BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] La tesi doctoral "Les TIC en els processos d'aprenentatge: Anàlisi de l'ús d'entorns no presencials en seqüències didàctiques reals", analitza i descriu sis itineraris pedagògics dissenyats per tres centres públics d'Educació Secundària a Catalunya. L'estudi es situa dins del paradigma interpretatiu i utilitza el mètode de l'estudi de cas. Els sis projectes descrits organitzen els curricula de les matèries implicades de forma globalitzada i concreten com a objectius d'aprenentatge, el desenvolupament de competències. La investigació s'ha centrat exclusivament en el seguiment i l'observació dels entorns virtuals de cadascun dels tres centres, els quals utilitzen la tecnologia d'una forma habitual, quotidiana i totalment integrada. L'aproximació teòrica al concepte d'aprenentatge, ens ha permès concretar i actualitzar les característiques del procés d'aprenentatge que fan diferents autors. També ens ha permès identificar el disseny pedagògic com un element determinant per facilitar el desenvolupament real de competències i l'adquisició d'aprenentatges per part dels estudiants. Per una altra banda, l'estudi de les relacions entre informació i coneixement així com, l'estudi de la competència digital ens ha permès concretar el perfil TIC del docent i de l'alumne actual. En els plantejaments didàctics globalitzats dels tres centres educatius, hem trobat clares connexions amb els referents teòrics analitzats. Els sis projectes descrits il·lustren com la tecnologia està totalment integrada en els dissenys pedagògics d'èxit.

[es] La tesis doctoral "Las TIC en los procesos de aprendizaje: Análisis del uso de entornos no presenciales en secuencias didácticas reales", analiza y describe seis itinerarios pedagógicos diseñados por tres centros públicos de Educación Secundaria en Cataluña. El estudio situado en el paradigma interpretativo, utiliza el método del estudio de caso. Los seis proyectos descritos organizan los curricula de las materias implicadas de forma globalizada y concretan como objetivos de aprendizaje, el desarrollo de competencias. La investigación se ha centrado exclusivamente en el seguimiento y la observación de los entorno virtual de cada uno de los tres centros, los cuales utilizan la tecnología de una forma habitual, cotidiana y totalmente integrada. La aproximación teórica al concepto de aprendizaje, nos ha permitido concretar y actualizar las características del proceso de aprendizaje que hacen diferentes autores. También nos ha permitido identificar el diseño pedagógico como un elemento determinante en el desarrollo de competencias y la adquisición de aprendizajes reales por parte de los estudiantes. Por otra parte, el estudio de las relaciones entre información y conocimiento así como, el de la competencia digital, nos ha permitido concretar el perfil TIC del docente y del alumno actual. En los planteamientos didácticos globalizados de los tres centros educativos, hemos encontrado claras conexiones con los referentes teóricos analizados. Los seis proyectos descritos ilustran de forma clara cómo la tecnología está totalmente integrada en los diseños pedagógicos de éxito.
[ca] L'article 47 de la Constitució assenyala l'obligació que tenen els poders públics de garantir el dret a un habitatge digne i adequat. L'Administració, en especial les Comunitats Autònomes (ja que ostenten la competència exclusiva en matèria d'habitatge), han de promoure les condicions necessàries per garantir aquest dret. Durant anys, però, la política d'habitatge públic ha estat pràcticament inexistent. Aquesta manca d'actuació per part de les institucions, acompanyada de l'escassa inversió econòmica en aquest sector i d'un marc jurídic deficient han propiciat la situació actual, en què l'Administració Pública necessita incrementar urgentment el parc públic d'habitatge per cobrir la demanda per part de la població, cada cop més elevada. Per aconseguir un parc públic d'habitatge ampli, l'Administració ha d'establir una política d'actuació global i disposar de tots els recursos i potestats que té al seu abast. Tota aquesta política ha de girar al voltant d'una figura clau, impulsada des de les institucions europees i nacionals: la col·laboració públicoprivada, que s'ha d'implantar per protegir, fomentar i garantir un interès col·lectiu: el dret d'accés a un habitatge digne, adequat i assequible.

[es] El artículo 47 de la Constitución señala la obligación que tienen los poderes públicos de garantizar el derecho a una vivienda digna y adecuada. La Administración, en especial las Comunidades Autónomas (pues ostentan la competencia exclusiva en materia de vivienda), deben promover las condiciones necesarias para garantizar este derecho. Sin embargo, durante años, la política de vivienda pública ha sido prácticamente inexistente. Esta falta de actuación por parte de las instituciones, acompañada de la escasa inversión económica en este sector y de un marco jurídico deficiente han propiciado la situación actual, en la que la Administración Pública necesita urgentemente incrementar el parque público de vivienda para cubrir la demanda por parte de la población, cada vez más elevada. Para conseguir un parque público de vivienda amplio, la Administración debe establecer una política de actuación global y disponer de todos los recursos y potestades que tiene a su alcance. Toda esta política debe girar en torno a una figura clave, impulsada desde las instituciones europeas y nacionales: la colaboración público – privada, que debe implantarse para proteger, fomentar y garantizar un interés colectivo: el derecho de acceso a una vivienda digna, adecuada y asequible.
[ca] L'arteriosclerosi és un procés patològic que provoca manifestacions clíniques de malalties vasculars. Els objectius daquesta tesi són identificar possibles biomarcadors d?aterosclerosi carotídia (AC) en mostres de secretoma dels pacients amb placa carotídia inestable i estudiar el possible paper d'algunes adipo/citoquines en l'estabilitat de les plaques ateroscleròtiques. També analitzem els nivells de diverses adipes/citocines pro i antiinflamatòries en sèrum i secretoma de placa inestable segons la presència de factors de risc cardiovascular. En el primer estudi, realitzem una anàlisi proteòmica quantitativa a les mostres de secretoma obtingudes de plaques ateroscleròtiques carotídies humanes mitjançant endarterectomia carotídia. En un segon estudi, analitzem els nivells de diverses adipes/citocines pro i antiinflamatòries en sèrum i secretoma de placa inestable mitjançant assaigs immunoabsorbents lligats a enzims. Es van detectar alguns canvis proteòmics en els secretomes de les plaques ateroscleròtiques carotídies (CAP) en comparació amb les artèries mamàries no ateroscleròtiques (AMNE). Les proteïnes augmentades als secretomes de CAP van ser la defensina 1 de neutròfils, l'apolipoproteïna E, la clusterina i la glicoproteïna alfa-2 de zinc. Pel que fa als nivells sèrics de visfatina, no hi va haver diferències entre els grups de CAP inestable i AMNE.

[es] La arteriosclerosis es un proceso patológico que provoca manifestaciones clínicas de enfermedades vasculares. Los objetivos de esta tesis son identificar posibles biomarcadores de aterosclerosis carotídea (AC) en muestras de secretoma de pacientes con placa carotídea inestable y estudiar el posible papel de algunas adipo/citoquinas en la estabilidad de las placas ateroscleróticas. También analizamos los niveles de varias adipo/citocinas pro y antiinflamatorias en suero y secretoma de placa inestable según la presencia de factores de riesgo cardiovascular. En el primer estudio, realizamos un análisis proteómico cuantitativo en las muestras de secretoma obtenidas de placas ateroscleróticas carotídeas humanas mediante endarterectomía carotídea. En un segundo estudio, analizamos los niveles de varias adipo/citocinas pro y antiinflamatorias en suero y secretoma de placa inestable mediante ensayos inmunoabsorbentes ligados a enzimas. Se detectaron algunos cambios proteómicos en los secretomas de las placas ateroscleróticas carotídeas (CAP) en comparación con las arterias mamarias no ateroscleróticas (AMNE). Las proteínas aumentadas en los secretomas de CAP fueron la defensina 1 de neutrófilos, la apolipoproteína E, la clusterina y la glicoproteína alfa-2 de zinc.
[ca] La manera en com els professors afronten la mort a l'aula és important per a la posterior comprensió de la mort i el dol dels seus alumnes, infants i adolescents. Per aquest motiu, s'ha realitzat un estudi analític transversal experimental de mesures repetides abans i després de la intervenció, amb dades aparellades i amb grup control sense exposició al factor d'estudi a una mostra de 140 alumnes de segon curs de Grau de Mestre en l'Especialitat Infantil i en l'Especialitat Primària de la Facultat d'Educació, Psicologia i Treball Social de la Universitat de Lleida. A partir de l'administració dels qüestionaris i després d'haver realitzar la intervenció amb el programa formatiu específic sobre la mort i el dol s'ha obtingut que els alumnes presenten ansietat i por davant la mort. A més, els alumnes que han rebut formació han millorat les actituds i el concepte que tenen davant la mort i han augmentat la competència i la capacitat per parlar de la mort a l'aula.

[es] La manera cómo los profesores afrontan la muerte en el aula es importante para la posterior comprensión de la muerte y el duelo de sus alumnos, los niños y adolescentes. Por este motivo, se ha realizado un estudio analítico transversal experimental de medidas repetidas antes y después de la intervención, con datos aparejados y con grupo control sin exposición al factor de estudio a una muestra es de 140 alumnos de segundo curso de Grado de Maestro en la Especialidad de Infantil y la Especialidad de Primaria de la Facultad de Educación, Psicología y Trabajo social de la Universidad de Lleida. A partir de la administración de los cuestionarios y después de haber realizado la intervención con el programa formativo específico sobre la muerte y el duelo, se ha obtenido que los alumnos presentan ansiedad y miedo ante la muerte. Además, los alumnos que han recibido formación han mejorado las actitudes y el concepto que tienen ante la muerte y han aumentado la competencia y la capacidad para hablar de la muerte en el aula.
[ca] El present treball té com a objectiu general avaluar la utilització dels subproductes de vinificació, pasta premsada i rapa, com a fonts de fibra dietètica i composts fenòlics. En aquest context, es varen plantejar tres línies d'investigació, la primera de les quals està centrada en l'estudi de les indicacions vitivinícoles de les Illes Balears per tal de determinar-ne les característiques diferencials conseqüència de l'entorn geogràfic. Un cop reconeguda aquesta diferenciació i, conseqüentment, la diferenciació entre els subproductes, es va procedir a caracteritzar els residus de vinificació de diferents varietats de raïm (Vitis vinifera L.). Aquesta segona línia de treball es va proposar per evidenciar les varietats la pasta premsada i la rapa de les quals manifesten més potencial de revalorització en funció del contingut i de la composició que presenten, tant de fibra dietètica com de composts fenòlics. Finalment, en la tercera línia de recerca es va avaluar l'aplicació dels ultrasons de potència com a tecnologia per afavorir l'extracció dels composts fenòlics de la pasta premsada, utilitzant aigua com a dissolvent, potenciant així el seu possible ús alimentari com a ingredient funcional.

[es] El presente trabajo tiene como objetivo general evaluar el uso de los subproductos de vinificación, orujo y raspón, como fuentes de fibra dietética y compuestos fenólicos. Para ello se plantearon tres líneas de investigación, la primera de las cuales se centra en el estudio de las indicaciones vitivinícolas de las Islas Baleares en vistas a determinar sus características diferenciales consecuencia del entorno geográfico. Una vez reconocida dicha diferenciación y, consecuentemente, la diferenciación entre sus subproductos, se procedió a la caracterización de los residuos de vinificación de diferentes variedades de uva (Vitis vinifera L.). Esta segunda línea de trabajo se propuso para evidenciar aquellas variedades cuyo orujo y raspón manifiestan un mayor potencial de revalorización en función del contenido y de la composición que presentan tanto de fibra dietética como de compuestos fenólicos. Por su parte, la tercera línea de trabajo evaluó la aplicación de los ultrasonidos de potencia como tecnología para favorecer la extracción de los compuestos fenólicos del orujo utilizando agua como disolvente, potenciando así su posible uso alimentario como ingrediente funcional.
[ca] La present tesi doctoral examina una comunicació relacional com a objecte d'estudi per a la literatura. Aquesta comunicació es produeix entre autors i autores i lectors i lectores a través de les xarxes socials. Per a tals fins, utilitza una escriptora en particular, Toni Morrisson i una modalitat de xarxa social concreta, la seva pàgina oficial de Facebook. Utilitzant com a marc teòric el nou materialisme (Van der Tuin & Dolphijn, 2010) i una metodologia "difractiva" (Barad, 2007), aquesta tesi desenvolupa un concepte de comunicació literària basada en mecanismes que infereixen diferències substancials fonamentalment en dos aspectes: gènere i política.

[es] La presente tesis doctoral examina una comunicación relacional como objeto de estudio para la literatura. Dicha comunicación se produce entre autores y autoras y lectores y lectoras a través de las redes sociales. Para tales fines, utiliza una escritora en particular, Toni Morrisson y una modalidad de red social concreta, su página oficial de Facebook. Utilizando como marco teórico el nuevo materialismo (Van der Tuin & Dolphijn, 2010) y una metodología "difractiva" (Barad, 2007), esta tesis desarrolla un concepto de comunicación literaria basada en mecanismos que infieren diferencias sustanciales fundamentalmente en dos aspectos: géenero y política. El marco teórico nuevo materialista lleva como principal premisa la ruptura de opuestos dicotómicos, tales como el binomio sexual entre hombres y mujeres. Por otra parte, la metodología difractiva se opone al "efecto espejo" en el cual las partes de la investigación (investigador o invcestigadora, metodología, instrumentos de medición y objecto de estudo, entre otros) son claramentes diferenciadas con el objeto de representar una realidad. Este punto de partida supone un cambio referencial por el cual buscamos procesos y no resultados. Así pues, en esta tesis encontramos que el objecto literario es la comunicación en sí (y no la obra o el autor o autora), y que en esta comunicación se produce una materialización de política basada en afinidades y no identidades y un concepto de género relacional situado (Haraway, 1991) racialmente. Estos conceptos teóricos se articulan empíricamente gracias al análisis de los afectos (Colman, 2008), o sentimientos, que se encarnan en las relaciones.
[ca] L'objectiu d'aquesta tesi doctoral és explorar la utilització de proteïnes d'unió al ADN en la generació i amplificació de senyal en biosensors. L'alta especificitat i afinitat d'aquestes proteïnes per les seves respectives seqüencies específiques de ADN de doble cadena (ADNdc) ha sigut utilitzada per desenvolupar un sistema d'immobilització que permet la co-immobilització de forma controlada de múltiples proteïnes. El sistema proposat està basat en la utilització d'aquestes proteïnes d'unió al ADN com a etiquetes de fusió de les proteïnes a immobilitzar i amb l'ús conjunt d'una molècula de ADNdc que fa la funció de plantilla per a la co-immobilització degut al posicionament de les seqüències de ADN que reconeixen específicament aquestes proteïnes d'unió al ADN. Aquest treball descriu la preparació i caracterització de dos conjugats universals d'enzim-proteïna d'unió al ADN i demostra el seu ús en la generació i amplificació de senyal en biosensors per a la detecció d'àcids nucleics i proteïnes. A més, també es mostra la idoneïtat d'aquestes proteïnes d'unió al ADN per immobilitzar directament molècules de ADN.

[es] El objetivo de esta tesis doctoral es explorar la utilización de proteínas de unión al ADN en la generación y amplificación de señal en bionsensores. La alta especificidad y afinidad de estas proteínas por sus respectivas secuencias específicas de ADN de doble cadena (ADNdc) ha sido utilizada par a desarrollar un sistema de inmovilización que permite la co-inmovilización de forma controlada de múltiples proteínas. El sistema propuesto está basado en la utilización de estas proteínas de unión al ADN como etiquetas de fusión de las proteínas a inmovilizar y con el uso conjunto de una molécula de ADNdc que hace la función de plantilla para la co-inmovilización debido al posicionamiento de las secuencias de ADN que reconocen específicamente estas proteínas de unión al ADN. Este trabajo describe la preparación y caracterización de dos conjugados universales de enzima-proteína de unión al ADN y demuestra su uso en la generación y amplificación de señal en biosensores para la detección de ácidos nucleicos y proteínas. Además, también se muestra la idoneidad de estas proteínas de unión al ADN para inmovilizar directamente moléculas de ADN.
[ca] El teorema d'equidistribució de Bilu estableix que, donat una successió de punts en el tor algebraic N-dimensional amb altura de Weil que tendeix cap a zero, les òrbites de Galois dels punts es equidistribueixen respecte de la mesura de Haar de probabilitat del policercle unitat. Per al cas unidimensional, versions quantitatives d'aquest resultat van ser obtingudes independentment per Petsche, i per Favre I Rivera-Letelier. Es presenta en aquesta tesi una versió quantitativa del resultat de Bilu per al cas de dimensió qualsevol. Donat un punt en el tor algebraic de dimensió N d'altura de Weil més petita que 1, es proporciona una fita per a l'integral d'una determinada funció test en P1(C)N respecte de la mesura signada definida com la diferència de la mesura discreta de probabilitat associada a l'òrbita de Galois del punt i la mesura de probabilitat suportada en el policercle unitat, on coincideix amb la mesura de Haar normalitzada. Aquesta fita ve donada en termes d'una constant que depèn únicament de la funció test, de l'altura de Weil del punt, i d'una noció que generalitza a dimensió superior el grau d'un nombre algebraic. Per a la demostració d'aquest resultat s'utilitza l'anàlisi de Fourier per la descomposició del problema i, mitjançant projeccions, es redueix al cas unidimensional on apliquem la versió quantitativa de Favre i Rivera-Letelier.

[es] El teorema de equidistribución de Bilu establece que, dada una sucesión estricta de puntos en el toro algebraico N-dimensional cuya altura de Weil tiende a cero, las órbitas de Galois de los puntos se equidistribuyen con respecto a la medida de Haar de probabilidad del policírculo unidad. Para el caso unidimensional, versiones cuantitativas de este resultado fueron obtenidas independientemente por Petsche y por Favre y Rivera-Letelier. Se presenta en esta tesis una versión cuantitativa del resultado de Bilu para el caso de dimensión cualquiera. Dado un punto en el toro algebraico de dimensión N de altura de Weil menor que 1, se proporciona una cota para la integral de una determinada función test en P1(C)N con respecto a la medida signada definida como la diferencia de la medida discreta de probabilidad asociada a la órbita de Galois del punto y la medida de probabilidad soportada en el policírculo unidad, donde coincide con la medida de Haar normalizada. Esta cota está dada en términos de una constante que depende únicamente de la función test, de la altura de Weil del punto, y de una noción que generaliza a dimensión superior el grado de un número algebraico. Para la demostración de este resultado se utiliza el análisis de Fourier para la descomposición del problema y, a través de proyecciones, se reduce al caso unidimensional donde aplicamos la versión cuantitativa de Favre y Rivera-Letelier.
[ca] Dos conjunts d'unes 180 varietats tradicionals mediterrànies de 21 països i 205 cultivars moderns d'arreu del món van ser fenotipats i genotipats per proporcionar informació útil als programes de millora genètica de blat dur. Els experiments de camp van ser realitzats durant sis temporades en condicions de secà. El genotipat va ser realitzat amb marcadors DArT (1.149) i DArTseq (46.161). Les varietats tradicionals de l'est i l'oest del Mediterrani van presentar estratègies de formació del rendiment i patrons adaptatius diferencials en termes d'ús de l'aigua abans i després de l'antesi; també van mostrar grans diferències per l'arquitectura del sistema radicular (RSA) seminal. Dues meta-anàlisis de QTLs van sintetitzar 46 estudis de QTLs per caràcters agronòmics i de qualitat per detectar regions genòmiques consens. Quatre mapejos per associació van identificar regions genòmiques diferencials pels caràcters associats al rendiment entre les varietats tradicionals i els cultivars moderns, i van detectar 82 regions per l'RSA i 37 per la qualitat en les varietats tradicionals. S'ha demostrat que les varietats tradicionals mediterrànies poden ser una font de recursos genètics en programes de millora per frenar l'erosió genètica.

[es] Dos conjuntos de unas 180 variedades tradicionales mediterráneas de 21 países y 205 cultivares modernos de todo el mundo fueron fenotipados y genotipados para proporcionar información útil a los programas de mejora genética de trigo duro. Los experimentos de campo se realizaron durante seis temporadas en condiciones de secano. El genotipado se realizó con marcadores DArT (1.149) y DArTseq (46.161). Las variedades tradicionales del este y el oeste del Mediterráneo presentaron estrategias de formación del rendimiento y patrones adaptativos diferenciales en términos de uso del agua antes y después de antesis; también mostraron grandes diferencias para la arquitectura del sistema radicular (RSA) seminal. Dos meta-análisis de QTLs sintetizaron 46 estudios de QTLs para caracteres agronómicos y de calidad para detectar regiones genómicas consenso. Cuatro mapeos por asociación identificaron regiones genómicas diferenciales para los caracteres asociados al rendimiento entre las variedades tradicionales y los cultivares modernos, y detectaron 82 regiones para la RSA y 37 para la calidad en las variedades tradicionales. Se ha demostrado que las variedades tradicionales mediterráneas pueden ser una fuente de recursos genéticos en programas de mejora para frenar la erosión genética.