BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] En els últims anys, el Motion Graphics Design ha anat patint un procés de convergència cap a una nova forma d'Animació Digital que va més enllà del grafisme audiovisual per se, convertint-se en una tècnica idònia per a la realització de curtmetratges i videoclips d'animació. El següent Treball de Fi de Grau, en primer lloc, exposa esta convergència de tècniques i llenguatges a través de la investigació teòrica acompanyada d'exemples actuals i, en segon lloc, posa en pràctica esta nova tendència mostrant el procés de producció d'un curtmetratge d'Animació Motion Graphics titulat Swing Odyssey

[es] En los últimos años, el Motion Graphics Design ha ido sufriendo un proceso de convergencia hacia una nueva forma de Animación Digital que va más allá del grafismo audiovisual per se, convirtiéndose en una técnica idónea para la realización de cortometrajes y videoclips de animación. El siguiente Trabajo de Fin de Grado, en primer lugar, expone esta convergencia de técnicas y lenguajes a través de la investigación teórica acompañada de ejemplos actuales y, en segundo lugar, pone en práctica esta nueva tendencia mostrando el proceso de producción de un cortometraje de Animación Motion Graphics titulado Swing Odyssey
[ca] El treball de fi de grau consistirà a realitzar l' estudi d'una instal·lació fotovoltaica d'autoconsum de xarxa per a un institut públic d'educació secundària. Es realitzarà la corresponent previsió de potència pique d'instal·lació sobre la base dels seus consums energètics al llarg d'un any. I amb un balanç energètic final, es comprovarà el rendiment de la instal·lació analitzada.

[es] El trabajo de fin de grado consistirá en realizar el estudio de una instalación fotovoltaica de autoconsumo de red para un instituto público de educación secundaria. Se realizará la correspondiente previsión de potencia pico de instalación en base a sus consumos energéticos a lo largo de un año. Y con un balance energético final, se comprobará el rendimiento de la instalación analizada.
[ca] El nostre treball recull l'experiència gràfica documentada de la participació en l'elaboració de quatre projectes en els quals hem col·laborat com a il·lustradores i que han sigut realitzats per a la seua posterior publicació. En cadascun d'aquests projectes hem posat en pràctica, estudiat i experimentat amb l'eina *iPad/*Procreate i amb els recursos analògics de la il·lustració tradicional per a després editar cada obra i compondre-la en el projecte. Hem il·lustrat sis capítols d'una novel·la, dos retrats per a acompanyar un article periodístic, un pòster de caràcter científic dedicat a públic juvenil i una il·lustració que serà portada d'un llibre que forma part d'una col·lecció de biografies.

[es] Nuestro trabajo recoge la experiencia gráfica documentada de la participación en la elaboración de cuatro proyectos en los que hemos colaborado como ilustradoras y que han sido realizados para su posterior publicación. En cada uno de estos proyectos hemos puesto en práctica, estudiado y experimentado con la herramienta iPad/Procreate y con los recursos analógicos de la ilustración tradicional para después editar cada obra y componerla en el proyecto. Hemos ilustrado seis capítulos de una novela, dos retratos para acompañar un artículo periodístico, un póster de carácter científico dedicado a público juvenil y una ilustración que será portada de un libro que forma parte de una colección de biografías.
[ca] Videoinstal·lació multicanal que reflexiona sobre la simbologia de la dona a partir de la seva associació amb venus, que ens permet una integració metafòrica amb la terra i el cosmos. La dona, com a part integrant dels quatre elements que hi ha a la natura: aire, aigua, terra i foc.

[es] Videoinstalación multicanal que reflexiona sobre la simbología de la mujer a partir de su asociación con venus, que nos permite una integración metafórica con la tierra y el cosmos. La mujer, como parte integrante de los cuatro elementos que hay en la naturaleza: aire, agua, tierra y fuego. Cómo se relacionan estos elementos con las distintas partes de la naturaleza psíquica de la mujer: los pensamientos y la capacidad mental, las emociones y la capacidad emocional, el cuerpo y la capacidad sensorial, la energía y la capacidad transformadora e intuitiva.
[ca] Espècie invasora és una intervenció, formada per peces en forma de papallones, per intentar conscienciar de la invasió territorial que pateixen els insectes per part dels humans. Per això s'han canviat els papers i ara són els insectes que envaeixen l'hàbitat dels humans

[es] Especie invasora es una intervención, formada por piezas en forma de mariposas, para intentar concienciar de la invasión territorial que sufren los insectos por parte de los humanos. Para ello se han cambiado los papeles y ahora son los insectos quienes invaden el hábitat de los humano
[ca] Aquest TFG té com a proposta l'elaboració d'una versió pre-alfa del videojoc Distortion, enfocada en el desenvolupament experimental de l'ús de les cinemàtiques associades al gameplay; així com el disseny i l'animació de la interfície d'usuari dins del videojoc i l'elaboració final d'un teaser a manera d'introducció a l'espectador.

[es] Este TFG tiene como propuesta la elaboración de una versión pre-alfa del videojuego Distortion, enfocada en el desarrollo experimental del uso de las cinemáticas asociadas al gameplay; así como el diseño y la animación de la interfaz de usuario dentro del videojuego y la elaboración final de un teaser a modo de introducción al espectador.
[ca] Objectius: analitzar la qualitat dels llocs web turístics oficials de les comunitats autònomes espanyoles. Metodologia: metodologia pròpia, elaborada pel projecte d'investigació CODETUR, basada en una plantilla d'anàlisi que preveu dotze paràmetres i un total de 127 indicadors. La combinació d'indicadors i paràmetres permet calcular un índex de qualitat web (IQW) per a cada lloc avaluat, un índex específic per a cada paràmetre i també identificar aspectes sobresortints i àrees de millora en cadascun dels portals turístics. Resultats: la qualitat general dels portals turístics oficials de les comunitats autònomes espanyoles se situa just per sobre d'un nivell mitjà, amb un IQW global de 0,51. La puntuació més elevada l'obté el lloc web de turisme de Galícia, amb un 0,66, i la puntuació més baixa, el d'Extremadura, amb un IQW de 0,33. Els paràmetres que presenten la mitjana més elevada són els referents a Usabilitat i accessibilitat (0,75), Posicionament (0,73) i Arquitectura de la informació (0,69), aspectes considerats "tècnics" en l'estudi, mentre que els paràmetres que obtenen la puntuació mitjana més baixa són els referents a Comunicació mòbil (0,27), Interactivitat (0,28) i Comercialització (0,29), aspectes considerants "relacionals" i "persuasius" en l'estudi.

[es] Objectivo: analizar la calidad de los sitios web turísticos oficiales de las comunidades autónomas españolas. Metodología: metodología propia, elaborada por el proyecto de investigación CODETUR, basada en una plantilla de análisis que contempla doce parámetros y un total de 127 indicadores. La combinación de indicadores y parámetros permite calcular un índice de calidad web (ICW) para cada sitio evaluado, un índice específico para cada parámetro e identificar aspectos sobresalientes y áreas de mejora en cada uno de los portales turísticos. Resultados: la calidad general de los portales turísticos oficiales de las comunidades autónomas españolas se sitúa justo por encima de un nivel medio, con un ICW global de 0,51. La puntuación más elevada la obtiene el sitio web de turismo de Galicia, con un 0,66, y la puntuación más baja, el de Extremadura, con un ICW de 0,33. Los parámetros que obtienen la puntuación media más elevada son los referidos a usabilidad y accesibilidad (0,75), posicionamiento (0,73) y arquitectura de la información (0,69), aspectos considerados "técnicos" en el estudio, mientras que los parámetros que obtienen la puntuación media más baja son los referidos a comunicación móvil (0,27), interactividad (0,28) y comercialización (0,29), aspectos considerados "relacionales" y "persuasivos" en el estudio.
[ca] En aquest treball s'exposen l'evolució històrica i els trets bàsics de la regulació espanyola del dret d'accés a la informació pública vigent, així com l'abast real que aquest dret presenta en la seva aplicació pràctica, prenent com a exemple la doctrina establerta en els seus dos primers anys de funcionament per la Comissió de Garantia del Dret d'Accés a la Informació Pública (GAIP), l'autoritat independent que vetlla pel compliment del dret d'accés a Catalunya. Es podrà constatar com s'ha produït, a Espanya, en els últims anys, un autèntic canvi de paradigma en aquesta matèria, i s'ha passat d'un dret purament nominal i d'escassa aplicació pràctica a un dret d'accés vigorós, efectiu i dotat d'un enorme potencial de futur, tant o més ampli que el reconegut per altres ordenaments que abans es contemplaven amb enveja. Es comprovarà també com l'actual força expansiva del dret general d'accés està repercutint en institucions sorgides molt abans, i d'una naturalesa suposadament diferent, com el tradicional dret d'accés dels interessats a l'expedient. I com la seva actual configuració legal comporta, paradoxalment, que tingui un abast més ampli del que li correspondria si se li reconegués la naturalesa de dret fonamental, en els termes establerts pel Tribunal Europeu de Drets Humans.

[es] En el presente trabajo se exponen la evolución histórica y los rasgos básicos de la vigente regulación española del derecho de acceso a la información pública, así como el alcance real que dicho derecho presenta en su aplicación práctica, poniendo como ejemplo la doctrina establecida en sus dos primeros años de funcionamiento por la Comisión de Garantía del Derecho de Acceso a la Información Pública (GAIP), la autoridad independiente que vela por el cumplimiento del derecho de acceso en Cataluña. Podrá constatarse cómo se ha producido, en España, en los últimos años, un auténtico cambio de paradigma en esta materia, pasándose de un derecho puramente nominal y de escasa aplicación práctica a un derecho de acceso vigoroso, efectivo y dotado de un enorme potencial de futuro, tan o más amplio que el reconocido por otros ordenamientos que antes se contemplaban con envidia. Se comprobará también cómo la actual fuerza expansiva del derecho general de acceso está repercutiendo en instituciones surgidas mucho antes en el tiempo, y de una naturaleza supuestamente distinta, como el tradicional derecho de acceso de los interesados al expediente. Y cómo su actual configuración legal comporta, paradójicamente, que posea un alcance mayor del que le correspondería si se le reconociera la naturaleza de derecho fundamental, en los términos establecidos por el Tribunal Europeo de Derechos Humanos.
[ca] Documentem en un estudi de cas les experiències d'aprenentatge en línia de coreà que realitza una traductora catalana que segueix sèries de du-rama i escolta música K-pop en el seu temps lliure. Esbrinem com desenvolupa aquesta motivació, quines pràctiques discursives realitza, quins recursos del web descobreix i utilitza per aprendre l'idioma (aplicacions, xarxes socials) o quines estratègies de comprensió i raonament implementa en el seu aprenentatge informal. Les nostres dades procedeixen d'entrevistes semiestructurades i de l'observació en línia dels seus espais d'afinitat (compte a Twitter, perfils coreans d'Instagram), amb el seu consentiment informat. Els resultats mostren que la seva motivació per la música i les sèries coreanes, així com pels contextos fandom que envolten aquests productes, l'han animat a aprendre la llengua de manera informal. En conseqüència, utilitza diverses aplicacions i recursos web segons les seves creences i experiències amb la llengua, ja que considera que la gramàtica és més fàcil que el vocabulari i que aquest resulta fonamental per comunicar-se. Tot i que aquesta jove valora positivament aquestes pràctiques d'aprenentatge informal, decideix complementar-lo amb un curs formal de coreà.

[es] Documentamos con un estudio de caso las experiencias de aprendizaje en línea de coreano que realiza una traductora catalana que sigue series de du-rama y escucha música K-pop en su tiempo libre. Averiguamos cómo desarrolla esa motivación, qué prácticas discursivas realiza, qué recursos de la web descubre y emplea para aprender el idioma (apps, redes sociales) o qué estrategias de comprensión y razonamiento implementa en su aprendizaje informal. Nuestros datos proceden de entrevistas semiestructuradas y de la observación en línea de sus espacios de afinidad (cuenta en Twitter, perfiles coreanos de Instagram), con su consentimiento informado. Los resultados revelan que su motivación por la música y las series coreanas, así como por los contextos fandom que rodean estos productos, la han alentado a aprender la lengua de manera informal. En consecuencia, emplea diversas apps y recursos web según sus creencias y experiencias con la lengua, puesto que considera que la gramática es más fácil que el vocabulario y que este resulta fundamental para comunicarse. Aunque la joven valora positivamente estas prácticas de aprendizaje informal, decide complementarlo con un curso formal de coreano.
[ca] La clonació i transgènesi animal són pràctiques biotecnològiques creixents i no exemptes de problemàtiques ètiques pel que fa a l'ús que fan dels animals no humans. En aquest article s'examinen els diversos àmbits d'aplicació de la clonació animal (metge-farmacèutic, indústria alimentària, recreació d'espècies extintes, clonació d'animals de companyia i indústria artística i esportiva) i es revisen els principals arguments ètics que qüestionen la clonació i la transgènesi animal des d'una perspectiva antiespecista. Aquesta perspectiva sosté que els animals no humans són mereixedors de consideració moral com a subjectes de vides significatives, i no únicament com a mitjans per a la realització de finalitats humanes.

[es] La clonación y transgénesis animal son prácticas biotecnológicas en auge, para nada exentas de problemáticas éticas en lo que respecta al uso que hacen de los animales no humanos. En este artículo se examinan los diversos ámbitos de aplicación de la clonación animal (médico-farmacéutico, industria alimentaria, recreación de especies extintas, clonación de animales de compañía e industria artística y deportiva) y se revisan los principales argumentos éticos que cuestionan la clonación y la transgénesis animal desde una perspectiva antiespecista. Esta perspectiva sostiene que los animales no humanos son merecedores de consideración moral como sujetos de vidas significativas, y no únicamente como medios para la realización de fines humanos.
[ca] Les fases de recerca i avaluació són les dues primeres d'una revisió sistematitzada d'acord amb el framework SALSA, com és el cas del metaframework que fem servir aquí, denominat Revisions sistematitzades en Ciències Humanes i Socials o resisteix-CHS. Com veurem, aquestes fases són d'una importància crucial per assegurar que el grup de documents que s'utilitzen, ja sigui per produir un estat de la qüestió (part d'un treball més ampli), o un treball de revisió (treball autocontingut), corresponguin a la millor evidència cientificoacadèmica disponible i no, per exemple, a determinats biaixos dels autors. També veurem que aquestes dues fases requereixen un context més ampli, que és aquell que constitueixen les hipòtesis o les preguntes de recerca que es volen respondre gràcies a una revisió sistematitzada. La forma de preparar les equacions de recerca i la selecció de les fonts (bases de dades, p.e.) Així com la forma d'avaluar els documents trobats formen part d'aquestes dues fases.

[es] Las fases de búsqueda y evaluación son las dos primeras de una revisión sistematizada de acuerdo con el framework SALSA, como es el caso del metaframework que utilizamos aquí, denominado Revisiones Sistematizadas en Ciencias Humanas y Sociales o ReSiste-CHS. Como veremos, estas fases son de una importancia crucial para asegurar que el grupo de documentos que se utilizan, ya sea para producir un estado de la cuestión (parte de un trabajo más amplio), o un trabajo de revisión (trabajo autocontenido), correspondan a la mejor evidencia científico-académica disponible y no, por ejemplo, a determinados sesgos de los autores. También veremos que estas dos fases requieren un contexto más amplio, que es aquél que constituyen las hipótesis o las preguntas de investigación que se desean responder gracias a una revisión sistematizada. La forma de preparar las ecuaciones de búsqueda y la selección de las fuentes (bases de datos,p.e.) así como la forma de evaluar los documentos encontrados forman parte de estas dos fases.
[ca] Aquest article s'aproxima a la iconografia de les cures mèdiques, sanitàries i pal·liatives al cinema i l'esfera pública contemporània. Si bé la pandèmia de SARS-Cov-2 entre el 2019 i el 2022 va dotar d'una visibilitat quotidiana tant l'àmbit sanitari com el camp específic de les cures, la seva praxi ha estat tradicionalment infrarepresentada. En tractar-se del que Hannah Arendt anomena una tasca, no un treball amb fruits tangibles, la praxi de les cures –gairebé sempre en mans de dones tant a l'espai domèstic com en el context de les ordres religioses– ha tingut poca presència al cinema i les imatges de l'esfera pública, on l'àmbit sanitari de vegades es concretava únicament en imatges d'intervencions quirúrgiques associades a allò masculí. A partir d'una metodologia iconològica fundada en la tasca d'Aby Warburg, s'articula una aproximació a la fenomenologia de la cura concebuda com a remuntatge dels gestos de la cura a l'esfera pública contemporània i atenta a les supervivències de la iconografia cristiana.

[es] El presente artículo se aproxima a la iconografía de los cuidados médicos, sanitarios y paliativos en el cine y la esfera pública contemporánea. Si bien la pandemia de SARS-Cov-2 entre 2019 y 2022 dotó de una visibilidad cotidiana tanto al ámbito sanitario como el campo específico de los cuidados, su praxis ha estado tradicionalmente infrarrepresentada. Al tratarse de lo que Hannah Arendt denomina una labor, no un trabajo con frutos tangibles, la praxis de los cuidados –casi siempre en manos de mujeres tanto en el espacio doméstico como en el contexto de las órdenes religiosas– ha tenido poca presencia en el cine y las imágenes de la esfera pública, donde el ámbito sanitario a veces se concretaba únicamente en imágenes de intervenciones quirúrgicas asociadas a lo masculino. A partir de una metodología iconológica fundada en la labor de Aby Warburg, se articula una aproximación a la fenomenología del cuida-do concebida como remontaje de los gestos del cuidado en la esfera pública contemporánea y atenta a las supervivencias de la iconografía cristiana.
[ca] La cobertura periodística dels atemptats terroristes de Barcelona i Cambrils el 2017 va generar un intens debat sobre la conveniència d'haver publicat certes fotografies i informacions particularment sensibles. L'objectiu d'aquesta investigació és examinar si la premsa digital nacional i internacional va complir les principals normes deontològiques sobre l'ús d'imatges exigibles en aquests casos. S'analitzen 14 mitjans de comunicació en les seves versions en línia: Ara, El Punt Avui, VilaWeb, Nació Digital, El Nacional, La Vanguardia, El Periódico de Catalunya, El País, El Mundo, The Guardian, El Món, The New York Times, The Washington Post i Süddeutsche Zeitung. La mostra inclou totes les peces informatives publicades per aquests mitjans durant les primeres 24 hores després dels atacs terroristes. Els resultats indiquen que diversos diaris van vulnerar el dret a la privacitat en publicar imatges que permetien identificar tant els supervivents com les víctimes mortals. En alguns casos, encara que els mitjans van prendre precaucions respecte dels seus continguts, es van incloure enllaços a fotografies i vídeos d'altres mitjans i usuaris que contenien imatges d'extrema duresa sense advertir-ne els lectors.

[es] La cobertura periodística de los atentados terroristas de Barcelona y Cambrils en 2017 generó un intenso debate sobre la conveniencia de haber publicado ciertas fotografías e informaciones particularmente sensibles. El objetivo de esta investigación es examinar si la prensa digital nacional e internacional cumplió las principales normas deontológicas sobre el uso de imágenes exigibles en estos casos. Se analizan 14 medios de comunicación en sus versiones on-line: Ara, El Punt Avui, VilaWeb, Nació Digital, El Nacional, La Vanguardia, El Periódico de Catalunya, El País, El Mundo, The Guardian, Le Monde, The New York Times, The Washington Post y Süddeutsche Zeitung. La muestra incluye todas las piezas informativas publicadas por estos medios durante las primeras 24 horas tras los ataques terroristas. Los resultados indican que varios periódicos vulneraron el derecho a la privacidad, al publicar imágenes que permitían identificar tanto a los supervivientes como a las víctimas mortales. En algunos casos, aunque los medios tomaron precauciones respecto a sus contenidos, se incluyeron enlaces a fotografías y vídeos de otros medios y usuarios que contenían imágenes de extrema dureza sin advertir a los lectores.
[ca] Els profunds canvis experimentats pels mitjans de comunicació i la comunicació política han contribuït a concedir a la vida privada una importància més gran en la cobertura política. Els mitjans han canviat el focus des dels partits cap als polítics i les seves famílies. Així, la primera dama, com a muller del que se suposa que és l'home més poderós del país, s'ha convertit en un objecte d'escrutini públic. La seva habilitat per a donar resposta a les demandes socials s'erigeix en un element d'importància cabdal per a la bona imatge del seu marit. Al llarg del segle passat, i malgrat una cobertura mediàtica ambigua, la primera dama ha aconseguit emancipar-se i erigir-se en un nou actor en l'escena pública. Aquest article estudia com els mitjans de comunicació s'han convertit en un actor clau en la creació, apoderament i definició de la figura moderna de la primera dama en una selecció de països democràtics: Polònia, França i Espanya. L'aproximació metodològica és de caràcter mixt: l'anàlisi de contingut qualitatiu i quantitatiu de la premsa i una recerca documental extensiva en els camps de la ciència política, el periodisme, els estudis de gènere, la comunicació política i els estudis sobre la institució de la primera dama. La recerca conclou que la premsa normalitza la presència de les primeres dames en l'esfera pública i influeix sobre les expectatives que té el públic respecte a les mullers dels caps d'estat.

[es] Los profundos cambios experimentados por los medios de comunicación y la comunicación política han contribuido a conceder a la vida privada una importancia mayor en la cobertura política. Los medios han cambiado el foco desde los partidos hacia los políticos y sus familias. Así, la primera dama, en tanto que esposa del que se supone el hombre más poderoso del país, se ha convertido en un objeto de escrutinio público. Su habilidad para dar respuesta a las demandas sociales se erige en un elemento de importancia capital para la buena imagen de su marido. A lo largo del siglo pasado, y a pesar de una cobertura mediática ambigua, la primera dama ha logrado emanciparse y erigirse en un nuevo actor en la escena pública. El presente artículo estudia cómo se han convertido los medios de comunicación en un actor clave en la creación, empoderamiento y definición de la figura moderna de la primera dama en una selección de países democráticos: Polonia, Francia y España. La aproximación metodológica es de carácter mixto: el análisis de contenido cualitativo y cuantitativo de la prensa y una investigación documental extensiva en los campos de la ciencia política, el periodismo, los estudios de género, la comunicación política y los estudios sobre la institución de la primera dama. La investigación concluye que la prensa normaliza la presencia de las primeras damas en la esfera pública e influencia las expectativas que tiene el público respecto a las esposas de los jefes de Estado.