BSC-LT/ACAData huggingface dataset:
[es] Este trabajo estudia las herramientas de las que dispone la UE para hacer frente al fenómeno del tráfico de drogas. La globalización y las relaciones transfronterizas dominan el escenario internacional y la apertura de las fronteras también ha tenido importantes efectos sobre la delincuencia organizada transnacional (DOT). En una primera parte se analiza la capacidad de actuación de algunas de las agencias europeas de cooperación policial, judicial y de gestión de fronteras (Europol, Eurojust y Frontex). En segundo lugar, se analiza la capacidad de la UE para conformar entre los Estados miembros percepciones y expectativas en relación con el tráfico de drogas. En tercer lugar, se lleva a cabo el estudio de caso del Equipo Conjunto de Investigación (ECI) constituido por España y Serbia. El resultado del estudio es el siguiente: la UE es una institución con capacidad normativa y un actor en el sistema internacional capaz de prescribir la conducta de los estados miembros y configurar las expectativas pero aún son necesarios más pasos hacia la concesión de soberanía a la UE que deben ir acompañados de la integración de las diferentes legislaciones en materia penal y procesal.

[ca] Aquest treball estudia les eines de què disposa la UE per fer front al fenomen del tràfic de drogues. La globalització i les relacions transfrontereres dominen l'escenari internacional i l'obertura de les fronteres també ha tingut efectes importants sobre la delinqüència organitzada transnacional. En una primera part s'analitza la capacitat d"actuació d"algunes de les agències europees de cooperació policial, judicial i de gestió de fronteres (Europol, Eurojust i Frontex). En segon lloc, s'analitza la capacitat de la UE per conformar entre els estats membres percepcions i expectatives en relació amb el tràfic de drogues. En tercer lloc, es duu a terme lestudi de cas de lEquip Conjunt de Recerca (ECI) constituït per Espanya i Sèrbia. El resultat de l'estudi és el següent: la UE és una institució amb capacitat normativa i un actor en el sistema internacional capaç de prescriure la conducta dels estats membres i configurar les expectatives, però encara calen més passos cap a la concessió de sobirania a la UE que han d'anar acompanyats de la integració de les diferents legislacions en matèria penal i processal.
[es] Esta tesis se sitúa en el ámbito de investigación en didáctica de la literatura. El objetivo principal de la investigación es caracterizar los libros infantiles del siglo XXI para primeros lectores, así como evidenciar la evolución y los cambios producidos durante el período 1977-2013. El corpus a analizar incluye las obras más recomendadas por la crítica especializada cuya característica es que son las que pueden revelar mejor la calidad y la presuposición educativa y literaria que configura la literatura para niños, así como las que más reflejan los cambios socioculturales y artísticos que marcan las tendencias evolutivas de la producción. La caracterización se divide en seis ámbitos: la producción editorial y formal, la representación literaria del mundo, la fragmentación narrativa, la complejidad narrativa, la complejidad interpretativa y la relación entre el texto y las imágenes. Los resultados obtenidos se comparan con la caracterización de las obras realizada por Colomer (1995a) para ver la evolución y poder establecer la competencia literaria del lector implícito que presuponen los libros del nuevo milenio.

[ca] Aquesta tesi se situa dins l'àmbit de recerca en didàctica de la literatura. L'objectiu principal de la investigació és caracteritzar els llibres infantils del segle XXI per a primers lectors, així com evidenciar l'evolució i els canvis produïts durant el període 1977-2013. El corpus a analitzar inclou les obres més recomanades per la crítica especialitzada en el benentès que són les que poden revelar millor la qualitat i els pressupòsits educatius i literaris que configuren la literatura per a infants, així com les que més reflecteixen els canvis socioculturals i artístics que marquen les tendències evolutives de la producció. La caracterització es divideix en sis àmbits: la producció editorial i formal, la representació literària del món, la fragmentació narrativa, la complexitat narrativa, la complexitat interpretativa i la relació entre el text i les imatges. Els resultats obtinguts es comparen amb la caracterització de les obres realitzada per Colomer (1995a) per tal de veure'n l'evolució seguida i poder establir la competència literària del lector implícit que pressuposen els llibres del nou mil·lenni.
[es] En este artículo se evalúan las competencias ambientales (CA) del profesorado en formación inicial al comienzo y en la finalización del Grado de Maestro/a en Educación Primaria (GMEP) en una universidad española. Se ha desarrollado y validado un cuestionario con el fin de evaluar seis CA en relación con los conocimientos, las actitudes y los comportamientos ambientales de los y las estudiantes de la muestra (n = 341). Los resultados del estudio revelan que el profesorado en formación inicial carece de las CA suficientes con las que educar ambientalmente a su alumnado y que no existen diferencias en el grado de adquisición de estas competencias entre el alumnado de primer y cuarto curso del GMEP. Como resultado, se cuestiona el papel de la Universidad y los nuevos programas diseñados en el proceso de convergencia hacia el Espacio Europeo de Educación Superior y se sugieren algunas propuestas de mejora.

[ca] En aquest article s'avaluen les Competències Ambientals (CA) del professorat en formació inicial a l'inici i a l'acabament del grau de mestre d'educació primària a una universitat espanyola. S'ha desenvolupat i validat un qüestionari amb la finalitat d'avaluar sis CA en relació amb els coneixements, actituds i comportaments ambientals dels estudiants de la mostra (n=3419. Els resultats de l'estudi revelen que al professorat en formació inicial li manquen CA que els permetin educar ambientalment a l'alumnat. A més, s'ha pogut veure que no existeixen diferències en el seu grau d'adquisició entre l'alumnat de primer i quart curs del grau de mestres d'educació primària. Com a resultat, es qüestiona el paper de la universitat i els nous programes dissenyats en el procés de convergència cap a l'Espai Europeu d'Educació Superior i s'assenyalen algunes propostes de millora.
[es] El trabajo consiste en la creación de una plataforma web que, a través de las características de la web 2. 0, informe y divulgue el mundo casteller en todos sus ámbitos y de forma internacional. El proyecto también expone las principales características de diseño y contenido que debe tener el espacio web concebido como CARRO GROS.

[ca] El treball consisteix en la creació d'una plataforma web que, a través de les característiques del web 2. 0, informi i divulgui el món casteller en tots els seus àmbits i de forma internacional. El projecte també exposa les principals característiques de disseny i contingut que ha de tenir l'espai web concebut com a CARRO GROS.
[es] Las reflexiones filosóficas de Theodor Adorno sobre la teoría estética nos confrontan con una duplicidad que dificulta la comprensión del vínculo del arte con los problemas de la cultura capitalista. Por un lado, los objetos artísticos son determinados por una singularidad que los diferencia de las prácticas verbales y de la base de validez que nutre las instituciones sociales. Por otro lado, los fenómenos estéticos son hechos que no pueden denegar de su inscripción en un entramado social específico. En este sentido, Adorno presenta a la obra de arte como un "sistema de incompatibilidad" en el que se tensan determinaciones irreconciliables. En el presente trabajo abordamos esta paradoja a partir de la interpretación que ofrece la perspectiva de la estética de la negatividad y desarrollamos sus potencialidades para el pensamiento social contemporáneo.

[ca] Les reflexions filosòfiques de Theodor Adorno sobre la teoria estètica ens confronten amb una duplicitat que dificulta la comprensió del vincle de l'art amb els problemes de la cultura capitalista. D'una banda, els objectes artístics estan determinats per una singularitat que els diferencia de les pràctiques verbals i de la base de validesa que nodreix les institucions socials. De l'altra, els fenòmens estètics són fets que no poden denegar la seva inscripció en un entramat social específic. En aquest sentit, Adorno presenta l'obra d'art com un "sistema d'incompatibilitat" en el qual es tensen determinacions irreconciliables. En aquest treball abordem aquesta paradoxa a partir de la interpretació que ofereix la perspectiva de l'estètica de la negativitat i en desenvolupem les potencialitats per al pensament social contemporani.
[es] Las redes de comunicaciones actuales no son sólo el canal por el que circulan los datos entre distintos artefactos electrónicos que comparten información, son una pieza fundamental que permite la hiperconectividad y la ubicuidad que la sociedad actual demanda. Las redes deben estar bien dimensionadas, ser flexibles y contar con mecanismos que les permitan recuperarse rápidamente de fallos. A medida que las redes de comunicaciones van creciendo y se hacen más complejas, es más difícil anticiparse a las posibles caídas que pudieran producirse o, si es inevitable, localizar rápidamente qué elemento no funciona adecuadamente. Este TFG trata de resolver el problema descrito mediante el uso de sistemas de monitorización de redes. Un sistema de monitorización de redes consiste en un módulo central y una serie de sondas o agentes que se encargan de monitorizar los equipos conectados a la red. El módulo central analiza los datos recibidos y, mediante diferentes herramientas, es capaz de: lanzar alarmas por email, SMS u otros sistemas cuando hay un problema, de detectar tendencias que indiquen que algún equipo va a fallar, de proporcionar informes sobre el funcionamiento de la red, etc. El trabajo consta de una parte teórica donde se estudiarán los fundamentos de los sistemas de monitorización y se compararán las características de varios de ellos; y de un caso práctico, donde se seleccionará, desplegará y pondrá en producción un sistema de monitorización en la red de la Agencia de Desarrollo Local de Santa Pola.

[ca] Les xarxes de comunicacions actuals no són només el canal pel qual circulen les dades entre diferents artefactes electrònics que comparteixen informació, són una peça fonamental que permet la hiperconectividad i la ubiqüitat que la societat actual demanda. Les xarxes han d'estar ben dimensionades, ser flexibles i comptar amb mecanismes que els permetin recuperar-se ràpidament de fallades. A mesura que les xarxes de comunicacions van creixent i es fan més complexes, és més difícil anticipar-se a les possibles caigudes que poguessin produir-se o, si és inevitable, localitzar ràpidament quin element no funciona adequadament. Aquest TFG tracta de resoldre el problema descrit mitjançant l'ús de sistemes de monitoratge de xarxes. Un sistema de monitoratge de xarxes consisteix en un mòdul central i una sèrie de sondes o agents que s'encarreguen de monitorar els equips connectats a la xarxa. El mòdul central analitza les dades rebudes i, mitjançant diferents eines, és capaç de: llançar alarmes per email, SMS o altres sistemes quan hi ha un problema, de detectar tendències que indiquin que algun equip fallarà, de proporcionar informes sobre el funcionament de la xarxa, etc. El treball consta d'una part teòrica on s'estudiaran els fonaments dels sistemes de monitoratge i es compararan les característiques de diversos d'ells; i d'un cas pràctic, on se seleccionarà, desplegarà i posarà en producció un sistema de monitoratge en la xarxa de l'Agència de Desenvolupament Local de Santa Pola.
[es] Cada vez hay más gente interesada en tener mascotas recién nacidas para poder criarlas desde que son pequeñas. Con la crisis cada vez se compran menos animales en las tiendas y aumentan las ventas particulares que son más económicas. Dichos particulares buscan perfiles de mascotas concretos. A parte, por circunstancias personales me tocó sufrir una enfermedad que pasan los animales los cuales nunca han tenido relaciones sexuales. Por estos motivos me plantee la siguiente pregunta: ¿Existe alguna manera de poder ayudar a toda esa gente y a esas personas que han sufrido el mismo problema que yo? Como trabajo de final de grado se presenta Animal Pairs, una aplicación multiplataforma para poner en contacto 2 personas que tengan mascotas y estén interesados en que dichos animales se conozcan. A lo largo del documento podremos encontrar un análisis exhaustivo previo al desarrollo, explicaciones de las decisiones tomadas y toda la información necesaria acerca de la aplicación y cómo utilizarla.

[ca] Cada cop n'hi ha més gent interessada en tenir mascotes nadons per poder criar-les des que són petites. Amb la crisi, cada cop es compren menys animals a les tendes i augmenten les ventes de particulars que són més econòmiques. Aquests particulars busquen perfils de mascotes molt concrets. A part d'això, per circumstancies personals, vaig haver de sofrir una malaltia que passen els animals que no han tingut cap relació sexual. Per aquests motius em vaig plantejar la següent pregunta: Existeix una manera de poder ajudar a tota aquesta gent i a aquelles persones que han patit el mateix problema que jo? Com a treball de final de grau es presenta Animal Pairs, una aplicació multi plataforma per poder posar en contacte 2 persones que tinguin mascotes i estiguin interessats en que aquestes es coneguin. Al llarg d'aquest document podem trobar un anàlisi exhaustiu previ al desenvolupament, explicacions de les decisions presses i tota la informació necessària sobre l'aplicació i com utilitzar-la.
[es] La cooperación, la empatía, y el altruismo son capacidades humanas que se han documentado ya desde tiempos pretéritos. Pero estas calidades, como los sentimientos y las emociones, no dejan huella en el registro arqueológico, y solo las podemos inferir a partir del estudio de las patologías, los traumatismos y las lesiones presentes en los fósiles. La Bioarqueologia de las Curas, a través de herramientas como la Index of Care, ha encontrado la oportunidad para reconstruir la vida social de las poblaciones pasadas a partir de las curas y la atención dispensadas hacia individuos con patologías, lesiones y/o traumatismos. El presente trabajo lleva como objetivo valorar el alcance que la compasión, las curas y la atención han tenido dentro del mundo neandertal, y desmitificar la concepción ochocentista todavía presente dentro del imaginario social, que los define como bestias o animales. A partir de l¿estudio de caso del individuo neandertal Shanidar1 de la Cueva de Shanidar (Irak), a quien se le ha aplicado el Index of Care, se pretende estimar el papel que las curas y la atención jugaban en las dinámicas sociales y simbólicas de grupos de neandertales, y haciendo visible aquello invisible, ver como la empatía y la compasión han jugado un papel clave en nuestra evolución.

[ca] La cooperació, l'empatia, i l'altruisme són capacitats humanes que s'han documentat ja des de temps pretèrits. Però aquestes qualitats, com els sentiments i les emocions, no deixen empremta en el registre arqueològic, i només les podem inferir a partir de l'estudi de les patologies, els traumatismes i les lesions presents en els fòssils. La Bioarqueologia de les Cures, a través d'eines com l'Index of Care, ha trobat la oportunitat per reconstruir la vida social de les poblacions passades a partir de les cures i l'atenció dispensades cap a individus amb patologies, lesions i/o traumatismes. El present treball porta com a objectiu valorar l'abast que la compassió, les cures i l'atenció han tingut dins del món neandertal, i desmitificar la concepció vuitcentista encara present dins l'imaginari social, que els defineix com a bèsties o animals. A partir de l¿estudi de cas de l'individu neandertal Shanidar1 de la Cova de Shanidar (Iraq), a qui se li ha aplicat l'Index of Care, es pretén estimar el paper que les cures i l'atenció jugaven en les dinàmiques socials i simbòliques de grups de neandertals, i fent visible allò invisible, veure com l'empatia i la compassió han jugat un paper clau en la nostra evolució.
[es] Gallén traza la evolución de las concepciones teatrales de Ramón Vinyes des de sus orígenes literarios en Cataluña y Colombia hasta los años 20 y 30, cuando destacó como polemista y dramaturgo en Cataluña. De mismo modo, destaca su información sobre el género, revelada en una vasta obra periodística y crítica ejercida hasta los años 40 en Barranquilla.

[ca] Gallén traça l'evolució de les concepcions teatrals de Ramon Vinyes des dels seus orígens literaris a Catalunya i Colòmbia fins als anys 20 i 30, quan destacà com a polemista i dramaturg a Catalunya. Del mateix mode, destaca la seva informació sobre el gènere, revelada en una àmplia obra periodística i crítica exercida fins als anys 40 a Barranquilla.
[es] Entrevista al autor y director teatral Oriol Genís, a cargo de la profesora Gemma Reguant. La entrevista se puede visualizar en este enlace (en catalán): https: //youtu. be/obffc4rvH5Q

[ca] Entrevista a l'autor i director teatral Josep Maria Miró, a càrrec de la professora Gemma Reguant Fosas. L'entrevista es pot visualitzar en aquest enllaç: https: //youtu. be/obffc4rvH5Q
[es] El informe E-learning Research 2017 está elaborado por el eLearn Center de la UOC. La finalidad principal del informe es dar a conocer las temáticas sobre e-learning que más se han investigado en las publicaciones de impacto durante el año 2017. Es una información que quiere ser relevante para investigadores/es, grupos de investigación e instituciones de educación interesadas en el e-learning y la educación digital.

[ca] L'informe E-learning Research 2017 està elaborat per l'eLearn Center de la Universitat Oberta de Catalunya. La finalitat principal de l'informe és donar a conèixer quines són les temàtiques sobre l'e-learning que més s'han investigat en les publicacions d'impacte durant l'any 2017. És una informació que vol ser rellevant per a investigadors/es, grups de recerca i institucions d'educació interessades en l'e-learning i l'educació digital.
[es] Objetivo: estudiar el efecto de la edad en los resultados de las pruebas clínicas utilizadas habitualmente en la e valuación de los movimientos oculares sacád i c os y de seguimiento. Método: Se evaluaron 138 pacientes de distintas edades que cumplían los criterios e stablecido s en el estudio. Estos fueron divididos en cuatro muestras dependiendo de la edad: escolares (entre 8 y 9 años), jóvenes (entre 19 y 25 años), adultos (entre 30 y 45 años) y grandes (mayores o iguales a 60 años). Las pruebas clínicas realizadas p ara valorar los movimientos sacádicos y de seguimiento fueron NSUCO (Northeaster State University College of Optometry), el G roffman (VTT) y el DEM (Developmental Eye Movement) / ADEM (Adult developmental Eye Movment) en condiciones binoculares. Result ados: L as diferentes pruebas estadísticas con las que se han analiz ado los resultados muestran existen diferencias significativas entre los distintos grupos de edad y los movimientos oculares estudiados ( sacádicos y de seguimiento) y también entre esto s dos movimientos. Conclusiones: Los jóvenes y los adultos presentan mejores movimientos sacádicos y de seguimiento respecto los movimientos oculares que presentan los niños y los grandes. La habilidad de realización de estos movimientos no se ve afectada por la edad, mientras que la precisión de los movimientos y la participación de la cabeza en la evaluación de los movimientos oculares si que se ven influenciados por la edad. Finalmente indicar que el grupo de los grandes tardan más tiempo en realizar los movimientos sacádicos de pequeña amplitud que los otros grupos de edad.

[ca] Objectiu: estudiar l'efecte de l'edat en els resultats de les proves clíniques utilitzades habitualment en l'avaluació dels moviments oculars sacàdics i de seguiment. Mètode: Es van avaluar 138 pacients de diferents edats que complien els criteris establerts en l'estudi. Aquests van ser dividits en quatre mostres depenen de l'edat: Escolars (entre 8 i 9 anys), joves (ent re 19 i 25 anys), adults (entre 30 i 45 anys) i grans ( més grans o iguals a 60 anys). Les proves clíniques realitzades per valorar els moviments sacàdics i de seguiment van ser el NSUCO (Northeaster State University College of Optometry), el Groffman (VTT ) i el DEM (Developmental Eye Movement) / ADEM (Adult developmental Eye Movment) en condicions binoculars. Resultats: Les diferents proves estadístiques, amb les que s'han analitzat els resultats, mostren que hi ha diferè ncies significatives entre els di ferents grups d'edat i els moviments oculars estudia ts (sacàdics i els de seguiment) i entre aque s ts dos moviments. Conclusions: Els joves i els adults presenten millors moviments sacàdics i de seguiment respecte els moviments oculars que presenten e ls nens i els grans. L'habilitat de la realització d'aque s ts moviments no és veu afectada per l'edat, mentre que la precisió dels moviments i la participació del cap en l'avaluació d els moviments oculars si que es veuen influenciats per l'edat. Final ment indicar que els grups dels grans tarden més temps en realitzar els moviments sacàdics de petita amplitud que els altres grups d'edat.
[es] A pesar de la relevancia que ganó el pensamiento de Jean-François Lyotard con la publicación de La Condition postmoderne (1979), solo un pequeño número de publicaciones académicas han abordado sus primeras propuestas en el campo de la estética. Este artículo pretende contribuir a la tarea de enmendar semejante error. Para ello se propone una aproximación general y sistemática a sus primeros usos del concepto de figura, comenzando por sus precedentes e influencias y concluyendo con la afirmación de que la estética de Lyotard no expone una mera filosofía de las artes o una filosofía de la percepción, sino una auténtica ontología. Para facilitar la comprensión de esta cuestión, se abordarán algunos de sus conceptos más complejos, como el de figura-matriz, y se harán pequeñas aproximaciones a la producción de artistas como Joan Fontcuberta y Peter Tscherkassky, cuya obra explicita el tema central de este artículo: la poética, la política y la ontología de la figura.

[ca] Malgrat la rellevància que va guanyar el pensament de Jean-François Lyotard amb la publicació de La condition postmoderne (1979), només un petit nombre de publicacions acadèmiques han abordat les seves primeres propostes en el camp de l'estètica. Aquest article pretén contribuir a la tasca d'esmenar tal error. Per fer-ho, es proposa una aproximació general i sistemàtica als seus primers usos del concepte de figura, començant pels seus precedents i influències i concloent amb l'afirmació que l'estètica de Lyotard no exposa una mera filosofia de les arts o una filosofia de la percepció, sinó una autèntica ontologia. Per facilitar la comprensió d'aquesta qüestió, s'abordaran alguns dels seus conceptes més complexos, com el de figura-matriu, i es faran petites aproximacions a la producció d'artistes com Joan Fontcuberta i Peter Tscherkassky, l'obra dels quals explicita el tema central d'aquest article: la poètica, la política i l'ontologia de la figura.