BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[ca] Les reflexions filosòfiques de Theodor Adorno sobre la teoria estètica ens confronten amb una duplicitat que dificulta la comprensió del vincle de l'art amb els problemes de la cultura capitalista. D'una banda, els objectes artístics estan determinats per una singularitat que els diferencia de les pràctiques verbals i de la base de validesa que nodreix les institucions socials. De l'altra, els fenòmens estètics són fets que no poden denegar la seva inscripció en un entramat social específic. En aquest sentit, Adorno presenta l'obra d'art com un "sistema d'incompatibilitat" en el qual es tensen determinacions irreconciliables. En aquest treball abordem aquesta paradoxa a partir de la interpretació que ofereix la perspectiva de l'estètica de la negativitat i en desenvolupem les potencialitats per al pensament social contemporani.

[es] Las reflexiones filosóficas de Theodor Adorno sobre la teoría estética nos confrontan con una duplicidad que dificulta la comprensión del vínculo del arte con los problemas de la cultura capitalista. Por un lado, los objetos artísticos son determinados por una singularidad que los diferencia de las prácticas verbales y de la base de validez que nutre las instituciones sociales. Por otro lado, los fenómenos estéticos son hechos que no pueden denegar de su inscripción en un entramado social específico. En este sentido, Adorno presenta a la obra de arte como un "sistema de incompatibilidad" en el que se tensan determinaciones irreconciliables. En el presente trabajo abordamos esta paradoja a partir de la interpretación que ofrece la perspectiva de la estética de la negatividad y desarrollamos sus potencialidades para el pensamiento social contemporáneo.
[ca] Les xarxes de comunicacions actuals no són només el canal pel qual circulen les dades entre diferents artefactes electrònics que comparteixen informació, són una peça fonamental que permet la hiperconectividad i la ubiqüitat que la societat actual demanda. Les xarxes han d'estar ben dimensionades, ser flexibles i comptar amb mecanismes que els permetin recuperar-se ràpidament de fallades. A mesura que les xarxes de comunicacions van creixent i es fan més complexes, és més difícil anticipar-se a les possibles caigudes que poguessin produir-se o, si és inevitable, localitzar ràpidament quin element no funciona adequadament. Aquest TFG tracta de resoldre el problema descrit mitjançant l'ús de sistemes de monitoratge de xarxes. Un sistema de monitoratge de xarxes consisteix en un mòdul central i una sèrie de sondes o agents que s'encarreguen de monitorar els equips connectats a la xarxa. El mòdul central analitza les dades rebudes i, mitjançant diferents eines, és capaç de: llançar alarmes per email, SMS o altres sistemes quan hi ha un problema, de detectar tendències que indiquin que algun equip fallarà, de proporcionar informes sobre el funcionament de la xarxa, etc. El treball consta d'una part teòrica on s'estudiaran els fonaments dels sistemes de monitoratge i es compararan les característiques de diversos d'ells; i d'un cas pràctic, on se seleccionarà, desplegarà i posarà en producció un sistema de monitoratge en la xarxa de l'Agència de Desenvolupament Local de Santa Pola.

[es] Las redes de comunicaciones actuales no son sólo el canal por el que circulan los datos entre distintos artefactos electrónicos que comparten información, son una pieza fundamental que permite la hiperconectividad y la ubicuidad que la sociedad actual demanda. Las redes deben estar bien dimensionadas, ser flexibles y contar con mecanismos que les permitan recuperarse rápidamente de fallos. A medida que las redes de comunicaciones van creciendo y se hacen más complejas, es más difícil anticiparse a las posibles caídas que pudieran producirse o, si es inevitable, localizar rápidamente qué elemento no funciona adecuadamente. Este TFG trata de resolver el problema descrito mediante el uso de sistemas de monitorización de redes. Un sistema de monitorización de redes consiste en un módulo central y una serie de sondas o agentes que se encargan de monitorizar los equipos conectados a la red. El módulo central analiza los datos recibidos y, mediante diferentes herramientas, es capaz de: lanzar alarmas por email, SMS u otros sistemas cuando hay un problema, de detectar tendencias que indiquen que algún equipo va a fallar, de proporcionar informes sobre el funcionamiento de la red, etc. El trabajo consta de una parte teórica donde se estudiarán los fundamentos de los sistemas de monitorización y se compararán las características de varios de ellos; y de un caso práctico, donde se seleccionará, desplegará y pondrá en producción un sistema de monitorización en la red de la Agencia de Desarrollo Local de Santa Pola.
[ca] Cada cop n'hi ha més gent interessada en tenir mascotes nadons per poder criar-les des que són petites. Amb la crisi, cada cop es compren menys animals a les tendes i augmenten les ventes de particulars que són més econòmiques. Aquests particulars busquen perfils de mascotes molt concrets. A part d'això, per circumstancies personals, vaig haver de sofrir una malaltia que passen els animals que no han tingut cap relació sexual. Per aquests motius em vaig plantejar la següent pregunta: Existeix una manera de poder ajudar a tota aquesta gent i a aquelles persones que han patit el mateix problema que jo? Com a treball de final de grau es presenta Animal Pairs, una aplicació multi plataforma per poder posar en contacte 2 persones que tinguin mascotes i estiguin interessats en que aquestes es coneguin. Al llarg d'aquest document podem trobar un anàlisi exhaustiu previ al desenvolupament, explicacions de les decisions presses i tota la informació necessària sobre l'aplicació i com utilitzar-la.

[es] Cada vez hay más gente interesada en tener mascotas recién nacidas para poder criarlas desde que son pequeñas. Con la crisis cada vez se compran menos animales en las tiendas y aumentan las ventas particulares que son más económicas. Dichos particulares buscan perfiles de mascotas concretos. A parte, por circunstancias personales me tocó sufrir una enfermedad que pasan los animales los cuales nunca han tenido relaciones sexuales. Por estos motivos me plantee la siguiente pregunta: ¿Existe alguna manera de poder ayudar a toda esa gente y a esas personas que han sufrido el mismo problema que yo? Como trabajo de final de grado se presenta Animal Pairs, una aplicación multiplataforma para poner en contacto 2 personas que tengan mascotas y estén interesados en que dichos animales se conozcan. A lo largo del documento podremos encontrar un análisis exhaustivo previo al desarrollo, explicaciones de las decisiones tomadas y toda la información necesaria acerca de la aplicación y cómo utilizarla.
[ca] La cooperació, l'empatia, i l'altruisme són capacitats humanes que s'han documentat ja des de temps pretèrits. Però aquestes qualitats, com els sentiments i les emocions, no deixen empremta en el registre arqueològic, i només les podem inferir a partir de l'estudi de les patologies, els traumatismes i les lesions presents en els fòssils. La Bioarqueologia de les Cures, a través d'eines com l'Index of Care, ha trobat la oportunitat per reconstruir la vida social de les poblacions passades a partir de les cures i l'atenció dispensades cap a individus amb patologies, lesions i/o traumatismes. El present treball porta com a objectiu valorar l'abast que la compassió, les cures i l'atenció han tingut dins del món neandertal, i desmitificar la concepció vuitcentista encara present dins l'imaginari social, que els defineix com a bèsties o animals. A partir de l¿estudi de cas de l'individu neandertal Shanidar1 de la Cova de Shanidar (Iraq), a qui se li ha aplicat l'Index of Care, es pretén estimar el paper que les cures i l'atenció jugaven en les dinàmiques socials i simbòliques de grups de neandertals, i fent visible allò invisible, veure com l'empatia i la compassió han jugat un paper clau en la nostra evolució.

[es] La cooperación, la empatía, y el altruismo son capacidades humanas que se han documentado ya desde tiempos pretéritos. Pero estas calidades, como los sentimientos y las emociones, no dejan huella en el registro arqueológico, y solo las podemos inferir a partir del estudio de las patologías, los traumatismos y las lesiones presentes en los fósiles. La Bioarqueologia de las Curas, a través de herramientas como la Index of Care, ha encontrado la oportunidad para reconstruir la vida social de las poblaciones pasadas a partir de las curas y la atención dispensadas hacia individuos con patologías, lesiones y/o traumatismos. El presente trabajo lleva como objetivo valorar el alcance que la compasión, las curas y la atención han tenido dentro del mundo neandertal, y desmitificar la concepción ochocentista todavía presente dentro del imaginario social, que los define como bestias o animales. A partir de l¿estudio de caso del individuo neandertal Shanidar1 de la Cueva de Shanidar (Irak), a quien se le ha aplicado el Index of Care, se pretende estimar el papel que las curas y la atención jugaban en las dinámicas sociales y simbólicas de grupos de neandertales, y haciendo visible aquello invisible, ver como la empatía y la compasión han jugado un papel clave en nuestra evolución.
[ca] Gallén traça l'evolució de les concepcions teatrals de Ramon Vinyes des dels seus orígens literaris a Catalunya i Colòmbia fins als anys 20 i 30, quan destacà com a polemista i dramaturg a Catalunya. Del mateix mode, destaca la seva informació sobre el gènere, revelada en una àmplia obra periodística i crítica exercida fins als anys 40 a Barranquilla.

[es] Gallén traza la evolución de las concepciones teatrales de Ramón Vinyes des de sus orígenes literarios en Cataluña y Colombia hasta los años 20 y 30, cuando destacó como polemista y dramaturgo en Cataluña. De mismo modo, destaca su información sobre el género, revelada en una vasta obra periodística y crítica ejercida hasta los años 40 en Barranquilla.
[ca] Entrevista a l'autor i director teatral Josep Maria Miró, a càrrec de la professora Gemma Reguant Fosas. L'entrevista es pot visualitzar en aquest enllaç: https: //youtu. be/obffc4rvH5Q

[es] Entrevista al autor y director teatral Oriol Genís, a cargo de la profesora Gemma Reguant. La entrevista se puede visualizar en este enlace (en catalán): https: //youtu. be/obffc4rvH5Q
[ca] L'informe E-learning Research 2017 està elaborat per l'eLearn Center de la Universitat Oberta de Catalunya. La finalitat principal de l'informe és donar a conèixer quines són les temàtiques sobre l'e-learning que més s'han investigat en les publicacions d'impacte durant l'any 2017. És una informació que vol ser rellevant per a investigadors/es, grups de recerca i institucions d'educació interessades en l'e-learning i l'educació digital.

[es] El informe E-learning Research 2017 está elaborado por el eLearn Center de la UOC. La finalidad principal del informe es dar a conocer las temáticas sobre e-learning que más se han investigado en las publicaciones de impacto durante el año 2017. Es una información que quiere ser relevante para investigadores/es, grupos de investigación e instituciones de educación interesadas en el e-learning y la educación digital.
[ca] Objectiu: estudiar l'efecte de l'edat en els resultats de les proves clíniques utilitzades habitualment en l'avaluació dels moviments oculars sacàdics i de seguiment. Mètode: Es van avaluar 138 pacients de diferents edats que complien els criteris establerts en l'estudi. Aquests van ser dividits en quatre mostres depenen de l'edat: Escolars (entre 8 i 9 anys), joves (ent re 19 i 25 anys), adults (entre 30 i 45 anys) i grans ( més grans o iguals a 60 anys). Les proves clíniques realitzades per valorar els moviments sacàdics i de seguiment van ser el NSUCO (Northeaster State University College of Optometry), el Groffman (VTT ) i el DEM (Developmental Eye Movement) / ADEM (Adult developmental Eye Movment) en condicions binoculars. Resultats: Les diferents proves estadístiques, amb les que s'han analitzat els resultats, mostren que hi ha diferè ncies significatives entre els di ferents grups d'edat i els moviments oculars estudia ts (sacàdics i els de seguiment) i entre aque s ts dos moviments. Conclusions: Els joves i els adults presenten millors moviments sacàdics i de seguiment respecte els moviments oculars que presenten e ls nens i els grans. L'habilitat de la realització d'aque s ts moviments no és veu afectada per l'edat, mentre que la precisió dels moviments i la participació del cap en l'avaluació d els moviments oculars si que es veuen influenciats per l'edat. Final ment indicar que els grups dels grans tarden més temps en realitzar els moviments sacàdics de petita amplitud que els altres grups d'edat.

[es] Objetivo: estudiar el efecto de la edad en los resultados de las pruebas clínicas utilizadas habitualmente en la e valuación de los movimientos oculares sacád i c os y de seguimiento. Método: Se evaluaron 138 pacientes de distintas edades que cumplían los criterios e stablecido s en el estudio. Estos fueron divididos en cuatro muestras dependiendo de la edad: escolares (entre 8 y 9 años), jóvenes (entre 19 y 25 años), adultos (entre 30 y 45 años) y grandes (mayores o iguales a 60 años). Las pruebas clínicas realizadas p ara valorar los movimientos sacádicos y de seguimiento fueron NSUCO (Northeaster State University College of Optometry), el G roffman (VTT) y el DEM (Developmental Eye Movement) / ADEM (Adult developmental Eye Movment) en condiciones binoculares. Result ados: L as diferentes pruebas estadísticas con las que se han analiz ado los resultados muestran existen diferencias significativas entre los distintos grupos de edad y los movimientos oculares estudiados ( sacádicos y de seguimiento) y también entre esto s dos movimientos. Conclusiones: Los jóvenes y los adultos presentan mejores movimientos sacádicos y de seguimiento respecto los movimientos oculares que presentan los niños y los grandes. La habilidad de realización de estos movimientos no se ve afectada por la edad, mientras que la precisión de los movimientos y la participación de la cabeza en la evaluación de los movimientos oculares si que se ven influenciados por la edad. Finalmente indicar que el grupo de los grandes tardan más tiempo en realizar los movimientos sacádicos de pequeña amplitud que los otros grupos de edad.
[ca] Malgrat la rellevància que va guanyar el pensament de Jean-François Lyotard amb la publicació de La condition postmoderne (1979), només un petit nombre de publicacions acadèmiques han abordat les seves primeres propostes en el camp de l'estètica. Aquest article pretén contribuir a la tasca d'esmenar tal error. Per fer-ho, es proposa una aproximació general i sistemàtica als seus primers usos del concepte de figura, començant pels seus precedents i influències i concloent amb l'afirmació que l'estètica de Lyotard no exposa una mera filosofia de les arts o una filosofia de la percepció, sinó una autèntica ontologia. Per facilitar la comprensió d'aquesta qüestió, s'abordaran alguns dels seus conceptes més complexos, com el de figura-matriu, i es faran petites aproximacions a la producció d'artistes com Joan Fontcuberta i Peter Tscherkassky, l'obra dels quals explicita el tema central d'aquest article: la poètica, la política i l'ontologia de la figura.

[es] A pesar de la relevancia que ganó el pensamiento de Jean-François Lyotard con la publicación de La Condition postmoderne (1979), solo un pequeño número de publicaciones académicas han abordado sus primeras propuestas en el campo de la estética. Este artículo pretende contribuir a la tarea de enmendar semejante error. Para ello se propone una aproximación general y sistemática a sus primeros usos del concepto de figura, comenzando por sus precedentes e influencias y concluyendo con la afirmación de que la estética de Lyotard no expone una mera filosofía de las artes o una filosofía de la percepción, sino una auténtica ontología. Para facilitar la comprensión de esta cuestión, se abordarán algunos de sus conceptos más complejos, como el de figura-matriz, y se harán pequeñas aproximaciones a la producción de artistas como Joan Fontcuberta y Peter Tscherkassky, cuya obra explicita el tema central de este artículo: la poética, la política y la ontología de la figura.
[ca] L'objectiu d'aquest treball és estudiar la problemàtica dels atacs als dispositius IoT, que cada cop són més presents en la nostra vida. S'exposen les plataformes i capacitats dels dispositius per tal d'identificar els tipus d'atac als que són sotmesos en funció de les seves capacitats tècniques. Per cada plataforma es proposa un mètode per tal de detectar els possibles atacs i en alguns casos els mètodes per bloquejar-los. Amb l'estat de l'art es mostra les opcions actuals en el camp dels HIDS de codi obert i la possibilitat d'utilitzar-los en un entorn tan específic com és el IoT. Es proposa un model de desplegament i eines per tal de cobrir el màxim nombre de plataformes, independentment del fabricant o capacitats tècniques de cada una. També es planeja la problemàtica de desplegar un sistema a gran escala, on es gestionin milions de dispositius, i s'aporten algunes possibles solucions. Com a part del treball, es presenta una possible implementació utilitzant la plataforma Raspberry Pi/Linux com a dispositiu IoT, que són dos exemples de plataformes completament diferents. Finalment, s'exposen les conclusions a les quals s'ha arribat i es proposen millores i línies futures d'investigació i millora.

[es] El objetivo de este trabajo es estudiar la problemática de los ataques a los dispositivos Yate, que cada vez son más presentes en nuestra vida. Se exponen las plataformas y capacidades de los dispositivos para identificar los tipos de ataque a los que son sometidos en función de sus capacidades técnicas. Por cada plataforma se propone un método para detectar los posibles ataques y en algunos casos los métodos para bloquearlos. Con el estado del arte se muestra las opciones actuales en el campo de los HIDS de código abierto y la posibilidad de utilizarlos en un entorno tan específico como es el Yate. Se propone un modelo de despliegue y herramientas para cubrir el máximo número de plataformas, independientemente del fabricante o capacidades técnicas de cada una. También se planea la problemática de desplegar un sistema a gran escala, donde se gestionen millones de dispositivos, y se aportan algunas posibles soluciones. Como parte del trabajo, se presenta una posible implementación utilizando la plataforma Raspberry Pi/Linux como dispositivo Yate, que son dos ejemplos de plataformas completamente diferentes. Finalmente, se exponen las conclusiones a las cuales se ha llegado y se proponen mejoras y líneas futuras de investigación y mejora.
[ca] En aquest treball es realitza un estudi aerodinàmic amb una simulació CFD de dos models de vehicle de la marca Tesla, sent aquests el Tesla S model i el Tesla Cybertruck. L' objectiu principal en l'estudi aerodinàmic és la comparació dels dos models i l'anàlisi dels resultats. Altres objectius importants són la representació fidel a la realitat dels models CAD dels vehicles, l'obtenció de la malla més optima possible i aconseguir resultats pròxims als oficials. Per realitzar l'anàlisi aerodinàmic dels vehicles s'ha realitzat el treball amb el programa ANSYS Fluent. Un cop trobades les geometries i realitzats els dominis computacionals, s'ha realitzat l'anàlisi de sensibilitat per trobar la malla optima. La simulació de ambdós vehicles s'ha realitzat amb una velocitat d'entrada de 40 m/s i el model de turbulència utilitzat ha estat el k-Epsilon. El resultats del coeficient de drag de Tesla S model ha estat de 0, 2886 i el del Tesla Cybertruck de 0, 4335, aquest resultats són de l'ordre de magnitud correcte però disten del resultats oficials. La geometria del Tesla S model permet tenir un millor rendiment aerodinàmic en comparació amb el Tesla Cybertruck. Tot i així l'aerodinàmica del Cybertruck és millor de l'esperat considerant la seva geometria angulosa

[es] En este trabajo se realiza un estudio aerodinámico con una simulación CFD de dos modelos de vehículos de la marca Tesla, siendo estos el Tesla S model y el Tesla Cybertruck. El objetivo principal en el estudio aerodinámico es la comparación de los dos modelos y el análisis de los resultados. Otros objetivos importantes son la representación fiel a la realidad de los modelos CAD de los vehículos, la obtención de la malla óptima posible y conseguir resultados cercanos a los oficiales. Para realizar el análisis aerodinámico de los vehículos se ha utilizado el programa ANSYS Fluent. Una vez encontradas las geometrías y realizados los dominios computacionales, se ha realizado el análisis de sensibilidad para encontrar la malla óptima. La simulación de ambos vehículos se ha realizado con una velocidad de entrada de 40 m/s y el modelo de turbulencia utilizado ha sido el k-Epsilon. Los resultados del coeficiente de arrastre del Tesla S model han sido de 0, 2886 y el del Tesla Cybertruck de 0, 4335, estos resultados están en el orden de magnitud correcto, pero difieren de los resultados oficiales. La geometría del modelo Tesla S permite tener un mejor rendimiento aerodinámico en comparación con el Tesla Cybertruck. Sin embargo, la aerodinámica del Cybertruck es mejor de lo esperado considerando su geometría angular
[ca] S'ha presentat un Projecte per a la seva aplicació en 1r Curs d'anglès de la EOI Esplugues. El propòsit era oferir als estudiants oportunitats de practicar la competència comunicativa fora de l'aula, al seu ritme, i, a més, proporcionar-los un feedback més personalitzat i efectiu. Per al disseny i desenvolupament de les activitats, així com per a aplicar els mecanismes de feedback, s'ha emprat l'EVA institucional, Moodle. Aquesta plataforma ha estat efectiva per a l'assoliment dels objectius marcats.

[es] Se ha presentado un Proyecto para su aplicación en 1r Curso de inglés de la EOI Esplugues. El propósito era ofrecer a los estudiantes oportunidades de practicar la competencia comunicativa fuera del aula, a su ritmo, y, además, proporcionarles un feedback más personalizado y efectivo. Para el diseño y desarrollo de las actividades, así como para aplicar los mecanismos de feedback, se ha empleado el EVA institucional, Moodle. Dicha plataforma ha sido efectiva para el logro de los objetivos marcados.
[ca] Aquest treball vol oferir una visió general de l'estat de la tècnica d'utilització de les marques d'aigua digitals per a aplicacions de protecció del copyright, de manera que un lector sense coneixements previs d'aquest tema pugui fer-se una idea clara de què són les marques d'aigua digitals, com funcionen, en quines aplicacions troben utilitat i quins problemes tenen, entre altres qüestions. S'incideix especialment en el cas de les imatges digitals.

[es] El presente trabajo pretende ofrecer una visión general del estado de la técnica de uso de marcas de agua digitales para aplicaciones de protección del copyright, de modo que un lector sin conocimientos previos del tema pueda formarse una idea clara de qué son las marcas de agua digitales, cómo funcionan, en qué aplicaciones encuentran utilidad y qué problemas sufren, entre otras cuestiones. Se incide especialmente en el caso de las imágenes digitales.