[es] La investigación reciente en adquisición de segundas lenguas desde una perspectiva generativista (GenSLA) ha intentado dar cuenta del ensamblaje de los rasgos sintácticos y semánticos de los artículos (Cho & Slabakova, 2014) y los nombres (Choi, Ionin, & Zhu, 2018) en inglés L2, pero no ha convertido estos resultados en una pedagogía práctica (Whong, Whong, Marsden, & Gil, 2013). El objetivo de esta tesis es examinar propuestas previas (Lopez, 2017; Sabir, 2018) que recomiendan materiales didácticos (Marsden & Slabakova, 2019) para investigar la adquisición de los artículos y los tipos de nombres en inglés L2 por parte de hablantes de chino mandarín L1 en contextos de instrucción distintos. La pregunta de investigación principal pretende analizar si utilizar un enfoque didáctico basado en investigaciones en el campo de GenSLA y ISLA es beneficioso. Siguiendo investigaciones previas de Lopez (2017) y Sabir (2018), esta tesis pretende contribuir a este campo creando un contexto instruccional nuevo llamado "linguistically-informed instruction". Basado en la Feature Reassembly Hypothesis (Lardiere, 2008, 2009a, 2009b), la Bottleneck Hypothesis (Slabakova, 2008, 2009a, 2009b), y la Cline of Difficulty (Slabakova, 2009a), esta nueva pedagogía enseña artículos y tipos de nombres en inglés L2 a través universales semánticos: [±definite] para artículos y [±atomic] y [±count] para nombres. Cuatro preguntas de investigación principales analizan los efectos de la instrucción: (1) ¿Hasta qué punto los rasgos de la L1 están presentes en los artículos y tipos de nombres en inglés L2 de los participantes antes de la intervención didáctica, medido por las diferencias potenciales entre los resultados de los aprendices de la L2 y los hablantes nativos? (2) ¿Interviene el tipo de contexto de instrucción en el reensamblaje de los rasgos L1 de los artículos y los tipos de nombre en la L2? (3) ¿Qué tipo de instrucción generará mejores resultados en el reensamblaje de los rasgos L1 de los artículos y los tipos de nombre en la L2 en el post-test inmediato y el no-inmediato? (4) ¿Cuál es el efecto del tipo de tarea utilizada en la mejora general de los resultados y su interacción con el tipo de instrucción? Para evaluar el efecto de los tipos de instrucción, se utilizaron tres grupos de participantes hablantes de chino mandarín L1, inglés L2: (i) un grupo que recibió una hora de "linguistically-informed instruction", (ii) un grupo que recibió una hora de instrucción utilizando el libro de texto tradicional, y (iii) un grupo que no recibió instrucción extra. Se analizó a los participantes antes de la intervención, inmediatamente después y tres semanas después utilizando una "elicited sentence imitation task", una "acceptability judgment task" y una "forced-choice elicitation task". Nuestros resultados evidenciaron que los aprendices mostraron patrones no nativos en su ensamblaje de los rasgos L2 antes de la intervención. Después del post-test inmediato y no inmediato, los resultados evidenciaron que los aprendices que recibieron "linguistically-informed instruction" y los que recibieron instrucción tradicional empezaron a reensamblar sus rasgos L1 a los de la L2. El análisis también muestra que los aprendices "linguistically-informed" mejoraron más su conocimiento lingüístico que los aprendices tradicionales y los que no recibieron instrucción. Finalmente, se evidenció una interacción entre tipo de instrucción y tipo de tarea, por la que la "linguistically-informed instruction" parece desarrollar el conocimiento implícito a corto plazo. El análisis general de los resultados sugiere que si la "linguistically-informed instruction" se implementara de manera sistemática durante todo un curso, podría causar un aprendizaje más efectivo que la instrucción tradicional a la hora de enseñar conceptos lingüísticos complejos.

[ca] La investigació recent en adquisició de segones llengües des d'una perspectiva generativista (GenSLA) ha intentat donar compte del reacoblament dels trets sintàctics i semàntics dels articles (Cho & Slabakova, 2014) i els noms (Choi, Ionin, & Zhu, 2018) en anglès L2, però no ha convertit aquests resultats en una pedagogia pràctica (Whong, Whong, Marsden, & Gil, 2013). L'objectiu d'aquesta tesi és examinar propostes prèvies (Lopez, 2017; Sabir, 2018) que recomanen materials didàctics (Marsden & Slabakova, 2019) per investigar l'adquisició dels articles i els tipus de noms en anglès L2 per part de parlants de xinès mandarí L1 en contextos d'instrucció diferents. La pregunta d'investigació principal pretén analitzar si utilitzar un enfocament didàctic basat en investigacions en el camp de GenSLA i ILLA és beneficiós. Seguint investigacions prèvies de Lopez (2017) i Sabir (2018), aquesta tesi pretén contribuir a aquest camp creant un context instruccional nou anomenat "linguistically-informed instruction". Basat en la Feature Reassembly Hypothesis (Lardiere, 2008, 2009a, 2009b), la Bottleneck Hypothesis (Slabakova, 2008, 2009a, 2009b), i la Cline of Difficulty (Slabakova, 2009a), aquesta nova pedagogia ensenya articles i tipus de noms en anglès L2 a través d'universals semàntics: [± definite] per a articles i [± atomic] i [± count] per noms. Quatre preguntes de recerca principals analitzen els efectes de la instrucció: (1) Fins a quin punt els trets de la L1 són presents en els articles i tipus de noms en anglès L2 dels participants abans de la intervenció didàctica, mesurat per les diferències potencials entre els resultats dels aprenents de la L2 i els parlants nadius? (2) Intervé el tipus de context d'instrucció en el reacoblament dels trets L1 dels articles i els tipus de nom a la L2? (3) Quin tipus d'instrucció generarà millors resultats en el reacoblament dels trets L1 dels articles i els tipus de nom a la L2 en el post-test immediat i el no-immediat? (4) Quin és l'efecte del tipus de tasca utilitzada en la millora general dels resultats i la seva interacció amb el tipus d'instrucció? Per avaluar l'efecte dels tipus d'instrucció, es van utilitzar tres grups de participants parlants de xinès mandarí L1, anglès L2: (i) un grup que va rebre una hora de "Linguistically-informed instruction", (ii) un grup que va rebre una hora d'instrucció utilitzant el llibre de text tradicional, i (iii) un grup que no va rebre instrucció extra. Es va analitzar els participants abans de la intervenció, immediatament després i tres setmanes després utilitzant una "elicited sentence imitation task", una "acceptability judgment task" i una "forced-choice elicitation task". Els nostres resultats van evidenciar que els aprenents van mostrar patrons no nadius en el seu reacoblament dels trets L2 abans de la intervenció. Després deel post-test immediat i no immediat, els resultats van evidenciar que els aprenents que van rebre "linguistically-informed instruction" i els que van rebre instrucció tradicional van començar a reacoblar seus trets L1 als de la L2. L'anàlisi també mostra que els aprenents "linguistically-informed" van millorar més el seu coneixement lingüístic que els aprenents tradicionals i els que no van rebre instrucció. Finalment, es va evidenciar una interacció entre tipus d'instrucció i tipus de tasca, per la qual la "linguistically-informed instruction" sembla desenvolupar el coneixement implícit a curt termini. L'anàlisi general dels resultats suggereix que si la "linguistically-informed instruction" s'implementés de manera sistemàtica durant tot un curs, podria causar un aprenentatge més efectiu que la instrucció tradicional a l'hora d'ensenyar conceptes lingüístics complexos.