[ca] La inclusió educativa és una realitat latent en els sistemes educatius existents i es pot veure reflectida des de diversos àmbits, com ara el literari. Obres com Wonder, de J. R. Palacio, exposen la situació dels estudiants que presenten característiques considerades no ordinàries i que s'han d'adaptar a un sistema educatiu que els acull en més o menys mesura. Per tal de poder fer realitat un espai d'aprenentatge que posicioni l'alumnat en igualtat de condicions, siguin quines siguin les seves característiques, s'han de tenir en compte tots els aspectes de l'ensenyament per igual, tot i que es considera l'avaluació com a punt clau per assolir l'èxit educatiu. A partir de la traducció d'obres com Wonder, la inclusió s'ha començat a treballar com a qüestió intrínseca a les aules. Molts centres educatius catalans proposen el llibre com a lectura obligatòria i és per això que el següent estudi tindrà dos objectius. El primer, totalment analític, pretén comparar les traduccions al català i castellà del llenguatge no inclusiu, entenent-lo com aquells mots o expressions discriminatòries en relació a persones alienes. Amb l'anàlisi, comprovarem si les llengües meta realment mantenen el mateix significat que l'original i en quina mesura s'ha aconseguit traslladar el sentit. En aquest àmbit, el límit de traducció més important és la col·loquialitat del llenguatge, que posicionen els personatges i el seu discurs en un registre informal i totalment quotidià. El segon objectiu, amb un estudi de cas, prendrà una aula real com a objecte d'investigació que enguany s'ha llegit Wonder a l'assignatura de castellà. La finalitat principal és comprovar l'efecte de l'obra en els aprenents i analitzar l'avaluació que el docent realitza de les diferents activitats posteriors a la lectura, tenint en compte les característiques i necessitats educatives d'aprenentatge de cada alumne. L'estudi es realitzarà a partir d'una seqüència didàctica aplicada en tres sessions i tres activitats d'avaluació diferents. Amb tot, es busca observar com s'adapta l'aula per tal que presenti les mateixes oportunitats d'aprenentatge per tothom i es planteja trobar un punt de convergència entre inclusió i aprenentatge de llengües des d'una vessant totalment personalitzada de l'avaluació.

[es] La inclusión educativa es una realidad existente en todos los sistemas educativos y se puede ver reflejada en muchos ámbitos, como sería el literario. Obras como Wonder, de J. R. Palacio, exponen la situación de aquellos estudiantes que presentan características consideradas no ordinarias y que se tienen que adaptar en un sistema educativo que los acoge en más o menos grado. Para poder hacer realidad un espacio de aprendizaje que posicione el alumnado en igualdad de condiciones, sean cuales sean sus características, se tienen que contemplar todos los aspectos de la enseñanza por igual, aunque se considera que la evaluación es el pilar fundamental para conseguir el éxito educativo. A partir de la traducción de obras como Wonder, la inclusión se ha empezado a trabajar como cuestión intrínseca en el aula. Muchos centros educativos proponen el libro como lectura obligatoria y de aquí nacen los dos objetivos del presente estudio. El primero, totalmente analítico, pretende comparar las traducciones al catalán y al castellano del lenguaje no inclusivo, considerándolo como todas aquellas palabras o expresiones discriminatorias respecto a un sujeto. Con el análisis, comprobaremos si las lenguas meta mantienen realmente el mismo significado que el original y cómo consiguen trasladar el sentido real de la obra. En este ámbito, el límite de traducción más importante es la coloquialidad del lenguaje, que posiciona los personajes y su discurso en un registro informal y totalmente cotidiano. El segundo objetivo, con un estudio de caso, se basará en un aula real como objeto de investigación que este año se ha leído Wonder en la materia de castellano. La finalidad principal es comprobar el efecto de la historia en los aprendices y analizar la evaluación que el docente realiza de las diferentes actividades posteriores a la lectura, teniendo en cuenta las características y necesidades educativas de aprendizaje de cada alumno. El estudio se realizará a partir de una secuencia didáctica aplicada en tres sesiones y tres actividades de evaluación. Con todo, se busca observar cómo se adaptan los contenidos del aula para presentar las mismas oportunidades de aprendizaje a los alumnos y se plantea encontrar un punto de convergencia entre inclusión y evaluación de lenguas des de una vertiente totalmente personalizada de la evaluación.