetas sociales, sino también a la configuración del Yo dominante. Haciendo uso de métodos de análisis basados en la otredad, compararemos términos heredados, aunque cambiantes en el tiempo, y revisaremos la teoría de la romanización , baluarte de una artificiosa concordia cosmopolita ¿Cederemos ante la evidencia de una concepción de identidad por parte de los romanos?
[ca] Aquest article explora les raons per les quals els diferents ocupadors contractaven els serveis de mercenaris en la Grècia Clàssica durant els segles V i IV a. de C. Analitza l'augment de l'activitat mercenària tenint com a teló de fons els fenòmens d'índole política i socioeconòmica que van crear les condicions per a que un gran nombre d'homes poguessin trobar ocupacions coma tal a l'estranger, especialment en l'lmperi Persa. El mercenariat en el context Antiga Grècia és una qüestió. complexa per l'existència de tradicions que valoraven servir heroicament a aristòcrates i governants estrangers, com per exemple s'enaltia en els poemes d'Homer, cosa pera la que el terme "mercenari" no seria potser una definició adequada. En última instància, el present article afirma que el mercenariat estova clarament impulsat i responia a una demanda existent que es va traduir en la presència de grecs en bona part de les guerres del segle IV a. de C., sent protagonistes d'esdeveniments que anaven més enllà del propi servei mercenari.

[es] Este artículo explora las razones por las que los distintos empleadores contrataban los servicios de mercenarios en la Grecia Clásica durante los siglos V y IV a.C. Analiza el aumento de la actividad mercenaria teniendo como telón de fondo los fenómenos de índole política y socioeconómica que crearon las condiciones para que un gran número de hombres pudieran encontrar empleos como tal en el extranjero, especialmente en el Imperio Persa . El mercenariado en el contexto Antigua Grecia es una cuestión complejizada por la existencia de tradiciones que valoraban servir heroicamente a aristócratas y gobernantes extranjeros, como por ejemplo se ensalzaba en los poemas de Homero, algo para lo que el término "mercenario" no sería quizá una definición adecuada. En última instancia, el presente artículo afirma que el mercenariado estaba claramente impulsado y respondía a una demanda existente que se tradujo en la presencia de griegos en buena parte de las guerras del siglo IV a.C., siendo protagonistas de eventos que iban más allá del propio servicio mercenario.
[ca] INTRODUCCIÓ. Aquest estudi descriptiu tracta les temàtiques abordades per l'alumnat del grau en Mestre o Mestra d'Educació Infantil (GMEI) de la Universitat Jaume I (UJI), en l'assignatura Treball de Final de Grau. Se centra en els treballs de final de grau (TFG) publicats en el repositori de la biblioteca de la UJI entre els anys 2017 i 2022. Els objectius de l'estudi són: 1) conèixer les temàtiques abordades en els TFG del GMEI i 2) identificar els enfocaments i els tipus de diversitat tractada que versen sobre l'educació inclusiva. MÈTODE. La mostra d'aquest estudi està formada per 533 TFG. Les dades es van categoritzar mitjançant una anàlisi de contingut. L'anàlisi que es va dur a terme va ser quantitativa i qualitativa, seguint una lògica mixta. RESULTATS. Els TFG analitzats s'han classificat en vint temàtiques. Les tres temàtiques més abordades són l'educació inclusiva (167), l'educació emocional (57) i les matemàtiques (37). CONCLUSIONS. S'apunta que una de les temàtiques més abordades en els TFG del GMEI de la UJI versen sobre l'educació inclusiva, sobretot vinculada al tractament de les necessitats educatives especials. Són menys els TFG localitzats que tracten la diversitat sexe-genèrica, d'estereotips de gènere i la diversitat familiar.

[es] INTRODUCCIÓN. Este estudio descriptivo trata las temáticas abordadas por el estudiantado del grado en Maestro o Maestra de Educación Infantil (GMEI) de la Universitat Jaume I (UJI), en la asignatura Trabajo de Final de Grado. Se centra en los trabajos de final de grado (TFG) publicados en el repositorio de la biblioteca de la UJI entre los años 2017 i 2022. Los objetivos del estudio son: 1) conocer las temáticas abordadas en los TFG del GMEI y 2) identificar los enfoques y los tipos de diversidad que versan sobre la educación inclusiva. MÉTODO. La muestra del estudio está formada por 533 TFG. Los datos se categorizaron con un análisis de contenido. El análisis fue cuantitativo y cualitativo siguiendo una lógica mixta. RESULTADOS. Los TFG analizados se han clasificado en 20 temáticas. Las tres temáticas más abordadas son la educación inclusiva (167), la educación emocional (57) y las matemáticas (37). CONCLUSIONES. Se apunta que una de las temáticas más abordadas en los TFG del GMEI de la UJI versan sobre la educación inclusiva, sobre todo vinculada al tratamiento de las necesidades educativas especiales. Son menos los TFG localizados que tratan la diversidad sexo-genérica, de estereotipos de género y la diversidad familiar.
[ca] En virtut de la globalització i els processos migratoris amb la consegüent normalització d'aquests, hi ha un percentatge de matrimonis formats per dos persones de diferents nacionalitats. En molts casos aquestes unions finalitzen en un procés de divorci on es troben involucrats fills i filles menors d'edat. A causa del context internacional al que aquestes famílies es veuen immerses, al present estudi es realitza una revisió bibliogràfica sobre el paper de la mediació en aquells casos en els que es sostrauen internacionalment als menors, amb l'objectiu de protegir el seu benestar. Per a realitzar l'estudi es va investigar sobre la quantitat de divorcis als matrimonis binacionals i les sostraccions internacionals de menors que es porten a terme a l'actualitat. Per altra banda, es posa èmfasi en la existència de programes, associacions y organitzacions que realitzen una tasca activa en matèria de sostraccions internacionals i la promoció de la mediació per previndre o solucionar aqueta tipologia de conflictes.

[es] En virtud de la globalización y los procesos migratorios con la consecuente normalización de éstos, hay un porcentaje de matrimonios compuestos por personas de distintas nacionalidades. En muchos casos estas uniones terminan en un proceso de divorcio donde se ven involucrados hijos e hijas menores de edad. Debido al contexto internacional en el que estas familias se encuentran sumergidas, el presente trabajo realiza una revisión bibliográfica respecto al papel de la mediación en aquellos casos de sustracción internacional de menores con el objeto de proteger el bienestar de éstos. Para el estudio se investigó la cantidad de divorcios en matrimonios binacionales y las sustracciones internacionales de menores que en la actualidad se producen. Por otra parte, se pone de relieve la existencia de programas, asociaciones y organizaciones que realizan una labor activa en materia de sustracción internacional y la promoción de la mediación para prevenir o solucionar este tipo de conflictos.
[ca] Home i dona. Amb el reconeixement de Grans d'Espanya procedent per les branques de ambos llinatges. Hereus de grans tresors i patrimonis familiars provinents de temps passats. Successors de majorats i viles naturals de les seues pròpies nissagues i amb ubicació a terres castellanes, aragoneses, valencianes i catalanes. Joan Alonso de Gurrea i Aragó i Lluïsa Pacheco tenien tots els bolets per poder convertir-se en un matrimoni destinat a ser exemple d'unió entre els nobles dels dos regnes peninsulars, però aquella aposta no va eixir com s'esperava. És per això que el present treball intentarà viatjar fins a l'arrel mateix d'aquesta història, per a així poder analitzar el problema principal que va fer que aquelles premonicions i somnis no aplegaren al port desitjat.

[es] Marido y mujer. Con el reconocimiento de Grandes de España procedente por las ramas de ambos linajes. Herederos de grandes tesoros y patrimonios familiares provenientes de tiempos pasados. Sucesores de mayorazgos y villas naturales de sus propias estirpes y con ubicación en tierras castellanas, aragonesas, valencianas y catalanas. Juan Alonso de Gurrea y Aragón y Luisa Pacheco tenían todos los boletos para poder convertirse en un matrimonio destinado a ser ejemplo de unión entre los nobles de los dos reinos peninsulares, pero aquella apuesta no salió como se esperaba. Es por ello que el presente trabajo intentará viajar hasta la raíz misma de esta historia, para así poder analizar el problema principal que hizo que aquellas premoniciones y sueños no llegaran al puerto deseado.
[ca] L'Educació Física (EF) és una matèria idònia per desenvolupar la dimensió personal de l'alumnat, més enllà de la part purament corporal, avançant cap al desenvolupament integral de les persones. L'EF es mostra alhora com una magnífica eina per a intervenir en la societat més pròxima, creant una ciutadania activa i participativa. En aquesta línia, volem destacar el potencial que té l'estratègia metodològica de l'aprenentatge-servei (APS). La seua aplicació en l'Educació Primària per a ensenyar EF pot contribuir al creixement personal de l'alumnat, enriquir el procés educatiu i millorar la societat.

[es] La Educación Física (EF) es una materia idónea para el desarrollo de la dimensión personal del alumnado, más allá de la parte puramente corporal, avanzando hacia el desarrollo integral de las personas. La EF se muestra a la vez como una magnífica herramienta para intervenir en la sociedad más próxima, creando una ciudadanía activa y participativa. En esta línea, queremos destacar el potencial de la estrategia metodológica del aprendizaje-servicio (APS). Su aplicación en la Educación Primaria para enseñar EF puede contribuir al crecimiento personal del alumnado, enriquecer el proceso educativo y mejorar la sociedad.
[ca] Presentem en aquesta notícia arqueologica, d'una manera breu, els resultats de la intervenció arqueologica al jaciment del Sitjar Baix, Onda, realitzada en I'any 2003. Les troballes corresponen a tres époques distintes, corresponents a la ibérica final, I'antiguitat tardana i la islamica, que han aportat abundant informació complementaria, en alguns casos, i inédita en altres. Les dades oferides per la excavació tenen un caracter de primer orde a nivell d'elements constructius i deis usos de I'entorn, la qual cosa obliga a I'exercici d'una reflexió que té com a resultat inevitable un canvi de visió en el plantejament del poblament historic, tant del jaciment intervingut per nosaltres, com del jaciment arqueologic inmediat, el Torrelló del Boverot d'Almassora, al qual se li associa i amb el que manté una estreta relació al llarg del temps.

[es] Presentamos en esta noticia arqueológica, de una manera breve, los resultados de la intervención arqueológica en el yacimiento del Sitjar Baix, Onda, realizada en el año 2003. Los hallazgos corresponden a tres épocas distintas, pertenecientes a los periodos ibérico final, antigüedad tardía e islámico, que han aportado abundante información complementaria, en algunos casos, e inédita, en otros. Los datos ofrecidos por la excavación tienen un carácter de primer orden a nivel de elementos constructivos y de los usos del entorno, lo cual obliga al ejercicio de una reflexión que tiene como resultado inevitable un cambio de visión en el planteamiento del poblamiento histórico, tanto del yacimiento intervenido por nosotros, como del yacimiento arqueológico inmediato, el Torrelló del Boverot de Almassora, al que se asocia y con el que mantiene una estrecha relación a lo largo del tiempo.
[ca] L'article fa un repàs al procés de formació i institucionalització de la Diputació del General del Regne de València o Generalitat Valenciana entre finals del segle xiv i començaments del xv com a organisme encarregat de recaptar els impostos dels habitants del territori valencià. També s'analitza amb cert detall la seua composició i estructura interna, amb els diversos oficials i càrrecs que la conformaven i les importants funcions fiscals, financeres i polítiques que va acomplir dins de la societat foral valenciana.

[es] El presente artículo ofrece un repaso al proceso de formación y de institucionalización de la Diputació General del Reino de Valencia o Generalitat Valenciana entre finales del siglo xiv e inicios del xv en calidad de organismo encargado de recaudar los impuestos de los habitantes del territorio valenciano. También se analiza con cierto detalle su composición y estructura interna, con los diversos oficiales y cargos que la conformaban y las importantes funciones fiscales, financieras y políticas que cumplió dentro de la sociedad foral valenciana.
[ca] Al llarg de l'any 2011 els pronunciaments del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana relacionats amb el medi ambient han estat nombrosos i de gran varietat temàtica. Això pot tenir dues lectures: d'una banda, lamentablement que els danys al medi ambient s'han convertit en una constant; i de l'altra, amb caràcter positiu, el control més gran que els tribunals fan del mitjà natural, que n'afavoreix la protecció

[es] A lo largo del año 2011 los pronunciamientos del Tribunal Superior de Justicia de la Comunidad Valenciana relacionados con el medio ambiente han sido numerosos y de gran variedad temática; ello puede tener dos lecturas: por una parte, que los daños al medio ambiente se han convertido, lamentablemente, en una constante; por otra, con carácter positivo, el mayor control que los tribunales hacen del medio natural, favoreciendo su protección
[ca] En el marc d'un programa doctoral, s'ha realitzat una recerca-acció participativa amb la finalitat d'explorar les possibilitats que ofereix la noció de Quàntum Satis de la farmacologia i seguretat alimentària per a conrear una ciu-tadania sostenible. Durant dos anys, alumnat, docents, col·lectius no docents i famílies d'una escola d'infantil i primària dels Pirineus andorrans, van col·labo-rar en la coproducció de significats que permeten formular un marc conceptual i operatiu per a l'aprenentatge de l'autoregulació sostenible del consum. Aquest article se centra en resultats parcials de l'estudi i mostra que la recerca realitzada problematitza el valor de la cura i contribueix al coneixement descrivint una escala de significats per a aquest valor. En un extrem d'aquesta escala es troba el valor de la cura sistèmica que enllaça el compte amb el caràcter eco i interde-pendent de la vida. En l'altre extrem es troba el valor de la cura hedonista, que perpètua els models de producció i consum depredadors. Al mig, la tensió entre un significat correctiu i un proactiu de la cura. La clau per a conrear una ciutada-nia sostenible és redefinir l'escola com a comunitat de pràctica on les persones aprenguen a cuidar-se cuidant l'espai soci-ecològic del qual formen part.

[es] En el marco de un programa doctoral, se ha realizado una inves-tigación-acción participativa con la finalidad de explorar las posibilidades que ofrece la noción de Quantum Satis de la farmacología y seguridad alimentaria para cultivar una ciudadanía sostenible. Durante dos años, alumnado, docen-tes, colectivos no docentes y familias de una escuela de infantil y primaria de los Pirineos andorranos, colaboraron en la coproducción de significados que permiten formular un marco conceptual y operativo para el aprendizaje de la autorregulación sostenible del consumo. Este artículo se centra en resultados parciales del estudio y muestra que la investigación realizada problematiza el valor del cuidado y contribuye al conocimiento describiendo una escala de significados para este valor. En un extremo de esta escala se encuentra el valor del cuidado sistémico que enlaza el cuidado con el carácter eco e interdepen-diente de la vida. En el otro extremo se encuentra el valor del cuidado hedo-nista, que perpetua los modelos de producción y consumo depredadores. En el medio, la tensión entre un significado correctivo y uno proactivo del cuidado. La clave para cultivar una ciudadanía sostenible es redefinir la escuela como comunidad de práctica donde las personas aprendan a cuidarse cuidando el espacio socio-ecológico del cual forman parte.
[ca] Aquest text pretén analitzar la construcció de processos col·la - boratius i d'articulació de xarxes de treball, a partir d'algunes experiències impulsades per Santiago Cirugeda entre finals dels anys 90 i fins a la segona dècada del 2000. S'ha utilitzat una entrevista realitzada el 2004 i la publica- ció que porta per títol Arquitecturas Colectivas. Camiones, Contenedores y Colectivos. La publicació arreplega projectes realitzats entre 2007 i 2010, i fa referència a l'interès i la deriva del seu treball cap a l'articulació del col·lectiu. Un projecte que va impulsar la configuració d'una xarxa de persones i col·lec- tius, que a partir de 2010 es va denominar Arquitecturas Colectivas. Aglutina nombrosos grups, associacions o col·lectius d'arquitectura i art existents a Espanya, que treballen des de diversos vessants però amb un interès comú per generar pràctiques culturals alternatives, i amb l'objectiu de promoure la construcció participativa en l'entorn urbà. Els projectes impulsats, durant aquests anys, per Cirugeda, constitueixen l'exemple d'un treball que adquireix una perspectiva sistèmica. En aquest cas el sistèmic pren forma a partir de la construcció de xarxes i l'organització de col·lectivitats diverses, que operen des de la voluntat d'incidir en l'espai del social, mitjançant la configuració i ús de codis oberts i replicables.

[es] Este texto pretende analizar la construcción de procesos cola - borativos y de articulación de redes de trabajo, a partir de algunas experien- cias impulsadas por Santiago Cirugeda entre finales de los años 90 y hasta la segunda década del 2000. Se ha utilizando una entrevista realizada en 2004 y la publicación que lleva por título Arquitecturas Colectivas. Camiones, Contenedores y Colectivos. La publicación recoge proyectos realizados entre 2007 y 2010, y hace referencia al interés y la deriva de su trabajo hacia la arti- culación de lo colectivo. Un proyecto que impulsó la configuración de una red de personas y colectivos, que a partir de 2010 se denominó como Arquitec- turas Colectivas. Aglutina a numerosos grupos, asociaciones o colectivos de arquitectura y arte existentes en España, que trabajan desde diversas vertientes pero con un interés común por generar prácticas culturales alternativas, y con el objetivo de promover la construcción participativa en el entorno urbano. Los proyectos impulsados, durante estos años, por Cirugeda, constituyen el ejemplo de un trabajo que adquiere una perspectiva sistémica. En este caso lo sistémico toma forma a partir de la construcción de redes y la organización de colectividades diversas, que operan desde la voluntad de incidir en el espacio de lo social, mediante la configuración y uso de códigos abiertos y replicables.