[ca] Al 2016 va sorgir el fenomen de la postveritat de la mà de dos episodis polítics de rellevància mundial: El referèndum del Brexit i l'elecció de Donald Trump com a president dels EUA. Els seus exponents van tenir èxit gràcies a que van saber capitalitzar tres elements: L'escassa credibilitat dels mitjans de comunicació; les xarxes socials convertides en una important font d'informació; i la radicalització del populisme, que va conduir al fet que els polítics mentissin, utilitzessin la desinformació i relativizessin els fets per obtenir l'adhesió de l'electorat. Paral·lelament, als Estats Units va haver-hi una explosió de notícies falses amb l'aparició de més de quaranta llocs de falsedats, que van publicar al voltant de 750 fake news; d'aquestes un nombre important va abordar temes vinculats a les eleccions presidencials nord-americanes que en la seva majoria van afavorir a Trump. A més, en els mesos de campanya aquestes van tenir més likes, comparticions i comentaris a Facebook, que les informacions difoses pels mitjans tradicionals. Aquesta recerca qualitativa té com a objectiu principal establir un perfil caracteritzat de les notícies fabricades sobre els comicis dels EUA que es van publicar des d'agost fins al 08 de novembre de 2016. Per a això es va dissenyar un model de notícia seriosa i de qualitat per aplicar-ho a una selecció de catorze notícies falses de portals webs de desinformació o blogs hiperpartidistes. A més, aquest estudi indaga en el concepte de postveritat -triat pel Diccionari d'Oxford com la paraula de l'any en 2016- i en l'èxit de les notícies falses. Dins dels resultats de l'aplicació metodològica, aquesta va llançar a la llum que les fake news investigades compten amb mínims elements periodístics en els seus continguts. A més, no posseeixen ètica periodística, com les eines bàsiques de la veracitat i la utilització responsable de la informació. No obstant això, visualment s'assemblen a una notícia seriosa, ja que rescaten els elements estilístics i estètics per atreure l'atenció dels lectors, com la presentació de la nota de forma atractiva i l'ús de fotografies i altres recursos de suport. Els llocs webs darrere de les notícies fabricades que van ser difoses en el context de la campanya presidencial d'Estats Units de 2016 elaboren falsedats que no aporten a la reflexió ciutadana ni permeten obrir un debat que aporti a la societat, ja que lliuren la desinformació amb un biaix, no contrasten les fonts i no presenten tots els punts de vista. Bàsicament, aquests portals estan enfocats que les fake news aconsegueixin un gran nombre de visites en Internet i que tinguin èxit a les xarxes socials, més que a desenvolupar un esforç professional per reportatjar, buscar temes, o indagar en els fets.

[en] The phenomenon post-truth appeared in 2016 along with two global scale events: the UK Referendum on Brexit and the election of Donald Trump as the President of the USA. Their rise was successful due to their ability to capitalize three main elements: limited credibility of the media; the implementation of social networks as an important source of information; and the radicalization of populism. All these led to instances where politicians lied, used disinformation and relativized facts in order to get access to the electorate. At the same time there was an "explosion" in the USA regarding the emergence of more than 40 websites, which published approximately 750 fake news; a significant number of them were linked to the presidential elections in Northern America. In the majority of cases, they presented Trump as a favorite. Furthermore, during the campaign, they gained more likes, shares and comments in Facebook than the information spread by the traditional media channels. The main objective of the qualitative research is to establish a distinctive outlook of fake news from the elections in USA, which have been published from August to November 8th 2016. In order to achieve the main objective, a model of real news has been designed. It was applied to 14 fake news that have been previously selected from disinformation websites or hyper party blogs. However, this study examines the concept of post-truth - a concept that has been chosen as the Word of the Year 2016 by the Oxford Dictionary and the success of the fake news. From the results obtained through the applied methodology, it could be clearly seen that the investigated fake news' content has a minimum of what is known as "journalism elements". Moreover, they do not have the basic tools of journalism ethics -veracity and responsible use of information. Nevertheless, visually they look like serious news, as they follow the stylistic and aesthetic rules for capturing the attention of the readers, such as the presentation of content in an attractive form and the use of images and other supporting resources. The websites behind the fake news that have been spread in the context of the presidential campaign in the USA in 2016 created falsehoods that do not contribute to the civic reflection, neither allow to open a debate which would contribute to society, as they deliver disinformation and bias. They do not present contrasting sources of information, neither show all the points of view. Basically, these sites focus more on the large number of views on the Internet and to the success that they could have in social networks, thanks to fake news, than to the professional effort to report, search for topics or inquire the facts.