[ca] El present treball de Fi de Grau se centra en els estudis previs a la construcció d'un parc eòlic a la província de Saragossa per analitzar la viabilitat d'aquest projecte de manera integral. Els estudis considerats per dur a terme l'anàlisi es divideixen en quatre àrees principals: recurs eòlic, impacte ambiental, estudi elèctrics i viabilitat econòmica. A l'estudi del recurs eòlic s'obté la quantitat d'energia eòlica potencial de la zona i s'estima la producció energètica del parc. Contempla dos mecanismes d'anàlisi: el primer mètode estima el recurs i les produccions energètiques a partir de bases de dades públiques, concretament, de l'Agència Estatal de Meteorologia (AEMET), del Global Wind Atlas, i del Mapa Eòlic Ibèric. El segon mètode utilitza el programari WAsP per simular els aerogeneradors considerats en les condicions de l'emplaçament i valorar el potencial eòlic corresponent. Els resultats obtinguts indiquen que la turbina òptima per al projecte és el model de Siemens Gamesa SG 170-6.2, amb una potència nominal del parc de 48 MW. La primera metodologia sobreestima els nivells de producció, sent aquests de 166,6GWh anuals i 3471 hores equivalents de funcionament a plena potència, mentre que els aconseguits amb el segon mètode són de 117,3 GWh anuals i 2736 hores equivalents. L'estudi d'impacte ambiental es centra a descriure el medi físic de l'entorn del parc eòlic i identificar els possibles impactes que s'originen degut a totes les fases del projecte (construcció, operació i desmantellament). Posteriorment, es valoren els diferents impactes segons la seva importància i es plantegen mesures adequades per evitar o compensar l'efecte al medi. Dels impactes valorats, el més rellevant és el del risc de col·lisió d'espècies voladores amb les instal·lacions, doncs es considera sever degut a la proximitat d'1,1 km amb un menjador d'aus necròfagues. Les principals mesures preventives i correctores són: aprofitament del material excavat durant la construcció, tractament per separat de sòls fèrtils d'altres terres, restitució i revegetació de totes les superfícies en acabar les obres, evitar la construcció en períodes reproductius d'espècies d'interès, revisions periòdiques de la maquinària i els seus nivells acústics, utilització de llums de senyalització direccionals, instal·lació de dispositius de detecció d'aus, i utilització de material amb colors adients a l'entorn. Amb tot, es considera que el projecte és compatible mediambientalment si s'apliquen les mesures esmentades. L'estudi elèctric analitza el dimensionament tècnic de la instal·lació en mitja tensió. S'estudia una proposta de sistema col·lector, valorant el tipus de conductor, seccions mínimes, corrents admissibles, caigudes de tensió i pèrdues de potència. D'aquesta manera es confirma que el projecte és viable tècnicament, ja que presenta pèrdues energètiques reduïdes i no es superen els valors màxims admissibles. Per altra banda, l'estudi elèctric fa una anàlisi conceptual de les infraestructures de la subestació, avaluant el sistema a 220 kV i el sistema de mitja tensió a 30 kV. L'estudi econòmic i financer tracta sobre l'evolució econòmica i financera de l'actiu energètic en una previsió a futur de 25 anys. S'analitza els costos d'inversió i d'explotació, els mecanismes retributius del projecte, i diferents escenaris de finançament, valorant també situacions amb preus del mercat elèctric i nivells de l'IPC diferents. En conjunt, s'obtenen 18 escenaris diferents. Els resultats obtinguts indiquen una rendibilitat positiva del projecte només en l'escenari més favorable, amb preus de venda de l'electricitat alts, amb un Valor Actual Net (VAN) de la inversió de 61,5 milions d'euros, una Taxa Interna de Retorn (TIR) del 14,5%, i un període de retorn de 6,6 anys. Tant en els escenaris poc favorables com en els intermigos, la inversió no surt rendible, ja que mostren VANs negatius, principalment perquè els costos d'explotació són massa elevats en comparació amb els ingressos. En el context actual on les energies renovables abarateixen el preu de l'energia, noves plantes generadores no en surten beneficiades, tot i que són susceptibles a incentius econòmics i ajudes europees com els fons NextGeneration EU. En conjunt, els estudis realitzats assenyalen que el projecte eòlic analitzat és una bona proposta per avançar en la transició energètica.

[es] El presente Trabajo de Fin de Grado se centra en los estudios previos a la construcción de un parque eólico en la provincia de Zaragoza para analizar la viabilidad de este proyecto de manera integral. Los estudios considerados para llevar a cabo el análisis se dividen en cuatro áreas principales: recurso eólico, impacto ambiental, estudios eléctricos y viabilidad económica. En el estudio del recurso eólico se obtiene la cantidad de energía eólica potencial de la zona y se estima la producción energética del parque. Contempla dos mecanismos de análisis: el primer método estima el recurso y las producciones energéticas a partir de bases de datos públicas, concretamente, de la Agencia Estatal de Meteorología (AEMET), del Global Wind Atlas y del Mapa Eólico Ibérico. El segundo método utiliza el programa WAsP para simular los aerogeneradores considerados en las condiciones del emplazamiento y valorar el potencial eólico correspondiente. Los resultados obtenidos indican que la turbina eólica óptima para el proyecto es el modelo de Siemens Gamesa SG 170-6.2, con una potencia nominal del parque de 48 MW. La primera metodología sobreestima los niveles de producción, siendo estos de 166,6 GWh anuales y 3471 horas equivalentes de funcionamiento a plena potencia, mientras que los conseguidos con el segundo método son de 117,3 GWh anuales y 2736 horas equivalentes. El estudio de impacto ambiental se centra en describir el medio físico del entorno del parque eólico e identificar los posibles impactos que se originan debido a todas las fases del proyecto (construcción, operación y desmantelamiento). Posteriormente, se valoran los diferentes impactos según su importancia y se plantean medidas adecuadas para evitar o compensar el efecto al medio. De los impactos valorados, el más importante es el del riesgo de colisión de especies voladoras con las instalaciones, pues se considera severo debido a la proximidad de 1,1 km con un comedero de aves necrófagas. Las principales medidas preventivas y correctoras son: aprovechamiento del material excavado durante la construcción, tratamiento por separado de los suelos fértiles de otras tierras, restitución y revegetación de todas las superficies en acabar las obras, evitar la construcción en períodos reproductivos de especies de interés, revisión periódica de la maquinaria i sus niveles de ruido, utilización de luces de señalización direccionales, instalación de dispositivos de detección de aves, y utilización de materiales con colores adecuados al entorno. Con todo, se considera que el proyecto es compatible medioambientalmente si se aplican las medidas mencionadas. El estudio eléctrico analiza el dimensionamiento técnico de la instalación en media tensión. Se estudia una propuesta del sistema colector, valorando el tipo de conductor, secciones mínimas, corrientes admisibles, caídas de tensión y pérdidas de potencia. De esta manera, se confirma que el proyecto es viable técnicamente, ya que presenta pérdidas energéticas reducidas y no se superan los valores máximos admisibles. Por otro lado, el estudio eléctrico hace un análisis conceptual de les infraestructuras de la subestación, evaluando la aparamenta en 220 kV y el sistema a 30 kV. El estudio económico y financiero trata sobre la evolución económica y financiera del activo energético en una previsión a futuro de 25 años. Se analizan los costes de inversión y de explotación, los mecanismos retributivos del proyecto y diferentes escenarios de financiación, valorando también situaciones con precios del mercado eléctrico y niveles del IPC diferentes. En conjunto, se obtiene 18 escenarios diferentes. Los resultados indican una rentabilidad positiva del proyecto sólo en el escenario más favorable, con precios de venta de electricidad altos, con un Valor Actual Neto (VAN) de la inversión de 61,5 millones de euros, una Tasa Interna de Retorno (TIR) del 14,5%, y un periodo de retorno de 6,6 años. Tanto en los escenarios poco favorables como en los intermedios, la inversión no sale rentable, ya que muestran VANs negativos, principalmente porque los costes de explotación son demasiado elevados en comparación con los ingresos. En el contexto actual donde las energías renovables abaratan los precios de la energía, nuevas plantas generadoras no salen beneficiadas, aunque son susceptibles a incentivos económicos y ayudas europeas como los fondos NextGeneration EU. En conjunto, los estudios realizados señalan que el proyecto eólico analizado es una buena propuesta para avanzar en la transición energética.