[ca] L'objectiu d'aquesta tesi és avaluar la sensibilitat dels resultats de l'anàlisi quantitatiu de riscos (QRA). El primer pas va ser reproduir un AQR per a la planta MILES S.A, una empresa de referència simulada. En la realització de l'anàlisi s'han seguit tots els passos requerits tal com es descriu a la Instrucció 14 vigent a Catalunya, que regula la conducta del AQR. Després d'haver identificat i descrit els esdeveniments primaris, es va atribuir a cada tipus d'escenari identificat un valor de freqüència igual al que indica el manual BEVI, i després, es va adaptar a les condicions del procés. L'evolució dels esdeveniments primaris s'ha avaluat mitjançant el mètode dels arbres d'esdeveniments quantificats, necessaris per vincular l'esdeveniment primari amb els possibles escenaris d'accident que se'n poden generar. A més, amb aquest mètode també es va avaluar la freqüència d'ocurrència de l'escenari accidental final com la freqüència de l'escenari accidental inicial multiplicada pel producte de probabilitat a cada branca de l'arbre d'esdeveniments. El següent pas va ser descriure els escenaris d'accident identificats en funció de les variables físiques que els caracteritzen (sobrepressió, radiació tèrmica, concentració). Les variables físiques obtingudes, es van utilitzar com a dades de entrada a les equacions de Probit, necessàries per calcular les concentracions letals associades, tant a la substància, com a l'escenari final d'accident considerat. Un cop recollides totes les dades necessàries, es va calcular el risc al voltant de la planta, representat per corbes d'isorisc (corbes que uneixen tots els punts amb el mateix valor de risc). La sensibilitat dels resultats es va avaluar canviant un dels paràmetres d'entrada del QRA, la freqüència de l'esdeveniment primari, que és un factor determinant en el càlcul del risc associat a un determinat escenari d'accident. El canvi que va influir en la variació dels resultats finals es va avaluar examinant com les corbes d'isorisc van canviar de diàmetre, amb especial referència a la corba de valor 10-6 que representa el límit entre el risc acceptable i el no acceptable.

[es] El objetivo de esta tesis es evaluar la sensibilidad de los resultados del análisis cuantitativo de riesgos (ACR). El primer paso fue reproducir un ACR para la planta de MILES S.A, una empresa de referencia simulada. En la realización del análisis se siguieron todos los pasos requeridos por la Instrucción 14 vigente en Cataluña, que regula la realización del ACR. Una vez identificados y descritos los sucesos primarios, se atribuyó a cada tipo de escenario identificado un valor de frecuencia igual al indicado en el manual BEVI y se adaptó a las condiciones del proceso. La evolución de los sucesos primarios se evaluó mediante el método de los árboles de sucesos cuantificados, necesario para relacionar el suceso primario con los posibles escenarios de accidente que pueden generarse a partir de ellos. Además, con este método también se evaluó la frecuencia de ocurrencia del escenario accidental final como la frecuencia del escenario accidental inicial multiplicada por el producto de la probabilidad en cada rama del árbol de sucesos. El siguiente paso fue describir los escenarios de accidente identificados en términos de las variables físicas que caracterizan estos escenarios (sobrepresión, radiación térmica, concentración). Las variables físicas obtenidas se utilizaron como entrada para las ecuaciones Probit necesarias para calcular las concentraciones letales asociadas tanto a la sustancia como al escenario de accidente final considerado. Una vez recogidos todos los datos necesarios, se calculó el riesgo en torno a la central, representado por curvas de isorriesgo (curvas que unen todos los puntos con el mismo valor de riesgo). La sensibilidad de los resultados se evaluó cambiando uno de los parámetros de entrada del QRA, la frecuencia del suceso primario, que es un factor determinante en el cálculo del riesgo asociado a un determinado escenario de accidente. El cambio que influyó en la variación de los resultados finales se evaluó examinando cómo cambiaban de diámetro las curvas de isorriesgo, con especial referencia a la curva de valor 10-6 que representa el límite entre el riesgo aceptable y el no aceptable.