[ca] L'objectiu general de la recerca és realitzar l'anàlisi crítica de l'discurs sobre els esdeveniments comunicatius que van expressar el debat sobre els problemes de la universitat peruana a la premsa escrita de país, i concloure si aquest debat d'idees i propostes influir en els canvis de la legislació de la universitat privada peruana. La tesi aspira a produir i gestionar informació que permeti als professionals de la comunicació avaluar com la ciència de la comunicació gestiona, ressalta i prioritza determinats temes cap a la societat, i com, amb això, planteja a la societat una agenda de debat, en aquest cas, per al desenvolupament d'una política educativa innovadora. La investigació analitza i associa la relació de el text amb el context mitjançant l'anàlisi crítica de l'discurs (ACD). Vincula els esdeveniments comunicatius, en aquest cas els articles d'opinió, amb la cronologia de la legislació normativa de la universitat en el període de 1993 a 2018, sota estudi estructurant-los en tres grans períodes d'estudi i tretze subperíodes. Paral·lelament realitza un procés de conformació dels principals discursos de la universitat segons el tema tractat pels diversos actors, líders polítics i / o mediàtics, representants dels grups d'interès vinculats. Es realitza la deconstrucció textual de cada esdeveniment comunicatiu en proposicions que després, lliures de retòrica, es vinculen a arguments. D'aquesta manera es trasllada la interpretació de l'estructura específica textual a una específica estructura contextual (Van Dijk, 2003: 149), a l'entendre que el discurs és l'assumpte de què es tracta socialment, la creença social compartida (Van Dijk, 1980) en funció a l'context historicosocial. A l'agrupar les proposicions pel tipus de context que el text tracta, es constitueix el tipus de discurs. Els tipus de discurs definits en la investigació són: • Acadèmic: Tracten la docència i la investigació. • Organitzacional: Tracten la gestió i la governança de la universitat. • Social: Tracten la interacció universitat-societat. La metodologia desenvolupada en la investigació defineix a la premsa escrita, i en ella, als esdeveniments comunicatius de l'gènere articles d'opinió que tenen com a propòsit general la problemàtica universitària, com l'univers per al desenvolupament de la investigació, per la seva característica de major capacitat d'anàlisi i credibilitat en relació amb altres mitjans, com les xarxes socials o els audiovisuals, especialitzats en publicar promptament les notícies de fets succeïts. La metodologia identifica les variables presents en l'esdeveniment comunicatiu descomponent el text en els seus components bàsics textuals: les proposicions, i les reestructura novament com a arguments. Cada argument és la suma de proposicions presents en l'article d'opinió vinculades per connectors. Obté així, l'argument resum de l'esdeveniment o article d'opinió. L'argument és vinculat també als diversos discursos presents en ell i a un tema determinat. És, doncs, un gran repositori de el tema universitari. El treball de recerca permet mostrar a l'anàlisi crítica del el Discurs i a l'Anàlisi de Continguts com estratègies vàlides per a l'anàlisi d'un gran corpus de dades. A més, facilitarà la discussió d'aquests temes entre els que dirigeixen les institucions educatives i entre els que proposen la legislació a l'respecte. A més, permetrà que els analistes de comunicacions i els analistes socials accedeixin a una informació organitzada i fàcil d'interrelacionar, així com la interiorització i socialització en l'opinió pública dels endarreriments i els futurs beneficis que el manteniment o la modificació dels paradigmes de gestió educativa poden produir en l'educació universitària de el Perú.

[es] El objetivo general de la investigación es realizar el análisis crítico del discurso sobre los eventos comunicativos que expresaron el debate sobre los problemas de la universidad peruana en la prensa escrita del país, y concluir si dicho debate de ideas y propuestas influyó en los cambios de la legislación de la universidad privada peruana. La tesis aspira a producir y gestionar información que permita a los profesionales de la comunicación evaluar cómo la ciencia de la comunicación gestiona, resalta y prioriza determinados temas hacia la sociedad, y cómo, con ello, plantea a la sociedad una agenda de debate, en este caso, para el desarrollo de una política educativa innovadora. La investigación analiza y asocia la relación del texto con el contexto mediante el análisis crítico del discurso (ACD). Vincula los eventos comunicativos, en este caso los artículos de opinión, con la cronología de la legislación normativa de la universidad en el periodo de 1993 a 2018, bajo estudio estructurándolos en tres grandes periodos de estudio y trece subperiodos. Paralelamente realiza un proceso de conformación de los principales discursos de la universidad según el tema tratado por los diversos actores, líderes políticos y/o mediáticos, representantes de los grupos de interés vinculados. Se realiza la deconstrucción textual de cada evento comunicativo en proposiciones que luego, libres de retórica, se vinculan en argumentos. De esta forma se traslada la interpretación de la estructura específica textual a una específica estructura contextual (Van Dijk, 2003: 149), al entender que el discurso es el asunto del que se trata socialmente, la creencia social compartida (Van Dijk, 1980) en función al contexto histórico-social. Al agrupar las proposiciones por el tipo de contexto que el texto trata, se constituye el tipo de discurso. Los tipos de discurso definidos en la investigación son: • Académico: Tratan la docencia y la investigación. • Organizacional: Tratan la gestión y la gobernanza de la universidad. • Social: Tratan la interacción universidad-sociedad. La metodología desarrollada en la investigación define a la prensa escrita, y en ella, a los eventos comunicativos del género artículos de opinión que tienen como propósito general la problemática universitaria, como el universo para el desarrollo de la investigación, por su característica de mayor capacidad de análisis y credibilidad en relación con otros medios, como las redes sociales o los audiovisuales, especializados en publicar prontamente las noticias de hechos sucedidos. La metodología identifica las variables presentes en el evento comunicativo descomponiendo el texto en sus componentes básicos textuales: las proposiciones, y las reestructura nuevamente como argumentos. Cada argumento es la suma de proposiciones presentes en el artículo de opinión vinculadas por conectores. Obtiene así, el argumento resumen del evento o artículo de opinión. El argumento es vinculado también a los diversos discursos presentes en él y a un tema determinado. Es, pues, un gran repositorio del tema universitario. El trabajo de investigación permite mostrar al Análisis Crítico del Discurso y al Análisis de Contenido como estrategias válidas para el análisis de un gran corpus de datos. Además, facilitará la discusión de estos temas entre quienes dirigen las instituciones educativas y entre quienes proponen la legislación al respecto. Además, permitirá que los analistas de comunicaciones y los analistas sociales accedan a una información organizada y fácil de interrelacionar, así como la interiorización y socialización en la opinión pública de los atrasos y los futuros beneficios que el mantenimiento o la modificación de los paradigmas de gestión educativa pueden producir en la educación universitaria del Perú.