[ca] Aquest treball tracta sobre l'efectivitat comunicativa de la síntesi audiovisual presentada a través del telèfon mòbil. Basant-nos en les investigacions de Mayer (2020), Morera (2017), Boyas, Bryan i Lee (2012) i Wimmer i Dominick (2011), entre altres autors, la metodologia emprada per al nostre estudi gairebé experimental, qualitatiu i quantitatiu, ha consistit en la realització de 12 Pre tests i Post tests diferents. Tots ells van ser executats a través del telèfon mòbil per 384 subjectes experimentals, amb la finalitat de conèixer l'augment de coneixements que es produïa després de l'audiovisualització de les síntesis audiovisuals presentades, així com de les imatges sense àudio i l'àudio sense imatges per separat. Prèviament a la realització de l'Estudi de Camp, es va establir un marc teòric que indaga, no sols en aquest recent producte audiovisual i els seus orígens, sinó que investiga i analitza cadascuna de les formes de comunicació que componen les seves quatre dimensions (imatges estàtiques i dinàmiques), àudio, text escrit i temps) dins de la semàntica, sintàctica i pragmàtica. De la mateixa manera aclarim, dins dels nostres límits, què entenem per efectivitat comunicativa, i estudiem la seva presentació a través del telèfon intel·ligent per la qual cosa també fem referència a les particularitats específiques de l'audiovisual dins aquesta tecnologia. A més, hem fet sis entrevistes que igualment s'inclouen aquí: tres a científics del món de la imatge i la comunicació; i altres tres als productors de síntesi audiovisual que fem servir per al nostre estudi. En els nostres resultats hem pogut comprovar que en tots els casos es va produir un increment brut i relatiu de coneixements i, s'ha pogut mesurar per tant, el nivell d'efectivitat de la síntesi audiovisual presentada cada vegada a través del telèfon móvil així com la del seu àudio sense imatges i imatges sense àudio, per separat. La lectura de les nostres conclusions respon, per una banda, a les sis preguntes de recerca que plantegem des del començament; i de l'altra, té en compte les sis hipòtesis desenvolupades dins de la metodologia estadística de l'Estudi.

[en] The following work deals with the communicative effectiveness of audiovisual synthesis through the use of mobile phone. Based on the research by, among other authors, Mayer (2020), Morera (2017), Boyas, Bryan and Lee (2012) and Wimmer and Dominick (2011), the methodology used for our qualitative and quantitative quasi-experimental study consisted of carrying out 12 different Pre tests and Post tests. All of them were carried out by 384 subjects, using the mobile phone, with the aim of finding out the increase in knowledge that occurred after the audio visualization of the audiovisual synthesis presented, as well as, separately, that of their images without audio and their audio without images. Prior to carrying out the Fieldwork, a theoretical framework was established that investigated not only this recent audiovisual product and its origins, but also investigated and analyzed each of the forms of communication that make up its four dimensions (static and dynamic images, audio, written text, and time) through semantics, syntax, and pragmatics. In the same way, we clarified, within our limits, what we understand by communicative effectiveness and we studied its presentation through the smartphone, for which we also referred to the specific peculiarities of audiovisual within this technology. In addition, we carried out 6 interviews that are also included here: 3 with scientists from the world of image and communication; and another 3 with the producers of audiovisual synthesis that we used for our study. In our results we have been able to verify that in all cases there was a significant and relative increase in knowledge and it has been possible to measure, therefore, the level of effectiveness of the audiovisual synthesis presented through the mobile phone on each occasion, as well as, separately, that of the audio without images and images without audio. The reading of our conclusions responds, on the one hand, to the 6 research questions that we raised from the beginning; and on the other, it takes into account the 6 hypotheses developed within the statistical methodology of the Study.