AndreaBozzo/ceres-open-data-index huggingface dataset:
Drets miners de les seccions C) i D)

Demarcació de les concessions d’explotació les quals atorguen al seu titular el dret d’aprofitament de jaciments minerals i demès recursos geològics de les seccions C) i D de la Llei de Mines, conforme a les condicions de l’atorgament. La concessió d'explotació minera s'atorguen: - Sobre terrenys francs i registrables - L’extensió mínima d’una concessió d’explotació és d’una quadrícula minera. - Per un període de trenta anys, prorrogable per altres dos terminis iguals, fins a un màxim de noranta anys. Normativa aplicada: - Llei 22/1973, de 21 de juliol, de mines . - Reial decret 2857/1978, de 25 d'agost, que aprova el Reglament general per al règim de la mineria. - Reial decret  863/1985, de 2 d'abril, que aprova el Reglament General de Normes Bàsiques de Seguretat Minera. (BOE  núm.  140  publicat el  12/06/1985)
Cartografia de les inundacions del Temporal Glòria de Gener 2020 - Ponts afectats

Cobertura simbolitzada amb punts del ponts afectats pel temporal Glòria a les conques de la Tordera i el Ter. La cartografia de ponts afectats recull aquells ponts que en les fotografies post-temporal presenten alguna afectació ja sigui al tauler, als pilars o els estreps que puguin haver afectat la seva funcionalitat.
Model digital d'ombres

El model digital d'ombres de l'AMB és una representació digital de la il·luminació de la superfície del terreny suposant que el Sol es troba a un azimut de 315º i una elevació de 45º respecte de l'horitzó, mitjançant una malla regular de 0,5 metres de mida del píxel. El valor d'il·luminació es representa en escala de grisos, de 0 negre a 255 blanc. Està elaborat a partir del Mapa Topogràfic Metropolità 1:1000 i per tant cobreix l'àrea metropolitana de Barcelona, excepte part dels municipis de Begues i Castellbisbal (dades del 2016). Es distribueixen dues variants del model: la primera està elaborada a partir del Model Digital del Terreny (MDT) i la segona a partir del Model Digital de Superfície (MDS). El MDT es un model del terreny que no inclou els objectes que hi ha a sobre (com arbres, ponts, construccions). El MDS es un model del terreny que inclou alguns objectes que hi ha a sobre (ponts i algunes construccions, però no edificis).
Vol històric 1965

Aquest vol va ser realitzat per C.E.T.F.A. l’agost del 1965 per encàrrec de la Comisión de Urbanismo y Servicios Comunes de Barcelona y otros municipios. Originalment el vol va abastar tota la meitat sud de la regió metropolitana de Barcelona, però els fotogrames corresponents a bona part de Sant Cugat del Vallès i Cerdanyola del Vallès no s’han pogut recuperar de l’arxiu històric.
Vol històric 1981

Aquest vol va ser realitzat per AEROFOTO S.A. per encàrrec de la Corporació Metropolitana de Barcelona. Abasta l’àrea metropolitana de Barcelona excepte part dels municipis de Begues, Torrelles de Llobregat, Cervelló, la Palma de Cervelló, Corbera de Llobregat, Sant Andreu de la Barca, Castellbisbal i Barberà del Vallès.
Vol històric 1992

Aquest vol va ser realitzat per l’Institut Cartogràfic de Catalunya (ICC) per encàrrec de la Mancomunitat  de  Municipis  de l’Àrea Metropolitana de Barcelona (MMAMB). Abasta tota l’àrea metropolitana de Barcelona, excepte bona part del municipi de Cervelló, la meitat oest de Corbera de Llobregat i una part de la Palma de Cervelló.
Vol històric 1956

Aquest vol va ser fruit dels acords de col·laboració militar entre Espanya i els Estats Units de 1953. El va realitzar l’US Army Map Service i va recobrir tot el territori de l’estat espanyol. A l’AMB es conserven els fotogrames que abasten l’àrea metropolitana de Barcelona, tot i que queda una franja sense cobrir a l’alçada de Sant Boi, l’Hospitalet de Llobregat i el sud de Barcelona.
Mapa topogràfic metropolità 1:2000 analògic

Base topogràfica contínua analógica d'escala 1:2.000 d'àmbit urbà i rústic de l'àrea metropolitana de Barcelona, de caràcter històric, ja que no s’actualitza des de l'any 2000. Tot i que l'escala de representació cartogràfica final és la 1:2.000, és convenient saber que es va elaborar mitjançant restitució fotogramètrica i treball de revisió de camp a partir de vols fotogramètrics analògics d'escala 1:5.000 (escala òptima per a la generació de cartografia 1:1.000). Aquest fet va donar una major precisió als elements cartografiats. Malgrat això, cal tenir en compte que el marc de referència d’aquesta cartografia va ser l’antiga xarxa geodèsica de la MMAMB, que estava referida a la xarxa geodèsica de l’Instituto Geográfico Nacional, prèviament a la implementació de la Xarxa Utilitària de l’ICGC. Aquest fet pot afectar, en algunes zones, a la precisió absoluta de les coordenades dels elements cartografiats. El primer vol fotogramètric corresponent a aquesta sèrie cartogràfica és de l'any 1986 i la data de darrera actualització és diferent per cada full.
Base de Conques elementals de Catalunya 1:50000 (versió 3) per Conques Internes

La base de conques 1:50000 és un projecte dut a terme per encàrrec conjunt del Departament de Medi Ambient (DMA) i de l'Agència Catalana de l'Aigua (ACA).  Es parteix del Model d'Elevacions del Terreny (MET) de Catalunya 15x15 metres generat per interpolació a partir de la informació altimètrica recollida amb el Mapa Topogràfic 1:5000 de Catalunya versió 1. Amb el nou Model d'Elevacions extret de la base 1:5000 v2 es tindria un model més favorable per el comportament hidrològic, però en el moment d'iniciar la generació de conques sols es disposa d'una part del territori. A la versió 2 de les conques es van actualitzar els noms de les conques litorals d'acord a l'edició del mapa en paper a escala 1:250000. Només es visualitzen les conques corresponents a Conques Internes de Catalunya.
Calats d'inundació de T 500 anys, de l'ARPSI de les conques de rieres de Costa Brava nord

Mosaic de la millor informació disponible dels ràsters dels calats d’inundació pel període de retorn de 500 anys, de l'ARPSI de les conques de rieres de Costa Brava nord, tramitats en els Mapes de perillositat i risc d’inundació del Districte de conca fluvial de Catalunya (MAPRI), del segon cicle, aprovats pel Consell d’Administració de l’Agència en sessió del 16 de juliol de 2020.
Equipaments cívics. Programa Jugar i Descobrir

És un programa socioeducatiu que integra el joc i la lectura per a infants de 4 a 12 anys i que es duu a terme als casals cívics. Aquest programa es basa en la promoció, la prevenció i l’actuació comunitària en l’àmbit de la infància, en funció de la diversitat de les realitats existents, de les necessitats i interessos dels infants, de les seves famílies i els entorns comunitaris i de l’aportació dels professionals dels equipaments on es porta a terme
Delimitació de la zona inundable de T 500 anys, del Districte de conca fluvial de Catalunya

Delimitació de la zona potencialment inundable per al període de retorn de 500 anys, al districte de conca fluvial de Catalunya, integrada als estudis de planificació de l'espai fluvial (PEF). La generació d'aquesta cartografia, en general, es basa en l'ús de models matemàtics hidràulics dels que s'obtenen els resultats de calats d'inundació, i en alguns models de les velocitats, associats a un cert cabal d'avinguda al que se li associa una certa probabilitat d'ocurrència, que s'anomena període de retorn. Aquests resultats, posteriorment són processats i adequats a la geometria del terreny i el comportament que es preveu del flux.  Mosaic de la millor informació disponible de la delimitació de la zona inundable  pel període de retorn de 500 anys,  del Districte de conca fluvial de Catalunya, tramitada en els Mapes de perillositat i risc d’inundació del Districte de conca fluvial de Catalunya (MAPRI), del segon cicle, aprovats pel Consell d’Administració de l’Agència en sessió del 16 de juliol de 2020. Per conèixer quina és la informació emprada en el mosaic, és necessari consultar el camp ID_ES de cada polígon on està identificat  el model hidràulic emprat. El camp HISTORIA permet accedir a la fitxa resum on es descriuen les característiques del model.
Pol·linització

Servei ecosistèmic - Estructures, processos i funcions ecosistèmiques.  Índex desenvolupat a partir de les dades d'abundància total de papallones al llarg de l'any (individus x dies) del CBMS. Model de l'abundància total de papallones en funció de l'hàbitat, l'altitud i la distància a la costa.
Actuacions de manteniment i conservació de lleres

L’Agència Catalana de l’Aigua s’encarrega de portar a terme actuacions de manteniment i conservació a les lleres dels cursos fluvials amb l’objectiu de recuperar la funcionalitat hidràulica quan aquesta ha estat pertorbada per motius naturals. Aquestes actuacions s’orienten a afavorir la circulació de l’aigua i evitar o reduir les inundacions quan s’esdevenen episodis de crescudes ordinàries. Aquestes actuacions se centren, fonamentalment, en la retirada de vegetació que pugui obstaculitzar el pas de l'aigua, l’erradicació de vegetació invasora o d’espècies al·lòctones de mal comportament hidràulic, la retirada d'arbres morts o de brancatge excessiu, així com redistribuir acumulacions de sediments que poden reduir la capacitat de desguàs del llit. La cobertura conté la localització i informació associada a les actuacions de manteniment i conservació de lleres, tant a l’àmbit de les conques internes de Catalunya com a les conques compartides amb altres confederacions hidrogràfiques. Els trams de les actuacions foren representats mitjançant l'extracció de la cobertura xarxa rius a escala 1:50.000. Pel que fa a la tramitació i execució de les actuacions de manteniment i conservació de lleres,  es pot trobar informació detallada a la web de l'Agència Catalana de l’Aigua.
Ortofoto 1974

Aquesta ortofoto està elaborada a partir dels fotogrames en blanc i negre del vol fotogramètric que la Comisión de Urbanismo y Servicios Comunes de Barcelona y otros municipios va encarregar l’any 1974, i abasta l’àrea metropolitana de Barcelona excepte part dels municipis situats a l'oest: bona part del municipi de Begues, una franja a l'oest de Torrelles de Llobregat, la meitat oest de Cervelló i Corbera de Llobregat, bona part de Sant Andreu de la Barca i Castellbisbal, el terç nord de Barberà del Vallès, i una franja al sud d’El Prat de Llobregat i Viladecans .
Cartografia de les inundacions del Temporal Glòria de Gener 2020 - Zona de màxima afectació

Polígon que representa la màxima extensió de la inundació fluvial els dies posteriors al temporal Glòria a les conques del Ter, Tordera i Fluvià.  http://aca.gencat.cat/web/.content/10_ACA/J_Publicacions/07-estudis-informes/32-cartografia-inundacions-gloria.pdf
Delimitació de la zona inundable de T 100 anys, del Districte de conca fluvial de Catalunya

Delimitació de la zona potencialment inundable per al període de retorn de 100 anys, al districte de conca fluvial de Catalunya, integrada als estudis de planificació de l'espai fluvial (PEF). La generació d'aquesta cartografia, en general, es basa en l'ús de models matemàtics hidràulics dels que s'obtenen els resultats de calats d'inundació, i en alguns models de les velocitats, associats a un cert cabal d'avinguda al que se li associa una certa probabilitat d'ocurrència, que s'anomena període de retorn. Aquests resultats, posteriorment són processats i adequats a la geometria del terreny i el comportament que es preveu del flux.  Mosaic de la millor informació disponible de la delimitació de la zona inundable  pel període de retorn de 100 anys,  del Districte de conca fluvial de Catalunya, tramitada en els Mapes de perillositat i risc d’inundació del Districte de conca fluvial de Catalunya (MAPRI), del segon cicle, aprovats pel Consell d’Administració de l’Agència en sessió del 16 de juliol de 2020. Per conèixer quina és la informació emprada en el mosaic, és necessari consultar el camp ID_ES de cada polígon on està identificat  el model hidràulic emprat. El camp HISTORIA permet accedir a la fitxa resum on es descriuen les característiques del model.
Prestadors i serveis per a empreses

Identificació, mapeig i actualització periòdica de la totalitat dels serveis actuals en l'àmbit local i metropolità per a l'empresa i l'emprenedoria, així com informació dels diferents prestadors de serveis. Aquesta informació es troba estructurada en dues taules (taula prestadors i taula serveis), relacionades mitjançant el camp IDServei.
USOS_SOL.Fluvialitat

La cobertura identifica i descriu els hàbitats presents en els àmbits fluvials segons les 3 categories que estableix el projecte europeu Corine Land Cover (CLC) mitjançant fotointerpretació i validació al camp, Amb aquesta finalitat aquesta cobertura actualitza i detalla els hàbitats de l'espai fluvial dels rius de Catalunya a una escala de representació 1:5.000 sobre ortofotomapa.
Catàleg de patrimoni arquitectònic del Refós de Planejament

Límits dels béns protegits pels Plans Especials de Catàleg i Protecció del Patrimoni Arquitectònic elaborats per cada municipi de l'àrea metropolitana de Barcelona (excepte el municipi de Barcelona) i la informació de cadascun d’ells: el nom de l’element, el codi de l’expedient que el defineix, el número de fitxa i el nivell de protecció.
Classificació del sòl del Refós de Planejament

Classificació del sòl segons els conceptes definits al Decret Legislatiu 1/2010, del 3 d'agost, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Urbanisme de Catalunya en el capítol I del títol segon, que determina que aquest pot ser sòl urbà, sòl urbanitzable o sòl no urbanitzable. Les figures de planejament general (el PGM en el cas dels municipis que en formen part o els POUM per la resta de municipis) són les encarregades d’efectuar aquesta classificació, si bé, en el transcurs del temps, les figures de planejament posteriors la poden fer variar, ja sigui perquè es consolida com a sòl urbà mitjançant l'execució de les determinacions contingudes en les figures de planejament derivat (Plans Parcials, Plans Especials, o Plans de Millora Urbana) o perquè es modifiquen o s'actualitzen les previsions del planejament general (mitjançant Modificació de Pla General o Programa d'Actuació Urbanística). En certs casos, a més, la veritable consecució d'aquestes modificacions depèn de figures de gestió que no són estrictament Planejament Derivat. És aquesta la raó per la qual la informació de la Classificació del Sòl que oferim és una "proposta".
Guia de carrers metropolitana

Guia contínua de carrers que cobreix la totatilitat dels  municipis metropolitans. Conté informació sobre vialitat (carreteres, carrers i camins) amb sentits de circulació i números postals, de la resta d’infraestructures de transport, parcs urbans i metropolitans, polígons d’activitat econòmica, equipaments de diferents tipus i altres serveis, edificis singulars, llocs d’interès, toponímia, etc.
Expedients urbanístics del Refós de Planejament

Perímetre dels diferents expedients urbanístics aprovats i publicats fins a la data d'actualització i transcrits gràficament a les capes de contingut del mapa refós. Aquests expedients corresponen a les figures de planejament general i derivat que defineix la llei d'urbanisme (TÍTOL TERCER, capítol I).
Model digital d'orientacions

El model digital d'orientacions de l'AMB és una representació digital de l'orientació de la superfície del terreny, mitjançant una malla regular de 0,5 metres de mida del píxel. El valor d'orientació es representa entre 0º i 360º mesurat en sentit horari des del nord. Està elaborat a partir del Mapa Topogràfic Metropolità 1:1000 i per tant cobreix l'àrea metropolitana de Barcelona, excepte part dels municipis de Begues i Castellbisbal (dades del 2016). Es distribueixen dues variants del model: la primera està elaborada a partir del Model Digital del Terreny (MDT) i la segona a partir del Model Digital de Superfície (MDS). El MDT es un model del terreny que no inclou els objectes que hi ha a sobre (com arbres, ponts, construccions). El MDS es un model del terreny que inclou alguns objectes que hi ha a sobre (ponts i algunes construccions, però no edificis).
Vol històric 1977

Aquest vol va ser realitzat per ESTOSA per encàrrec de la Corporació Metropolitana de Barcelona. Abasta l’àrea metropolitana de Barcelona, excepte: la meitat oest del municipi de Begues, quadrant nord-oest de Torrelles de Llobregat, meitat sud-oest de Cervelló, meitat oest de Corbera de Llobregat i Sant Andreu de la Barca, meitat nord de Castellbisbal i terç nord de Barberà del Vallès.
Calats d'inundació de T 500 anys, de l'ARPSI de les conca del Ter - Daró

Mosaic de la millor informació disponible dels ràsters dels calats d’inundació pel període de retorn de 500 anys, de l'ARPSI de les conca del Ter - Daró, tramitats en els Mapes de perillositat i risc d’inundació del Districte de conca fluvial de Catalunya (MAPRI), del segon cicle, aprovats pel Consell d’Administració de l’Agència en sessió del 16 de juliol de 2020.
Model digital d'elevacions

El model digital d'elevacions de l'AMB és una representació digital de la superfície del terreny mitjançant una malla regular de 0,5 metres de mida del píxel. El valor d'elevació es representa en escala de color amb valors entre -10 i 649 metres. Està elaborat a partir del Mapa Topogràfic Metropolità 1:1000 i per tant cobreix l'àrea metropolitana de Barcelona, excepte part dels municipis de Begues i Castellbisbal (dades del 2016). Es distribueixen dues variants del model: el Model Digital del Terreny (MDT) i el Model Digital de Superfície (MDS). El MDT es un model del terreny que no inclou els objectes que hi ha a sobre (com arbres, ponts, construccions). El MDS es un model del terreny que inclou alguns objectes que hi ha a sobre (ponts i algunes construccions, però no edificis).
Model digital d'elevacions de 1977

El model d'elevacions històric de l'AMB és una representació digital de la superfície del terreny de l'any 1977 mitjançant una malla regular de 5 metres de mida del píxel. El valor d'elevació es representa en escala de color amb valors entre -10 i 600 metres. Està elaborat a partir de la desactualització del model d'elevacions obtingut a partir del vol LIDAR realitzat el 2012-13. Cobreix l'àrea metropolitana de Barcelona, excepte part dels municipis situats a l'oest. Es distribueix el Model Digital de Superfície (MDS), que és un model del terreny que inclou alguns objectes que hi ha a sobre (ponts i algunes construccions, però no edificis).
Dades LiDAR 2012-2013

Dades LiDAR de tot el territori de l'àrea metropolitana de Barcelona. Han estat obtingudes entre el desembre de 2012 i l’abril de 2013, amb una densitat variable de 4 a 25 punts/m². Les dades han passat un procés de classificació automàtica per distingir el terreny, la vegetació baixa, mitja i alta, els edificis i per tal de detectar els punts erronis, punts amb intensitats molt baixes o nul·les i els punts elevats del terreny i els enfonsats que després no formaran part dels diferents models de superfície.
Captacions d’aigües declarades mineromedicinals i/o termals

Les aigües minerals es poden classificar en els següents tipus: 1. Mineromedicinals: les que brollen de forma natural o artificial i que per les seves característiques i qualitats siguin declarades d'utilitat pública. En funció de l'ús o destí, aquestes es classifiquen en aigües mineromedicinals amb fins terapèutics, aigües minerals naturals i aigües de brollador. 2. Mineroindustrials: les que permetin l'aprofitament racional de les substàncies que continguin. Són aigües termals les que tenen temperatura de surgència superior, al menys en 4ºC a la mitjana anual de l'indret on brollin. Les aigües mineromedicinals amb fins terapèutics són les utilitzades als establiments balnearis. La normativa relacionada és: • Reial Decret 1798/2010, de 30 de desembre, pel qual es regula l'explotació i comercialització d'aigües minerals naturals i aigües de brollador envasades per a consum humà, modificat pel Reial Decret 314/2016 de 29 de juliol. • Reial Decret 2857/1978, de 25 d'agost que aprova el Reglament General per al Règim de la Mineria. (BOE  núm.  295  publicat el  11/12/1978) • Llei 22/1973, de 21 de juliol, reguladora de mines. (BOE  núm.  176  publicat el  24/07/1973)
Ortofoto 1992

Aquesta ortofoto està elaborada a partir dels fotogrames en color del vol fotogramètric que l'any 1992 va fer l'Institut Cartogràfic de Catalunya (ICC) per encàrrec de la Mancomunitat de Municipis de l’Àrea Metropolitana de Barcelona (MMAMB), i abasta l’àrea metropolitana de Barcelona excepte part dels municipis de Cervelló, Corbera de Llobregat i La Palma de Cervelló.
Vulnerabilitat de l'avifauna a l'energia eòlica

L'índex de vulnerabilitat de l'avifauna respecte la implantació de parcs eòlics (EOCELL) integra els riscos de col·lisió amb els aerogeneradors, els de pertorbació i alteració de l'hàbitat en funció de la sensibilitat de cada espècie segons la mida de les seves poblacions i l'estatus de conservació (IUCN) a nivell internacional i a Catalunya. El mapa mostra l'índex de vulnerabilitat general, el qual integra els riscos esmentats en els períodes de nidificació i durant l'hivern de forma conjunta (valorat entre 0=nul i 1=màxim).
Perímetres de protecció d'aigües mineromedicinals

Àrees delimitades com a perímetres de protecció d’aigües declarades com a mineromedicinals i/o termals per a usos terapèutics. Aquests perímetres garanteixen la protecció suficient de l’aqüífer en quantitat i qualitat. La normativa relacionada és: • REIAL DECRET 2857/1978, de 25 d'agost que aprova el Reglament General per al Règim de la Mineria. (BOE  núm.  295  publicat el  11/12/1978) • LLEI 22/1973, de 21 de juliol, reguladora de mines. (BOE  núm.  176  publicat el  24/07/1973)
Estats de les masses d’aigua superficials – Embassaments de les conques internes de la Catalunya (Pla de Gestió 2022-2027)

En el marc del Pla de gestió del districte de conca fluvial de Catalunya 2022-2027 i per tal de desenvolupar l'Article 5 de la Directiva, que estableix l’obligació de realitzar un estudi sobre les repercussions de l’activitat humana en l’estat de les aigües superficials i subterrànies, cal definir prèviament els embassaments de la demarcació que es delimitaran com a masses d'aigua. A l’àmbit de les conques internes de Catalunya, l’organisme competent per realitzar aquesta delimitació és l’Agència Catalana de l’Aigua. Dins l'àmbit de les conques internes de Catalunya es van seleccionar 13 embassaments per ser considerats com a massa d’aigua, atenent a les seves dimensions i a la capacitat de laminar avingudes. La geometria de les masses s’ha adaptat a la base topogràfica 1:50.000 del ICGC. La diagnosi de l’estat de les masses d’aigua s’obté de contrastar els resultats del Programa de Seguiment i Control d’una sèrie de paràmetres del medi amb els llindars de qualitat establerts per a cada paràmetre i massa d’aigua, i d’agregar tota la informació mitjançant unes determinades regles. Cada massa d’aigua es controla mitjançant el seguiment de punts o estacions de mostreig que, juntament amb la freqüència de mostreig i els elements de qualitat mesurats, poden consultar-se al Programa de Seguiment i Control. La valoració dels estats de les masses ha de fer-se necessàriament cada sis anys per cada Pla de gestió, tot i que pot actualitzar-se de forma continuada. Els estats presentats al Pla de gestió del districte de conca fluvial de Catalunya 2022-2027 provenen dels resultats del tercer Programa de Seguiment i Control 2013-2018. El potencial ecològic és fruit d’una valoració feta a partir de la qualitat biològica i fisicoquímica. L’estat químic es valora a partir de les concentracions de les substàncies prioritàries mesurades en l’aigua. L’estat final és la combinació entre el potencial ecològic i l’estat químic, i només pren valors de Bo o Dolent. L’estat incorpora aquells casos avaluats amb certa incertesa, o bé propers al canvi d’estat, afegint la indicació de la incertesa tant al Bo (amb incertesa), com al Dolent (amb incertesa). Per a més informació, es poden consultar el Pla de gestió del districte de conca fluvial de Catalunya 2022-2027 (ACA, 2022) i l’IMPRESS 2019 (ACA, 2019). La cobertura serà provisional fins a la data d’aprovació del Pla de gestió del districte de conca fluvial de Catalunya 2022-2027.