BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] En general, la integració de múltiples bases de dades heterogènies té com a objectiu oferir una visió unificada sobre un conjunt de dades preexistent. Aquesta tesi contribueix a diferents aspectes del disseny de sistemes de integració de dades moderns en el context de la World Wide Web. Per un costat, la tesi contribueix a la línia de recerca de la Integració Semàntica, que fa referència al problema de reconciliar dades de fonts autònomes mitjançant l'ús d'ontologies i altres eines semàntiques. La tesi suggereix una nova solució a la integració semàntica XML-RDF, i també contribueix al problema de l'Alineació d'Ontologies, definint una mesura de similitud semàntica rigorosa i escalable per grafs etiquetats i dirigits RDF. Per un altre costat, la tesi suggereix una nova solució al problema de traduir una consulta d'un usuari (dirigida a un esquema lògic intermediari), en consultes sobre un conjunt de fonts de dades autònomes, provistes de interfícies web restringides.

[es] En general, la integración de múltiples bases de datos heterogenias tiene como objetivo ofrecer una visión unificada sobre un conjunto de datos preexistente. Esta tesis contribuye a diferentes aspectos del diseño de sistemas de integración de datos modernos en el contexto de la World Wide Web. Por un lado, la tesis contribuye a la línea de investigación de la Integración Semántica, que hace referencia al problema de reconciliar datos de fuentes autónomas mediante el uso de ontologías i otras herramientas semánticas. La tesis sugiere una nueva solución a la integración semántica XML-RDF, y también contribuye al problema de la Alineación de Ontologías, definiendo una medida de similitud semántica rigurosa i escalable para grafos etiquetados y dirigidos RDF. Por otro lado, la tesis sugiere una nueva solución al problema de traducir una consulta de un usuario (dirigida a un esquema lógico intermediario), en consultas sobre un conjunto de fuentes de datos autónomas, provistas de interfaces web restringidas.
[ca] Aquesta tesi té per objecte l'estudi de diverses facetes de les economies i les polítiques frumentàries a la ciutat de Manresa entre principis del segle XIV i l'inici de la guerra civil catalana. En el primer bloc, de caràcter introductori, s'analitza l'evolució de la demografia de la ciutat als segles XIV-XV, la seva consolidació com a capital regional i el desenvolupament politicoinstitucional del municipi manresà. A la segona part s'estudien algunes de les principals vies de l'abastament frumentari de Manresa, en especial la comercialització de l'ordi procedent dels arrendaments dels delmes i d'altres rendes agràries percebudes al Bages i les importacions de forment organitzades pel municipi en temps de carestia. A la tercera part es reconstrueixen els circuits intraurbans de comercialització i transformació dels cereals, s'identifiquen els espais i les infraestructures d'emmagatzematge, transformació i venda de blat, farina i pa, i s'analitza la intervenció municipal i el rol dels diversos actors econòmics implicats en aquests processos. La quarta part està dedicada a la reconstrucció de la cronologia i a la discussió de les causes de les crisis frumentàries que patí la ciutat entre 1300 i 1462 i a les mesures desplegades pel municipi a fi de garantir l'abastament cerealista i conjurar la carestia de la ciutat.

[es] Esta tesis tiene por objeto el estudio de varias facetas de las economías y políticas del grano en la ciudad de Manresa entre principios del siglo XIV y los inicios de la guerra civil catalana. En el primer bloque, de carácter introductorio, se analiza la evolución de la demografía de la ciudad en los siglos XIV-XV, su consolidación como capital regional y el desarrollo político-institucional del municipio manresano. En la segunda parte se estudian algunas de las principales vías de abastecimiento cerealista de Manresa, en especial la comercialización de la cebada procedente de los arrendamientos de los diezmos y otras rentas agrarias percibidas en el Bages y las importaciones de trigo organizadas por el municipio en tiempos de carestía. En la tercera parte se reconstruyen los circuitos intraurbanos de comercialización y transformación de los cereales, se identifican los espacios e infraestructuras de almacenamiento, transformación y venta de trigo, harina y pan, y se analiza la intervención municipal y el papel de los diferentes actores económicos implicados en estos procesos. La cuarta parte está dedicada a la reconstrucción de la cronologia y a la discusión de las causas de las crisis cerealistas que sufrió la ciudad entre 1300 y 1462 y a las medidas desplegadas por el municipio a fin de garantizar el abastecimiento de grano y conjurar la carestía de la ciudad.
[ca] El punt de partida d'aquesta investigació és una construcció jurisprudencial anomenada "delicte provocat". Aquesta figura delimita un conjunt de supòsits en què un subjecte que comet una infracció penal ha de ser absolt. A la pràctica forense, el més rellevant de tots aquests és aquell en què un policia, fent-se passar per consumidor de substàncies estupefaents, sol·licita a un tercer l'adquisició d'una determinada quantitat de droga per, posteriorment, detenir-lo en el moment de la transacció. Malgrat la freqüència amb la qual els nostres tribunals apliquen el "delicte provocat", els elements que defineixen el seu contingut així com les raons que el fonamenten resulten extremadament difuses. Precisament, l'objectiu d'aquest treball és tractar d'aclarir els motius subjacents a aquesta construcció jurisprudencial i, a través d'ells, definir i sistematitzar els casos en què la "provocació" d'un delicte hauria de comportar la impunitat del seu autor. Per tal d'aconseguir aquest propòsit s'examinen altres figures de contorns similars pròpies de tribunals estrangers. Mitjançant la seva comparació es delimita el concepte d'agent provocador i es formula el problema de per què i quan la seva actuació hauria de comportar la impunitat del subjecte provocat. Després de descartar altres arguments proposats per la doctrina i la jurisprudència, aquesta investigació culmina tot oferint una fonamentació i delimitació de la impunitat del subjecte provocat que integra en el seu contingut la responsabilitat de l'agent provocador.

[es] El punto de partida de esta investigación es una construcción jurisprudencial denominada "delito provocado". Esta figura delimita un conjunto de supuestos en los que un sujeto que comete una infracción penal debe ser absuelto. En la práctica forense, el más relevante de todos ellos es aquel en que un policía, haciéndose pasar por consumidor de sustancias estupefacientes, solicita a un tercero la adquisición de una determinada cantidad de droga para, posteriormente, detenerlo en el momento de la transacción. A pesar de la frecuencia con la que nuestros tribunales aplican el "delito provocado", tanto los elementos que definen su contenido como las razones que lo fundamentan resultan extremadamente difusas. Precisamente, el objetivo de este trabajo es tratar de aclarar los motivos que subyacen a esta construcción jurisprudencial y, a través de ellos, definir y sistematizar los casos en que la "provocación" de un delito debería comportar la impunidad de su autor. Para lograr este propósito se examinan otras figuras de contornos similares propias de tribunales extranjeros. Mediante su comparación se delimita el concepto de agente provocador y se formula el problema de por qué y cuándo su actuación debería comportar la impunidad del sujeto provocado. Tras descartar otros argumentos propuestos por la doctrina y la jurisprudencia, esta investigación culmina ofreciendo una fundamentación y delimitación de la impunidad del sujeto provocado que integra en su contenido la responsabilidad del agente provocador.
[ca] El subcontinent indi ofereix un gran potencial per contribuir als debats en curs sobre dispersions d'hominins i transicions tecnoculturals. Els jaciments de la vall de Malaprabha, al sud de l'Índia peninsular, proporcionen una perspectiva regional sobre els processos de transició entre el Paleolític inferior i el Paleolític mitjà. Es van triar tres conjunts, des del final de l'Aixelià fins al Paleolític mitjà, com a col·leccions clau i després es van comparar amb dos dels seus homòlegs del sud-est. Aquests conjunts, excavats o recollits en superfície, es troben en diversos Museus de l'Índia, França i el Regne Unit. L'objectiu d'aquesta tesi doctoral és rastrejar els canvis tecnològics i tipològics dels Large Cutting Tools (LCT: Grans Eines Tallants, bifaços i fenedors) en la transició del Paleolític inferior al Paleolític mitjà. Un segon objectiu era discernir els efectes de les matèries primeres sobre la variabilitat de formes dels LCT. La combinació de l'anàlisi tecnotipològica clàssica i l'anàlisi Geomètrica-Morfomètrica (2D i 3D) ens permet obtenir resultats holístics precisos i reversibles. Els LCT inclouen més bifaços que fenedors. Es fabriquen constantment a partir de quarsita local en diversos tipus de suports amb un ús creixent de les ascles com a suport. La seva variabilitat morfològica s'observa principalment en la perifèria de l'objecte i no està influenciada pels tipus de suports

[es] El subcontinente indio, ofrece un gran potencial para contribuir a los debates sobre la dispersión de los homínidos y las transiciones tecnoculturales. Los yacimientos del Valle de Malaprabha, en el suroeste de la India, proporcionan una perspectiva regional sobre los procesos de transición entre el Paleolítico Inferior y Medio. Se eligieron tres conjuntos, del Achelense tardío hasta el Paleolítico medio local y luego se compararon con dos de sus homólogos. Estos conjuntos, excavados o procedentes de recogidas de superficie, se encuentran en varios museos de India, Francia y Reino Unido. El objetivo era trazar los cambios tecnológicos de los Large Cutting Tools en la transición del Paleolítico Inferior al Medio. Un segundo objetivo es discernir la influencia de las materias primas y los tipos de soporte en las variabilidades de forma de los LCTs. La combinación del análisis tecno-tipológico y el enfoque de la morfometría geométrica (2D y 3D) nos permite obtener resultados holísticos precisos. Los LCTs de Malaprabha incluyen más bifaces que hendedores. Se fabrican casi exclusivamente en cuarcita local en varios tipos de soportes con un uso progresivo de lascas. Su variabilidad de forma se encuentra en la periferia y no está influenciada por los soportes.
[ca] El rol més conegut de ciclina D1 és com a regulador del cicle cel·lular i la proliferació, però diversos estudis suggereixen que ciclina D1 també interacciona amb proteïnes citoplasmàtiques involucrades en la regulació de la migració i la invasió cel·lulars. En aquest treball es mostra que la paxilina, una proteïna dels focus d'adhesió implicada en la regulació de l'adhesió i la migració, és un substrat citoplasmàtic del complex ciclina D1-Cdk4. Aquest complex fosforila una fracció de paxilina que es troba associada a la membrana cel·lular i promou l'activació de la GTPasa Rac1, induint la migració i la invasió cel·lulars. A més, per avaluar la funció citoplasmàtica de ciclina D1 de manera independent de la funció nuclear, hem construït un mutant de ciclina D1 que s'uneix a la membrana cel·lular i segresta ciclina D1 en el citoplasma, fent que les cèl·lules tumorals que expressen aquest mutant tinguin major potencial invasiu i metastàtic.

[es] El rol más conocido de ciclina D1 es como regulador del ciclo celular y la proliferación, pero varios estudios sugieren que ciclina D1 también interacciona con proteínas citoplasmáticas involucradas en la regulación de la migración y la invasión celulares. En este trabajo se muestra que la paxilina, una proteína de los focos de adhesión implicada en la regulación de la adhesión y la migración, es un sustrato citoplasmático del complejo ciclina D1-Cdk4. Este complejo fosforila una fracción de paxilina que se encuentra asociada a la membrana celular y promueve la activación de la GTPasa Rac1, induciendo la migración y la invasión celulares. Además, para evaluar la función citoplasmática de ciclina D1 de manera independiente de la función nuclear, hemos construido un mutante de ciclina D1 que se une a la membrana celular y secuestra ciclina D1 en el citoplasma, haciendo que las células tumorales que expresan este mutante tengan mayor potencial invasivo y metastásico.
[ca] La present investigació analitza múltiples factors d'èxit desenvolupats a partir de fonts teòriques, consolidació d'aspectes pràctics en funció de premisses sobre la base de l'experiència d'oferents turístics culturals, directrius d'organismes de gestió governamentals del sector i percepció del turista receptiu que visita Quito definint punts de referència per a aquest sector. La investigació centra el seu estudi en una proposta administrativa després de l'anàlisi descriptiva, qualitatiu, quantitatiu i correlacional des de la perspectiva de desenvolupament i gestió; establint informació base per a la consolidació de futurs models administratius que permetin desenvolupar el turisme cultural a Quito i l'Equador amb una perspectiva clara de perfeccionament sostenible, respectant l'ésser humà, l'entorn social i el medi ambient. La consolidació i prospectiva dels resultats determinen variables en nous escenaris econòmics, socials, nacionals i mundials sent el input necessari per a la consolidació de nous productes turístics i models de gestió.

[es] La presente investigación analiza múltiples factores de éxito desarrollados a partir de fuentes teóricas, consolidación de aspectos prácticos en función de premisas en base a la experiencia de oferentes turísticos culturales, lineamientos de organismos de gestión gubernamentales del sector y percepción del turista receptivo que visita Quito definiendo puntos de referencia para este sector. La investigación centra su estudio en una propuesta administrativa tras el análisis descriptivo, cualitativo, cuantitativo y correlacional desde la perspectiva de desarrollo y gestión; estableciendo información base para la consolidación de futuros modelos administrativos que permitan desarrollar el turismo cultural en Quito y el Ecuador con una perspectiva clara de perfeccionamiento sustentable, respetando al ser humano, el entorno social y el medio ambiente. La consolidación y prospectiva de los resultados determinan variables en nuevos escenarios económicos, sociales, nacionales y mundiales siendo el insumo necesario para la consolidación de nuevos productos turísticos y modelos de gestión.
[ca] La resposta del Dret als avenços de les ciències ha estat present en la història de la humanitat quan present han estat tots dos en el desenvolupament de l'ésser humà en la historia. La forma en què ha vingut donant-se aquesta resposta, no sembla respondre a un fil, objectius o propòsits; al contrari, davant de tots els avenços, trobem una resposta reaccionària, de fèrria oposició al canvi, acceptació per obligació, i just, per a quan es troba còmode amb la situació, per efecte de l'evolució científica, es veu obligat a repetir el cicle. Observem fets històrics com Giordano Bruni a la foguera per les seves formulacions teòriques, destí que semblava repetir Galileu Galilei, o els recentment qüestionaments realitzats davant la posada en marxa de màquines o procediments que generen dubtes. No obstant això, el creixement exponencial de les aportacions de les ciències a la humanitat, han generat molts més conflictes a l'interior del Dret, especialment, la incertesa, el desconeixement reconegut en moltes àrees del coneixement per part de les ciències, la complexitat, el medi ambient, els drets humans i el reconeixement d'aquests drets a futures generacions, obliguen a replantejar la suficiència de les respostes donades pel Dret als avenços de les ciències. Aquesta tesi estudia el marc legal amb què el Dret històricament ha enfrontat els avenços en les ciències, identificant la configuració actual de la relació Dret - Ciències i algunes mesures que considerem útils per reformular i millorar aquesta relació.

[es] La respuesta del Derecho a los avances de las ciencias, ha estado presente en la historia de la humanidad, ¿cuán presente han estado ambos en el desarrollo del ser humano en la historia? La forma en que ha venido dándose esta respuesta no parece responder a un hilo conductor, objetivos o finalidad determinada; por el contrario, ante cada avance, encontramos una respuesta reaccionaria, de férrea oposición al cambio, de aceptación por obligación, y justo, para cuando se encuentra cómodo con la situación, por efecto de la evolución científica, se ve obligado a repetir el ciclo. Observamos hechos históricos tales como: El de Giordano Bruno, condenado a la hoguera a causa de sus formulaciones teóricas; destino que parecía repetir Galileo Galilei, o los recientemente realizados cuestionamientos en la puesta en marcha de máquinas o procedimientos que generan dudas. Sin embargo, el crecimiento exponencial de los aportes de las ciencias a la humanidad ha generado muchos más conflictos al interior del Derecho, en especial, la incertidumbre. El desconocimiento reconocido en muchas áreas del conocimiento por parte de las ciencias, la complejidad, el medio ambiente, los Derechos Humanos y el reconocimiento de estos derechos a futuras generaciones, obligan a replantear la suficiencia de las respuestas dadas por el Derecho a los avances de las ciencias. Esta tesis estudia el marco legal con que el Derecho históricamente ha enfrentado los avances en las ciencias, identificando la configuración actual de la relación Derecho – Ciencias y algunas medidas que consideramos útiles para reformular y mejorar esta relación.
[ca] Aquesta investigació pretén realitzar un estudi específic sobre una zona de caràcter rural però amb unes característiques pròpies vinculades a l'extracció del lignit des de meitats del segle XIX. El desenvolupament d'aquesta activitat en un territori fronterer entre l'Aragó i Catalunya (conca de Mequinensa) ha constituït el nucli central de la recerca, a partir del qual s'ha intentat analitzar la incidència d'aquest espai en una indústria dependent dels combustibles sòlids com seria la catalana. L'extens recorregut històric, social i econòmic elaborat ens ha permès conèixer les transformacions originades en una regió agrària amb uns comportaments alterats per la introducció de la mineria del lignit. La gran transcendència que va assolir la conca Ebre/Segre en determinades conjuntures com la Primera i Segona Guerra Mundial manifesta la necessitat de donar respostes al fort impacte que va tenir la consolidació de la mineria en un territori certament aïllat, però amb un caràcter diferenciador i històricament vinculat a la navegació fluvial.

[es] Esta investigación pretende realizar un estudio específico sobre una zona de carácter rural pero con unas características propias vinculadas a la extracción de lignito des de mediados del siglo XIX. El desarrollo de esta actividad en un territorio fronterizo entre Aragón y Cataluña (cuenca de Mequinenza) ha constituido el núcleo central de esta investigación, a partir del cual se ha intentado analizar la incidencia de este espacio en una industria dependiente de los combustibles sólidos, como sería la catalana. El extenso recorrido histórico, social i económico elaborado nos ha permitido conocer las transformaciones originadas en una región agraria con unos comportamientos alterados por la introducción de la minería del lignito. La gran trascendencia que alcanzó la cuenca Ebro/Segre en determinadas coyunturas como la Primera y Segunda Guerra Mundial manifiesta la necesidad de dar respuestas al fuerte impacto que tuvo la consolidación de la minería en un territorio ciertamente aislado, pero con un carácter diferenciador y históricamente vinculado a la navegación fluvial.
[ca] La memòria que es presenta està composta per dos treballs d'investigació que tot i estar relacionats, formen cadascun un capítol independent. En la primera part del treball s'ha realitzat l'estudi del proteoma de Mycoplasma penetrans mitjançant electroforesis bidimensional i espectrometria de masses. S'ha generat un mapa de referència del proteoma d'aquest patogen humà, que compren els rangs de pH de 4 a 11 en tres finestres, de 4 a 7, de 6 a 9 i de 7 a 11NL (No lineal). Mitjançant tinció especifica s'ha obtingut el fosfoproteoma d'aquest organisme en el rang de pH de 4 a 7, i també s'han determinat els llocs específics de fosforilació de dos proteïnes, un transportador ABC i el Factor de elongació Tu. En la segona part del treball s'ha realitzat l'anàlisi del proteoma de Mycoplasma genitalium, ampliant la informació ja existent sobre el proteoma d'aquest patogen humà. S'ha analitzat el proteoma d'aquest organisme en fase de creixement estacionaria final utilitzant gradients estrets de pH. Per aquest micoplasma també s'ha generat una imatge del fosfoproteoma en el rang de pH de 4 a7, i s'ha pogut, també, determinar el lloc específic de fosforilació d'una proteïna implicada en l'adhesió d'aquest micoplasma, la proteïna P110.

[es] La memoria que se presenta está formada por dos trabajos de investigación que todo y estar relacionados entre si, forman cada uno un capítulo independiente. En la primera parte del trabajo se ha realizado un estudio del proteoma de Mycoplasma penetrans mediante electroforesis bidimensional y espectrometría de masas. Se ha generado un mapa de referencia del proteoma de este patógeno humano, que comprende el rango de pH de 4 a 11 en tres ventanas, de 4 a 7 de 6 a 9 y de 7 a 11NL (no lineal). Mediante tinción específica se ha obtenido el fosfoproteoma de este organismo en el rango de pH de 4 a 7, y también se han determinado los sitios específicos de fosforilación de dos proteínas, un transportador ABC y el Factor de elongación Tu. En la segunda parte del trabajo se ha realizado un análisis del proteoma de Mycoplasma genitalium, ampliando la información ya existente sobre el proteoma de este patógeno humano. Se ha analizado el proteoma de este organismo en la fase de crecimiento estacionaria final utilizando gradientes estrechos de pH. Para este micoplasma también se ha generado una imagen del fosfoproteoma en el rango de pH de 4 a 7, y se ha podido determinar también, el sitio específico de fosforilación de una proteína implicada en la adhesión de este micoplasma, la proteína P110.