BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[es] El auge de las redes sociales ha obligado a candidatos políticos y sus partidos a adaptar sus estrategias de comunicación a las nuevas tecnologías y en los nuevos canales informativos. Esta investigación analiza como los partidos políticos y los candidatos que se presentaron a las elecciones del 21 de diciembre del 2017 utilizaron Twitter durante la determinante campaña electoral al Parlamento de Cataluña. Unos comicios convocados en un escenario convulso con políticos encarcelados, otros fuera del país, con un alto porcentaje de indecisos y con un uso generalizado de las redes sociales como vía de comunicación ante la desafección por los medios tradicionales. Analizaremos los candidatos y los partidos con representación en el Parlamento de Cataluña (Juntos Por Cataluña, Esquerra Republicana, CUP, Ciutadans, PSC, PPC y Común-Podemos). Por eso, estudiaremos cuantitativamente y cualitativamente los mensajes emitidos por las cuentas oficiales de los candidatos entre el 5 y el 19 de diciembre del 2017.

[ca] L'auge de les xarxes socials ha obligat a candidats polítics i els seus partits a adaptar les seves estratègies de comunicació a les noves tecnologies i als nous canals informatius. Aquesta investigació analitza com els partits polítics i els candidats que es van presentar a les eleccions del 21 de desembre del 2017 van utilitzar Twitter durant la determinant campanya electoral al Parlament de Catalunya. Uns comicis convocats en un escenari convuls amb polítics empresonats, altres fora del país, amb un alt percentatge d'indecisos i amb un ús generalitzat de les xarxes socials com via de comunicació davant la desafecció pels mitjans tradicionals. Analitzarem els candidats i els partits amb representació en el Parlament de Catalunya (Junts Per Catalunya, Esquerra Republicana, CUP, Ciutadans, PSC, PPC i Comú-Podem). Per això, estudiarem quantitativament i qualitativament els missatges emesos pels comptes oficials dels candidats entre el 5 i el 19 de desembre del 2017.
[es] Monografía dedicada a la descripción de las galerías de pintura de las principales capitales alemanas. La publicación tiene pequeños artículos con su imagen, grabados calcográficos de artistas alemanes que forman una serie editada en Dresde y Leipzig. Los artículos descriptivos són de autores españoles entre ellos: Juan Cortada, Víctor Balaguer, José Puiggarí, Gregorio Amado Larrosa, Joaquín Roca Cornet, José Rubió, Manuel Angelon, Antonio de Bofarull, José Leopoldo Feu, Francisco J. Orellana, Vicente Boix y A. Altadill

[ca] Monografia dedicada a la descripció de les galeries de pintura de les principals capitals alemanyes. La publicació té petits articles amb la seva imatge, gravats calcogràfics d'artistes alemanys que formen una sèrie editada a Dresden i Leipzig. Els articles descriptius són d'autors catalans entre ells: Juan Cortada, Víctor Balaguer, Josep Puiggarí, Gregori Amado Larrosa, Joaquim Roca Cornet, Josep Rubió, Manel Angelon, Antoni de Bofarull, Josep Leopoldo Feu, Francesc J. Orellana, Vicenç Boix i A. Altadill
[es] Los notarios de Monistrol de Montserrat en los siglos XVII-XVIII: la reconstrucción de un fondo documental (casi) desaparecidoLos fondos notariales privados y los eclesiásticos son unos de los elementos más destacados que han permitido configurar los archivos de protocolos en Cataluña. A lo largo de los siglos XVII y XVIII funcionaron en Monistrol de Montserrat, un lugar de señorío eclesiástico bajo la jurisdicción de la abadía de Montserrat, la escribanía de la villa y la de la parroquia. Los notarios públicos se sucedieron casi ininterrumpidamente entre 1595 y 1738, hasta el punto de que en la década de 1630 había tres notarios reales y uno eclesiástico trabajando a la vez. Desafortunadamente, la destrucción del archivo de Montserrat (1811), los hechos de julio de 1936 y, muy especialmente, la desaparición en el siglo xx del fondo patrimonial de Can Gibert, donde se depositaban la mayoría de protocolos de Monistrol, han pasado factura a este valioso patrimonio documental. En el presente artículo estudiamos los escribanos que actuaron en dicha población durante este periodo y aportamos datos biográficos y sobre la actividad fedataria, dentro del contexto catalán, fundamentalmente a partir de las fuentes notariales, de un capbreu (cabreo) del siglo XVIII y de las actas municipales. Palabras clave: notarios reales, notarios eclesiásticos, señorío eclesiástico, archivos de protocolos, Monistrol de Montserrat, Cataluña.

[ca] Els fons notarials privats i els eclesiàstics són uns dels elements més destacats que han permès configurar els arxius de protocols a Catalunya. Al llarg dels segles xvii i xviii van funcionar a Monistrol de Montserrat, un lloc de senyoriueclesiàstic sota la jurisdicció de l'abadia de Montserrat, l'escrivania de la vila i la de la parròquia. Els notaris públics s'hi van succeir quasi ininterrompudament entre 1595 i 1738, fins al punt que a la dècada del 1630 hi havia tres notaris reials i un d'eclesiàstic treballant alhora. Desafortunadament, la destrucció de l'arxiu de Montserrat el 1811, els fets del juliol del 1936 i, molt especialment, la desaparició al segle xx del fons patrimonial de Can Gibert, on es dipositaven la majoria de protocols de Monistrol, han passat factura a aquest valuós patrimoni documental. En el present article estudiem els escrivans que van actuar a la població en aquest període i aportem dades biogràfiques i sobre l'activitat fedatària, dins del context català, fonamentalment a partir de les fonts notarials, d'un capbreu del segle xviii i de les actes municipals.
[es] En sus célebres Disquisitiones Arithmeticae, Gauss descubrió una ley de composición que concede una estructura de grupo al conjunto de clases de formas cuadráticas binarias de discriminante fijo. Dos siglos más tarde, Bhargava dio una reinterpretación de esta ley a través de cubos 2 x 2 x 2 de enteros, ahora conocidos como cubos de Bhargava. El planteamiento de este trabajo reside en utilizar la misma idea de los cubos de Bhargava pero en cubos 3 x 3 x 3, que dan lugar a curvas planas proyectivas de grado 3. El objectivo es determinar leyes de composición análogas que involucren esas curvas. Para eso, se desarrollaran los conocimientos matemáticos pertinentes, incluyendo cohomología de Galois y geometría algebraica, haciendo émfasis en curvas elípticas y, más en general, en las propiedades de curvas de género 1.

[ca] En les seves cèlebres Disquisitiones Arithmeticae, Gauss va descobrir una llei de composició que confereix una estructura de grup al conjunt de classes de formes quadràtiques binàries amb discriminant fixat. Dos segles més tard, Bhargava va donar una reinterpretació d'aquesta llei a través de cubs 2 x 2 x 2 d'enters, ara coneguts com a cubs de Bhargava. El plantejament d'aquest treball rau en utilitzar la mateixa idea dels cubs de Bhargava però en cubs 3 x 3 x 3, que donen lloc a corbes planes projectives de grau 3. L'objectiu és determinar lleis de composició anàlogues que involucrin aquestes corbes. A tal fi, es desenvoluparan els coneixements matemàtics pertinents, incloent cohomologia de Galois i geometria algebraica, fent èmfasi en corbes el·líptiques i, més en general, en les propietats de corbes de gènere 1.
[es] Drosophila buzzatii y D. koepferae son dos especies de moscas del vinagre que comparten distribución en zonas áridas de Bolivia y del noroeste de Argentina. Estas dos especies tienen la capacidad de producir híbridos en el laboratorio cuando se cruzan machos de D. buzzatii y hembras de D. koepferae. Los científicos de la UAB han observado que el genoma de las hembras híbridas experimentó un aumento de tamaño que podría ser explicado por la proliferación masiva de secuencias de ADN móviles.

[ca] Drosophila buzzatii i D. koepferae són dues espècies de mosques del vinagre que comparteixen distribució en zones àrides de Bolívia i del nord-oest d'Argentina. Aquestes dues espècies tenen la capacitat de produir híbrids al laboratori quan s'encreuen mascles de D. buzzatii i femelles de D. koepferae. Els científics de la UAB han observat que el genoma de les femelles híbrides va experimentar un augment de mida que podria ser explicat per la proliferació massiva de seqüències d'ADN mòbils.
[es] Este artículo plantea cuáles son las necesidades de los primeros años de vida de los bebés y cómo satisfacerlas desde la parentalidad positiva, para que los niños puedan crecer de forma sana, equilibrada y desarrollando al máximo sus potencialidades. Se pone especial énfasis en el establecimiento del vínculo seguro, en la confianza básica y en el diálogo con el mundo interno del bebé, a fin de dar respuesta a sus necesidades de manera serena y adecuada. El artículo también aborda el papel decisivo que tienen las familias en el desarrollo armónico de los niños y se pregunta qué necesitan para poder ejercer su función adecuadamente. En los últimos apartados se reflexiona sobre el acompañamiento y el apoyo a familias en situación de especial vulnerabilidad y se hacen algunos apuntes sobre la labor de los profesionales sociales que trabajan junto a las familias con hijos menores de tres años, destacando la importancia de las actitudes que se adoptan.

[ca] Aquest article planteja quines són les necessitats dels primers anys de vida dels nadons i com satisfer-les des de la parentalitat positiva, per tal que els infants puguin créixer de forma sana, equilibrada i desenvolupant al màxim les seves potencialitats. Es posa especial èmfasi en l'establiment del vincle segur, en la confiança bàsica i en el diàleg amb el món intern del bebè, per tal de donar resposta a les seves necessitats de manera serena i adient. L'article també aborda el paper decisiu que tenen les famílies en el desenvolupament harmònic dels infants i es pregunta què necessiten per poder exercir la seva funció adequadament. En els darrers apartats es reflexiona sobre l'acompanyament i el suport a famílies en situació d'especial vulnerabilitat i es fan alguns apunts sobre la tasca dels professionals socials que treballen al costat de les famílies amb fills menors de tres anys, destacant la importància de les actituds que s'hi adopten.
[es] Este trabajo es un estudio de prueba de concepto que prueba si el uso de la tecnología WGS podría facilitar el proceso de detección del CCR combinando biomarcadores obtenidos del perfil del microbioma y el ADN del huésped recuperado de la misma muestra, sin necesidad de un genotipo de muestra de sangre posterior. Si tiene éxito, este enfoque podría reducir la cantidad de falsos positivos de FIT y discernir a los candidatos para la colonoscopia al priorizar a aquellos con mayor riesgo de desarrollar CCR. Este trabajo complementa el proyecto de predicción de detección de CCR basado en microbiomas realizado por otros miembros del grupo y se centra específicamente en el contenido del ADN del huésped en muestras FIT metagenómicas.

[ca] Aquest treball és un estudi de prova de concepte que prova si l'ús de la tecnologia WGS podria facilitar el procés de cribratge de CRC combinant biomarcadors obtinguts del perfil del microbioma i l'ADN hoste recuperat de la mateixa mostra, sense necessitat d'un genotip de mostra de sang posterior. Si té èxit, aquest enfocament podria reduir el nombre de falsos positius FIT i discernir els candidats a la colonoscòpia prioritzant els que tenen més risc de desenvolupar CCR. Aquest treball complementa el projecte de predicció de cribratge de CRC basat en el microbioma realitzat pels membres del grup i es centra específicament en el contingut d'ADN hoste en mostres de FIT metagenòmics.
[es] Revista editada entre 1912 y 1969 por la Sociedad Española de Amigos del Arte y periodicidad trimestral que pasaría a ser cuatrimestral en la tercera época a partir de 1942. Su título cambió entre 1932 y 1936 por el de Revista Española de Arte

[ca] Revista editada de 1912 a 1969 per la Sociedad Española de Amigos del Arte de periodicitat trimestral que passaria a ser quadrimestral en la tercera època a partir de 1942. El seu títol canvià entre 1932 i 1936 pel de Revista Española de Arte
[es] Actualmente, con el cambio de legislación laboral, se ha hecho indispensable en las empresas el uso de aplicaciones que permitan registrar los accesos y el horario laboral de los trabajadores. Uno de los principales problemas que encuentran las empresas es la falta de precisión y en muchos casos la falta de colaboración de todas las partes implicadas. Con este trabajo se presenta un sistema que permite registrar las entradas y salidas de los trabajadores, de forma precisa, utilizando balizas colocadas estratégicamente. En este esquema, el trabajador simplemente tendría que confirmar las entradas o indicar el tipo de salida. De esta manera, el trabajador no tiene que tomar la iniciativa a la hora de llevar un registro. Finalmente, con la información recopilada el sistema genera informes que sirven como documento oficial y además, permite generar estadísticas sobre cómo distribuyen los trabajadores la jornada laboral.

[ca] Actualment, amb el canvi de legislació laboral, s'ha fet indispensable en les empreses l'ús d'aplicacions que permetin registrar els accessos i l'horari laboral dels treballadors. Un dels principals problemes que troben les empreses és la manca de precisió i en molts casos la manca de col·laboració de totes les parts implicades. En aquest treball es presenta un sistema que permet registrar les entrades i sortides dels treballadors, de manera precisa, utilitzant balises col·locades estratègicament. En aquest esquema, el treballador simplement hauria de confirmar les entrades o indicar el tipus de sortida. D'aquesta manera, el treballador no ha de prendre la iniciativa a l'hora de portar un registre. Finalment, amb la informació recopilada el sistema genera informes que serveixen com a document oficial i a més, permet generar estadístiques sobre com distribueixen els treballadors la jornada laboral.
[es] El gran desarrollo normativo y material que ha experimentado la Administración tributaria española en relación con la incorporación de las tecnologías de la información y la comunicación no solo la ha llevado a ser un ejemplo a seguir para las demás administraciones públicas, sino que también la ha convertido en todo un referente internacional. En concreto, aquellas primeras previsiones genéricas contempladas en la Ley 30/1992, de 26 de noviembre, de Régimen Jurídico del Procedimiento Administrativo Común y, esencialmente, en la Ley 28/2003, de 17 de diciembre, General Tributaria, se han convertido hoy en una ley de carácter básico en materia de e-Administración y en una completa sede electrónica, lo que ha derivado en la informatización de todos los procedimientos y en una nueva forma de funcionamiento. Sin embargo, y a pesar de los loables esfuerzos invertidos en ello, el pleno asentamiento de la denominada Administración tributaria electrónica es un reto aún lejano, y es que justamente el objeto del presente trabajo es poner de manifiesto las cuestiones y aspectos que todavía están pendientes para hacer de ella una realidad.

[ca] El gran desenvolupament normatiu i material que ha experimentat l'Administració tributària espanyola amb relació a la incorporació de les tecnologies de la informació i la comunicació (TIC) no solament l'ha portat a ser un exemple a seguir per a les altres administracions públiques, sinó que també l'ha convertit en tot un referent internacional. En concret, aquelles primeres previsions genèriques previstes en la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic del procediment administratiu comú i, essencialment, en la Llei 28/2003, de 17 de desembre, general tributària, s'han convertit avui en una llei de caràcter bàsic en matèria d'Administració electrònica i en una seu electrònica completa, la qual cosa ha derivat en la informatització de tots els procediments i en una nova forma de funcionament. No obstant això, i malgrat els lloables esforços invertits sobre aquest tema, l'assentament ple de la denominada Administració electrònica és un repte encara llunyà. Justament l'objecte d'aquest treball és posar de manifest les qüestions i els aspectes que encara resten pendents per a fer-la realitat.
[es] El objetivo del presente estudio es analizar diversos aspectos relacionados con los delitos contra la libertad e indemnidad sexual en el estado español. Las estadísticas muestran un ascenso en los últimos años de los delitos contra la libertad e indemnidad sexual en general. Este incremento está provocado casi en su totalidad por el aumento del número de casos de abuso sexual de tipo básico. La revisión documental demuestra que hay factores sociales que influyen en la conducta sexual desviada. Los contenidos pornográficos también son un factor relevante. La escasa cobertura de programas de tratamiento para los delincuentes sexuales de escasa entidad, como abusos, provoca que no se dé una respuesta integral al delincuente sexual.

[ca] L'objectiu d'aquest estudi és analitzar diversos aspectes relacionats amb els delictes contra la llibertat i indemnitat sexual a l'estat espanyol. Les estadístiques mostren un ascens en els últims anys dels delictes contra la llibertat i indemnitat sexual en general. Aquest increment és provocat gairebé íntegrament per l'augment del nombre de casos d'abús sexual de tipus bàsic. La revisió documental demostra que hi ha factors socials que influeixen en la conducta sexual desviada. Els continguts pornogràfics també són un factor rellevant. L'escassa cobertura de programes de tractament per als delinqüents sexuals d'escassa entitat, com abusos, fa que no es doni una resposta integral al delinqüent sexual.
[es] Holanda ha sido un país pionero en el estudio de los medios de comunicación en Europa. Las investigación de la escuela holandesa es muy diversa en lo referente a los temas, investigadores, métodos y orientaciones teoréticas. Estas investigaciones han experimentado un cabio de énfasis gradual, pasando de la investigación cuantitativo-estadística a la cualitativo- interpretativa. La investigación holandesa ha ejercido una gran influencia en el ámbito europeo gracias a su vocación y presencia internacionales y a sus intereses diversificados pero bien coordinados entre diversos focos de investigación dispersos en un país muy descentralizado. Los ámbitos de estudio más desarrollados son el estudio del papel de los medios locales y comunitarios, la historia de los medios, la investigación de las audiencias, la comunicación internacional, la construcción social de la realidad y la comunicación internacional.

[ca] Holanda ha estat un país pioner en l'estudi dels mitjans de comunicació a Europa. La recerca de l'escola holandesa és molt diversa quant a temes, investigadors, mètodes i orientacions teorètiques. Aquesta investigació ha experimentat un canvi d'èmfasi gradual, tot passant de la recerca quantitativoestadística a la qualitativointerpretativa. La recerca holandesa ha exercit una gran influència en l'àmbit europeu gràcies a la seva vocació i presència internacionals i als seus interessos diversificats però ben coordinats entre els diversos focus de recerca dispersos per un país força descentralitzat. Les àrees d'estudi més desenvolupades són l'estudi del paper dels mitjans en la democràcia, la investigació sobre la política dels mitjans, l'estudi dels mitjans locals i comunitaris, la història dels mitjans, la investigació de les audiències, la comunicació internacional, la construcció social de la realitat i la comunicació internacional.
[es] Este proyecto consiste en el desarrollo de un escritorio web para unificar en una única plataforma todas las tareas que actualmente se realizan de forma descoordinada y mediante diversos archivos desestructurados distribuidos en carpetas, que impiden la organización y la compartición de la información de forma automática. Adicionalmente se desarrollará la primera de las tareas que estarán incluídas en este escritorio que consiste en una aplicación web para la gestión de las llamadas estacionadas para recordar diversos eventos a los usuarios del servicio, como la toma de medicamentos, por ejemplo. En su desarrollo se utilizará Angular como framework web para el frontend de la aplicación y Typescript como lenguaje de programación, y. Net Core con el lenguaje C# para los servicios web de backend.

[ca] Aquest projecte consisteix en el desenvolupament d'un escriptori web per unificar en una única plataforma totes les tasques que actualment es realitzen de forma descoordinada i mitjançant diversos arxius desestructurats distribuïts en carpetes, que impedeixen l'organització i la compartició de la informació de forma automàtica. A més a es desenvoluparà la primera de les tasques que estaran incloses en aquest escriptori que consisteix en una aplicació web per a la gestió de les trucades estacionades per recordar diversos esdeveniments als usuaris de el servei, com la presa de medicaments, per exemple. en el seu desenvolupament s'utilitzarà Angular com framework web per al frontend de la aplicació i Typescript com a llenguatge de programació, i. Net Core amb el llenguatge C # per als serveis web de backend.
[es] En el presente artículo, realizamos un análisis de la reciente evolución de las rentas mínimas de inserción (RMI) en el conjunto de las comunidades autónomas de España. El trabajo ofrece una clasificación de estas según las características de su política de RMI, tanto en el inicio de la crisis (2008) como respecto a su evolución hasta el año 2014. Se han analizado variables relativas a las dimensiones de recursos y a las coberturas, a los rasgos básicos y a las condiciones de acceso, con el fin de conocer las características, el desarrollo reciente y la capacidad de respuesta de esos programas respecto a la crisis. Los resultados muestran que, si bien los programas de RMI en su conjunto experimentan una cierta mejoría, persisten grandes diferencias autonómicas, ciertas desigualdades sociales en el acceso a las mismas y un impacto aún limitado como herramienta para paliar la pobreza y la exclusión social.

[ca] En aquest article fem una anàlisi de l'evolució recent de les rendes mínimes d'inserció (RMI) en el conjunt de les comunitats autònomes d'Espanya. El treball n'ofereix una classificació segons les característiques de la seva política d'RMI, tant a l'inici de la crisi (2008) com respecte de la seva evolució fins a l'any 2014. S'han analitzat variables relatives a les dimensions de recursos i a les cobertures, als trets bàsics i a les condicions d'accés, amb la finalitat de conèixer les característiques, el desenvolupament recent i la capacitat de resposta d'aquests programes respecte de la crisi. Els resultats mostren que, si bé els programes d'RMI en conjunt experimenten una certa millora, persisteixen grans diferències autonòmiques, certes desigualtats socials en l'accés a aquestes i un impacte encara limitat com a eina per pal·liar la pobresa i l'exclusió social.
[es] En este artículo se realiza un comentario del epigrama X 35 de Marcial, en el que se recomienda la poesía de Sulpicia a sus lectores. Por un lado, se estudian las coincidencias entre la poética de Marcial y las características de la obra de Sulpicia, opuestas a ciertas formas literarias de su época, como la poesía mitológica. Por otro, se analizan algunos de los rasgos de la personalidad y obra de la autora desde un punto de vista de género, haciendo hincapié en las diferencias existentes en la consideración de Sulpicia como mujer y escritora y la de figuras masculinas, como Ovidio o el propio Marcial.

[ca] En aquest article es fa un comentari de l'epigrama X 35 de Marcial, en el qual recomana la poesia de Sulpícia als seus lectors. D'una banda, s'estudien les coincidències entre la poètica de Marcial i les característiques de l'obra de Sulpícia, oposades a certes formes literàries de la seva època, com la poesia mitològica. De l'altra, s'analitzen alguns dels trets de la personalitat i obra de l'autora des d'un punt de vista de gènere, insistint en les diferències existents en la consideració de Sulpícia com a dona i escriptora i la de figures masculines, com Ovidi o el mateix Marcial.