BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] El tipus i els temes que s'utilitzen en els discursos dels partits polítics d'extrema dreta configuren, sens dubte, alguns dels seus trets més visibles. L'autoritarisme, el rebuig de la immigració o la crítica destructiva de les institucions de l'Estat i de la resta de partits polítics són alguns dels temes que els caracteritzen. Igualment, sembla que l'element que més identifica aquest discurs és el seu elevat contingut emocional i, més concretament, l'alta intensitat de l'ús de missatges que activen la por en la població receptora. Aquesta investigació rastreja la presència de la por en els discursos del partit polític espanyol d'extrema dreta Vox. En mesura la intensitat, recull els termes amb què es designa i mostra, a més, la seva associació amb el procés discursiu de construcció d'enemics. En concret, per a mesurar la intensitat, seleccionar i quantificar els termes dels discurs de la por, s'hi exploren, durant l'any 2019, els missatges en el compte de Twitter d'aquest partit, i es compara, durant el mateix any, amb la presència de temor o de por en els comptes de la xarxa oficial equivalent de la resta de partits polítics.

[es] El tipo y los temas que se emplean en los discursos de los partidos políticos de extrema derecha configuran, sin duda, algunos de sus rasgos más visibles. El autoritarismo, el rechazo a la inmigración, o la crítica destructiva hacia las instituciones del Estado y a hacia el resto de partidos políticos son algunos de los temas que los caracterizan. Asimismo, parece que el elemento que más identifica a este discurso es su elevado contenido emocional y, más concretamente, la alta intensidad en el uso de mensajes que activan miedo en la población receptora. Esta investigación rastrea la presencia del miedo en los discursos del partido político español de extrema derecha, Vox. Mide su intensidad, recoge los términos con los que se designa y muestra, además, su asociación con el proceso discursivo de construcción de enemigos. En concreto, para medir la intensidad y seleccionar y cuantificar los términos del discurso del miedo se exploran, durante el año 2019, los mensajes en la cuenta Twitter de este partido, y se compara, durante el mismo año, con la presencia de mensajes de temor o miedo en las cuentas de la red oficial equivalente del resto de partidos políticos
[ca] Aquest article estudia la protecció dels lletrats de les Índies per part dels virreis a finals del segle xvii. Pretén discutir la lectura historiogràfica clàssica que atribueix als virreis indians un poder de protecció menor respecte a la gent de saber. S'aborden dues figures destacades, procedents tant de la Nueva España com del Perú, les trajectòries de les quals es van veure afectades fonamentalment per la seva proximitat i el tracte amb els virreis.

[es] Este artículo trata de la protección de los letrados en las Indias por parte de los virreyes a finales del siglo xvii. Pretende discutir la lectura historiográfica clásica que atribuye a los virreyes indianos un poder de protección menor respecto a la gente de saber. Por ello, recurre a dos figuras destacadas, procedentes tanto de Nueva España como de Perú, cuyas trayectorias fueron afectadas favorablemente por su cercanía y trato con dos virreyes.
[ca] Documentem en un estudi de cas les experiències d'aprenentatge en línia de coreà que realitza una traductora catalana que segueix sèries de du-rama i escolta música K-pop en el seu temps lliure. Esbrinem com desenvolupa aquesta &gt;motivació, quines pràctiques discursives realitza, quins recursos del web descobreix i utilitza per aprendre l'idioma (aplicacions, xarxes socials) o quines estratègies de comprensió i raonament implementa en el seu aprenentatge informal. Les nostres dades procedeixen d'entrevistes semiestructurades i de l'observació en línia dels seus espais d'afinitat (compte a Twitter, perfils coreans d'Instagram), amb el seu consentiment informat. Els resultats mostren que la seva motivació per la música i les sèries coreanes, així com pels contextos fandom que envolten aquests productes, l'han animat a aprendre la llengua de manera informal. En conseqüència, utilitza diverses aplicacions i recursos web segons les seves creences i experiències amb la llengua, ja que considera que la gramàtica és més fàcil que el vocabulari i que aquest resulta fonamental per comunicar-se. Tot i que aquesta jove valora positivament aquestes pràctiques d'aprenentatge informal, decideix complementar-lo amb un curs formal de coreà.

[es] Documentamos con un estudio de caso las experiencias de aprendizaje en línea de coreano que realiza una traductora catalana que sigue series de du-rama y escucha música K-pop en su tiempo libre. Averiguamos cómo desarrolla esa motivación, qué prácticas discursivas realiza, qué recursos de la web descubre y emplea para aprender el idioma (apps, redes sociales) o qué estrategias de comprensión y razonamiento implementa en su aprendizaje informal. Nuestros datos proceden de entrevistas semiestructuradas y de la observación en línea de sus espacios de afinidad (cuenta en Twitter, perfiles coreanos de Instagram), con su consentimiento informado. Los resultados revelan que su motivación por la música y las series coreanas, así como por los contextos fandom que rodean estos productos, la han alentado a aprender la lengua de manera informal. En consecuencia, emplea diversas apps y recursos web según sus creencias y experiencias con la lengua, puesto que considera que la gramática es más fácil que el vocabulario y que este resulta fundamental para comunicarse. Aunque la joven valora positivamente estas prácticas de aprendizaje informal, decide complementarlo con un curso formal de coreano.
[ca] El present treball té com a objectiu analitzar el concepte de revolució present en el neobarroc de Severo Sarduy. En l'obra de l'escriptor cubà existeix una preocupació profunda per replantejar la idea de revolució en un context en el qual intel·lectuals com Octavio Paz van anunciar la mort d'aquesta. Davant d'aquest escepticisme respecte a allò revolucionari, Sarduy no va optar per abandonar la idea de revolució, sinó que la va reelaborar a través de la combinació d'una persistent crítica al capitalisme i la crítica a la metafísica occidental present en la filosofia francesa de la seva època. La unió d'ambdues crítiques és el que fa peculiar el seu concepte de revolució en el qual el llenguatge i el cos també tenen un lloc central per a platejar allò revolucionari.

[es] El presente trabajo tiene como objetivo analizar el concepto de revolución presente en el neobarroco de Severo Sarduy. En la obra del escritor cubano existe una preocupación profunda por replantear la idea de revolución en un contexto en el cual intelectuales como Octavio Paz anunciaron la muerte de ésta. Frente a este escepticismo respecto a lo revolucionario, Sarduy no optó por abandonar la idea de revolución, sino que la reelaboró a través de la combinación de una persistente crítica al capitalismo y la crítica a la metafísica occidental presente en la filosofía francesa de su época. La unión de ambas críticas es lo que hace peculiar su concepto de revolución en el que también el lenguaje y el cuerpo tiene un lugar central para platear lo revolucionario.
[ca] Aquest article examina la forma en què l'Estat de benestar de la República de Xipre recolza i inclou a les persones amb discapacitat a través dels serveis prestats pel Departament per a la Inclusió Social de les Persones amb Discapacitat (DSID). L'objectiu és analitzar el DSID com a estudi de cas per a determinar si ha complert la seva missió de garantir els drets de les persones amb discapacitat a través dels seus serveis. Es va emprar una metodologia de recerca quantitativa, principalment mitjançant un qüestionari de preguntes tancades distribuït als usuaris dels serveis a través d'organitzacions afins. Els resultats de l'enquesta es van processar, van analitzar i van comparar amb els Informes Anuals de la DSID. L'estudi identifica problemes en el si de la DSID i aporta solucions a aquests.

[es] Este artículo examina el modo en que el Estado de bienestar de la República de Chipre apoya e incluye a las personas con discapacidad a través de los servicios prestados por el Departamento para la Inclusión Social de las Personas con Discapacidad (DSID). El objetivo es analizar el DSID como estudio de caso para determinar si ha cumplido su misión de garantizar los derechos de las personas con discapacidad a través de sus servicios. Se empleó una metodología de investigación cuantitativa, principalmente mediante un cuestionario de preguntas cerradas distribuido a los usuarios de los servicios a través de organizaciones afines. Los resultados de la encuesta se procesaron, analizaron y compararon con los Informes Anuales de la DSID. El estudio identifica problemas en el seno de la DSID y aporta soluciones a los mismos.
[ca] Ressenya de la novel·la gràfica co-produïda per Gala Rocabert, antropòloga, i Anna-Lina Mattar, il·lustradora, que narra en primera persona la convivència de l'antropòloga amb una comunitat d'excombatents de les Forces Armades Revolucionàries de Colòmbia - Exèrcit del Poble, durant un període de dos anys. El llibre adopta el format d'un diari de camp per endinsar-se en la descripció de les activitats quotidianes, les relacions de poder, les condicions de vida, els múltiples obstacles amb els que es troba la comunitat d'ex-guerrillers, així com els records de guerra i les expectatives de futur dels seus residents després dels acords de pau. PARAULES CLAU: Colòmbia; excombatents; procés de pau; antropologia; diari de camp.

[es] Reseña de la novela gráfica de Gala Rocabert, antropóloga, y Anna-Lina Mattar, ilustradora, que narra en primera persona la convivencia de la antropóloga con una comunidad de ex combatientes de las Fuerzas Armadas Revolucionarias de Colombia - Ejército del Pueblo, durante dos años. El libro adopta el formato de un diario de campo para adentrarse en la descripción de las actividades cotidianas, las relaciones de poder, las condiciones de vida, los múltiples obstáculos con los que se encuentra la comunidad de exguerrilleros, así como los recuerdos de guerra y las expectativas de futuro de sus residentes después de los acuerdos de paz. PALABRAS CLAVE: Colombia; excombatientes; proceso de paz; antropologia; diario de campo.
[ca] Des de la Reforma i Obertura el 1978, la literatura hispanoamericana ha estat introduïda a gran escala a la Xina. Entre les obres literàries traduïdes, la poesia femenina ocupa una posició de gran importància. A partir de l'estudi de les antologies traduïdes que inclouen composicions d'autoria femenina publicades a la Xina des del 1985 fins a la primera dècada del segle xxi, aquest article se centra en dos elements relacionats amb aquestes antologies: quins són els poemes seleccionats i traduïts i quins són autores. S'analitzen, en concret, quatre qüestions: les poetes que apareixen a la majoria de les antologies; les poetes amb més poemes seleccionats; la distribució diacrònica de les poetes, i la distribució geogràfica. L´objectiu d´aquest estudi és sintetitzar els criteris seguits pels traductors en la recopilació de les antologies i deduir així els interessos principals a la Xina en l´àmbit de la poesia femenina hispanoamericana.

[es] Desde la Reforma y Apertura en 1978, la literatura hispanoamericana ha sido introducida a gran escala en China. Entre las obras literarias traducidas, la poesía femenina ocupa una posición de gran importancia. A partir del estudio de las antologías traducidas que incluyen composiciones de autoría femenina publicadas en China desde 1985 hasta la primera década del siglo xxi, este artículo se centra en dos elementos relacionados con dichas antologías: cuáles son los poemas seleccionados y traducidos, y quiénes son sus autoras. Se analizan, en concreto, cuatro cuestiones: las poetas que aparecen en la mayoría de las antologías; las poetas con más poemas seleccionados; la distribución diacrónica de las poetas, y su distribución geográfica. El objetivo de este estudio es sintetizar los criterios seguidos por los traductores en la recopilación de las antologías y deducir así los intereses principales en China en el ámbito de la poesía femenina hispanoamericana.
[ca] En aquest article es descriu l'adaptació de l'assignatura "Dissenys experimentals i aplicats" de la Facultat de Psicologia de la Universitat de Barcelona (UB) segons les directrius de la UB marcades per adaptar-se a l'Espai Europeu d'Educació Superior (EEES). L'objectiu de la recerca és conèixer l'opinió dels estudiants respecte a la innovació docent mitjançant la introducció del campus virtual. Per a això, es va administrar a 180 estudiants, una adaptació del qüestionari EMID (Avaluació del Model d'Innovació Docent) que valorava diversos aspectes, com: les activitats autònomes, el sistema d'avaluació continuada i el campus virtual amb Moodle. Els resultats de l'estudi mostren que els estudiants valoren positivament aquests aspectes, especialment el sistema metodològic d'ensenyament-aprenentatge-avaluació, mitjançant el campus virtual, així com els materials teòric-pràctics de l'assignatura dissenyats pels estudiants.

[es] En este artículo se describe la adaptación de la asignatura "Diseños experimentales y aplicados" de la Facultad de Psicología de la Universitat de Barcelona (UB) según las directrices de esta Universidad para adaptarse al Espacio Europeo de Educación Superior (EEES). Se realizó una investigación con el objetivo de conocer la opinión de los estudiantes respecto a la innovación docente desarrollada a través de la introducción del campus virtual. Para ello, se administró a 180 estudiantes una adaptación del cuestionario EMID (Evaluación del Modelo de Innovación Docente) que valoraba diversos aspectos: las actividades autónomas, el sistema de evaluación continuada y el campus virtual con Moodle. Los resultados del estudio muestran que los estudiantes valoran positivamente dichos aspectos, especialmente el sistema metodológico de enseñanza-aprendizaje-evaluación mediante el campus virtual, así como los materiales teórico-prácticos diseñados para que puedan adquirir las competencias metodológicas de esta asignatura.
[ca] ResumL'article examina la trajectòria històrica de dues institucions d'origen medieval durant l'Edat Moderna: els concilis provincials tarraconenses i la Congregació Claustral Tarraconense i Cesaraugustana de l'orde benedictí. L'anàlisi de la seva freqüència, reglamentació i composició mostra que totes dues són peculiars i que no sembla fàcil trobar institucions comparables a l'Església europea d'aquella època. En fi, s'hi apunten algunes reflexions sobre llur possible relació amb la història política de Catalunya. En el cas dels concilis provincials, per la seva semblança amb el braç eclesiàstic de les Corts catalanes, el seu rol en la distribució dels impostos reials sobre el clergat i les dificultats que comportava l'edició de les constitucions conciliars. En el cas dels claustrals benedictins, perquè durant més d'un segle van resistir fortes pressions de la Corona per unir-se a la congregació observant de San Benito de Valladolid i perquè el rei sabia que eren un instrument fonamental del Patronat Reial a Catalunya.

[es] El artículo examina la trayectoria histórica de dos instituciones de origen medieval durante la Edad Moderna: los concilios provinciales tarraconenses yla Congregación Claustral Tarraconense y Cesaraugustana de la orden benedictina. El análisis de su frecuencia, reglamentación y composición muestraque ambas son singulares y que no parece fácil encontrar instituciones comparables en la Iglesia europea de la época. En fin, se apuntan algunas reflexiones sobre su posible relación con la historia política de Cataluña. En el caso de los concilios provinciales, por su parecido con el brazo eclesiástico de las Cortes catalanas, su rol en la distribución de los impuestos reales sobre el clero y las dificultades que ponía la edición de las constituciones conciliares. En el caso de los claustrales benedictinos, porque durante más de un siglo resistieron fuertes presiones de la Corona para unirse a la congregación observantede San Benito de Valladolid y porque el rey sabía que eran un instrumento fundamental del Patronato Real en Cataluña.
[ca] La fundació del Real Ejército de Chile va ser conseqüència directa de les crisi militar derivada de l'alçament mapuche de 1598, que va influir en el retrocés de la colonizació espanyola als districtes de Penco y Chillán, i a la constitució d'una frontera protegida pr un conjunt de fortificacions, que alhora servien de base a les tropes que feien la guerra al interior de l'Araucania. Malgrat això, la falta d'un pla estratègic de reconquesta, al patir problemes tant d'infrastructura com de logística, la seva posició i la seva permanència depenien de les cojuntures bèl·liques que havien de resoldre's. Això va influir poderosament en les formes que va adquirir la guerra de Xile al segle XVII. Així mateix, aquestes forteleses van acollir molts més que als soldats que formaven les guarnicions, i es van constituir en espai d'assentament i colonització pels indis amics, els servents ind´gienes dels soldats, les seves families i per tota una serie de subjectes difícils de definir. En aquest sentit, les forteleses van ser el contenidor material i humà d'una societat de frontera que s'estava creant, les característiques de la qual estaven marcades per la guerra, la falta d'acatament a les regles, l'esclavitut indígenea i la carestia.

[es] La fundación del Real Ejército de Chile fue consecuencia directa de la crisis militar desatada por el alzamiento mapuche de 1598, que redundó en el retroceso de la colonización española a los distritos de Penco y Chillán, y a la constitución de una frontera protegida por un conjunto de fortificaciones, que a su vez servían de base a las tropas que hacían la guerra al interior de la Araucanía. Sin embargo, al carecerse de un plan estratégico de reconquista, y al sufrir problemas tanto de infraestructura como de logística, su posición y su permanencia dependían de las coyunturas bélicas que debían resolverse. Ello influyó poderosamente en las formas que adquirió la guerra de Chile en el siglo xvii. Al mismo tiempo, dichas fortalezas acogieron a muchos más que a los soldados que formaban sus guarniciones, y se constituyeron en espacios de asentamiento y colonización para los indios amigos, los sirvientes indígenas de los soldados, sus familias y para otra serie de sujetos difíciles de definir. Ellas, en tal sentido, fueron el contenedor material y humano de una sociedad fronteriza que se estaba creando, cuyas características estaban marcadas por la guerra, la falta de acatamiento a las reglas, la esclavitud indígena y la carestía.
[ca] Continuant amb la línea de la nostra revista, us portem en aquest quart número una sèrie d'articles que centren l'atenció en àrees de recerca diverses. Des del començament, vam voler crear una publicació oberta capaç de recollir diferents línies d'anàlisi que reflectissin la varietat d'interessos que existeixen actualment en la nostra disciplina.

[es] Continuando en la línea de nuestra revista, en este cuarto número os acercamos una serie de artículos que centran la atención en áreas de investigación diversas. Desde un prinicipio quisimos crear una publicación abierta capaz de recoger diferentes líneas de análisis que reflejaran la variedad de intereses que existen actualmente en nuestra disciplina.
[ca] Aquest article presenta una cartografia del camp acadèmic de l'alfabetització digital. Aquesta cartografia es compon de dues seccions: una categorització del camp a través de la revisió i l'anàlisi de literatura, i una exploració dels seus assumptes principals a través de l'anàlisi temàtica i de xarxes. D'una banda, hi ha cinc categories conceptuals dels alfabetismes digitals: funcional, sociocultural, crítica, transformativa i sociomaterial. D'altra banda, es descriuen els assumptes principals amb 21 temes recurrents de l'alfabetització digital i xarxes que descriuen els interessos més destacats en aquesta matèria, concloent-ne una interpretació en la composició de 8 espais d'assumptes que abasten: concepcions i pràctiques de l'alfabetització digital, alfabetització digital en educació, accés i bretxa digital, textos digitals i alfabetisme, llocs web i xarxes socials, tecnologies digitals al lloc de treball i al sector de la salut, usuaris i usos de les tecnologies digitals i assumptes relacionats a la informació. Finalment, es dediquen alguns paràgrafs a les limitacions de la categorització i el mapeig d'assumptes.

[es] Este artículo presenta una cartografía del campo académico de la alfabetización digital. Dicha cartografía se compone de dos secciones: una categorización del campo a través de la revisión y análisis de literatura, y una exploración de sus asuntos principales a través del análisis temático y de redes. Por un lado, se encuentran cinco categorías conceptuales de los alfabetismos digitales: funcional, sociocultural, crítica, transformativa y sociomaterial. Por otro lado, se describen los asuntos principales con 21 temas recurrentes de la alfabetización digital y redes que describen los intereses más destacados en esta materia, concluyendo con una interpretación de estos en la composición de 8 espacios de asuntos que abarcan: concepciones y prácticas de la alfabetización digital, alfabetización digital en educación, acceso y brecha digital, textos digitales y alfabetismo, sitios web y redes sociales, tecnologías digitales en el lugar de trabajo y en el sector de la salud, usuarios y usos de las tecnologías digitales y asuntos relacionados a la información. Finalmente, se dedican algunos párrafos a las limitaciones de la categorización y mapeo de asuntos.
[ca] INTRODUCCIÓ. El propòsit de l'article és identificar les habilitats de lideratge de directors d'escoles primàries i la seva relació amb els nivells d'assoliment que han obtingut els alumnes de les seves escoles. MÈTODE. Es va aplicar una prova d'habilitats de lideratge, formada per seixanta ítems, a trenta-un directors de trenta-una escoles primàries de l'estat de Tabasco, Mèxic. El mostreig es va estratificar per quotes i les dades es van desagregar segons tres nivells d'assoliment educatiu: alt, mitjà i baix. RESULTAT. L'habilitat de lideratge més forta en els directors de les escoles dels tres nivells d'assoliment va ser la comprensió o capacitat d'entendre els altres, i la més feble va ser l'ambició. S'observa que la capacitat d'entendre els altres no garanteix un lideratge efectiu si no va acompanyat d'altres factors, com ara la creació compartida d'una visió que inclogui tots els membres de la comunitat educativa, la motivació per desenvolupar-la de manera col·laborativa, i la gestió i administració de l'escola. DISCUSSIÓ. Els resultats són útils per entendre de quina manera el context sociocultural influeix en les habilitats i els estils de lideratge que els directors escolars mostren en les escoles que dirigeixen.

[es] INTRODUCCIÓN: El propósito del artículo es identificar las habilidades de liderazgo de directores de escuelas primarias y su relación con los niveles de éxito que han obtenido los alumnos de sus escuelas. MÉTODO: Se aplicó un test de habilidades de liderazgo conformado por 60 ítems a 31 directores de respectivas escuelas primarias del estado de Tabasco, México. El muestreo fue estratificado por cuotas y los datos se desagregaron de acuerdo con tres niveles de éxito educativo: alto, medio y bajo. RESULTADO: La habilidad de liderazgo más fuerte en los directores de las escuelas de los tres niveles de éxito fue la comprensión y la más débil, la ambición. La habilidad de comprender a los demás, no garantiza un liderazgo efectivo, si no está acompañada de otros factores como la creación compartida de una visión que incluya a todos los miembros de la comunidad educativa, la motivación para desarrollarla de manera colaborativa y la gestión y administración de la escuela. DISCUSIÓN: Los resultados son útiles para entender en qué forma el contexto sociocultural influye en las habilidades y estilos de liderazgo que los directores escolares muestran en sus escuelas.